natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Āfrikas Savienība parakstījusi Hartu par sieviešu tiesībām Āfrikā.
The African Union has signed a Charter on the Rights of Women in Africa.
ES veicina dzimumu vienlīdzību visās savās darbībās, ieskaitot sadarbību attīstības jomā.
The EU has committed itself to promoting gender equality in all their actions, including in their development cooperation.
ES arī parakstījusi Pekinas Deklarāciju, un visas dalībvalstis ir Konvencijas par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu ( CEDAW ) dalībnieces.
The EU has also signed the Beijing Declaration and all Member States are party to the Convention on the Elimination of all Forms of Discrimination against Women (CEDAW).
Sieviešu dzīvības sargāšana nozīmē, ka viņām ir vispārēja pieeja seksuālo un reproduktīvo slimību aprūpei, kā arī ģimenes plānošanai un pirmsdzemdību un pēcdzemdību aprūpei.
Saving women's lives means ensuring that they have universal to access to sexual reproductive health care and family planning as well as pre and post-natal care.
ES jāievēro Starptautiskajā konferencē par iedzīvotājiem un attīstību dotie solījumi un jāturpina virzīties uz seksuālās un reproduktīvās veselības tiesībām, uzturot finansējuma līmeni seksuālo un reproduktīvo slimību ārstēšanas pakalpojumu nodrošināšanai.
The EU must honour the commitments made at the International Conference on Population and Development in Cairo and should continue to lead the way on sexual and reproductive health rights by maintaining levels of funding for the full range of SRHR services.
Tā kā dzimumu tiesības ir transversāls jautājums, tad arī bērnu un invalīdu tiesības jāņem vērā visās politikās un programmās.
Just as gender rights are a cross cutting issue, so are the rights of children and people with disabilities and should be taken into account in all policies and programmes.
Daudzas valstis nevirzās uz priekšu TAM īstenošanas jomā, tās parasti ir valstis, kurās ir krīze vai kurās konflikts ir tikko beidzies.
Many countries are not making progress on meeting the MDGs and they are generally those that are in crisis or post-conflict.
Ir ļoti svarīgi uzlabot drošības koordināciju, stabilizāciju, humānās politikas un darbības ar ilgtermiņa attīstības plāniem, tikpat svarīgs ir arī konfliktu novēršanas mehānisms.
Improving the coordination of security, stabilisation efforts, humanitarian policies and operations with long-term development efforts is essential as is the need for mechanisms to prevent conflict.
ES jāatbalsta miera iedibināšana, bet arī nekavējoties jārīkojas attiecībā uz vieglajiem ieročiem, atbalstot Starptautisko ieroču tirdzniecības līgumu.
The EU needs to support peace building but also to take urgent action on small arms, including support for the International Arms Trade Treaty.
ĀS pieņēma Hartu par demokrātiju, vēlēšanām un pārvaldību savā 2007. gada janvāra sammitā, un tai ir sava vieta Āfrikas salīdzinošās pārskatīšanas mehānismā.
The AU adopted a Charter on Democracy, Elections and Governance at its Summit in January 2007 and has in place an African Peer Review Mechanism.
Korupcija un kukuļdošana joprojām ir liela problēma, un jāatzīmē, ka Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīva veikusi lielu progresu.
Corruption and bribery remain a concern and we should note that the Extractive Industries Transparency Initiative represents a major step forward.
ES atbalstīs vairākas pārvaldības programmas, kas īstenotas ES un Āfrikas stratēģijā, un saskaņā ar Kontonū Partnerības nolīgumu pārvaldība kļūst par kopīgu atbildību.
The EU will support a number of governance programmes under the EU-Africa Strategy and the Cotonou Partnership agreement makes governance a shared responsibility.
BUDŽETA ATBALSTS
BUDGET SUPPORT
Budžeta atbalsts ĀKK valstīm pēdējos gados bija aptuveni ceturtā daļa no EK sniegtā atbalsta apjoma, taču Komisija nolēmusi palielināt savu ieguldījumu gandrīz līdz 50 % 10.
While budget aid to ACP countries counted for almost one quarter of EC aid in recent years, the Commission intends to increase this share to more than 50% under the 10th EDF.
Jaunattīstības valstīm nepieciešams atbalsts, lai tās varētu paaugstināt savas spējas radīt saistošus attīstības vadības procesus.
Developing countries need support to build their own capacity to produce a coherent development management process.
Galvenais temats, īpaši Āfrikā, ir saistīts ar uzņemšanas spēju – ir svarīgi apzināties spēju centrēšanu, lai varētu īstenot TAM.
A key issue, particularly in Africa, is related to absorption capacity - it is important to acknowledge the centrality of capacity to the achievement of the MDGs.
Devējām valstīm vajadzētu atbalstīt parlamentāro spēju celšanu, lai rūpīgi pārbaudītu valdību budžetus un politikas.
Donors should also fund the building of parliamentary capacity to scrutinise their government's budgets and policies.
Tāpat jāpalielina Apvienotās parlamentārās asamblejas veiktā uzraudzība, jo tās darbība ietver tiesiski saistošas un līgumattiecības starp Eiropas Parlamenta un ĀKK valstu parlamenta deputātiem.
There also needs to be increased oversight by the JPA, as its' work covers the legally binding and contractual relationship between parliamentarians from the European Parliament and from the ACP.
NACIONĀLĀS STRATĒĢIJAS TAM SASNIEGŠANAI
NATIONAL STRATEGIES DESIGNED TO MEET THE MDGS
Saskaņā ar ANO Attīstības programmu vismaz 19 valstis ir izpildījušas TAM vajadzību novērtējumus un vēl 55 valstis pašlaik izstrādā tos.
According to the UNDP, at least 19 countries have completed MDG needs assessments, and another 55 are in the process of drawing them up.
Bet līdz šim neviena valsts Āfrikā vēl nav saņēmusi apsolīto atbalstu no starptautiskās sabiedrības, lai varētu šīs stratēģijas īstenot.
But, to date, not one low income country in Africa has yet received the promised support from the international community to implement these strategies.
ES, ANO un finanšu institūcijām jāatbalsta valdību centieni saskaņot viņu pašreizējās attīstības stratēģijas, piemēram, Nabadzības mazināšanas stratēģiju dokumentus, ar TAM, izmantojot plašus līdzdalības procesus, un jāīsteno solījumi atbalstīt paplašināšanos kā daļu no nacionālajām attīstības stratēģijām.
The EU, UN and Financial Institutions must support governments in aligning their existing development strategies, such as the PRSPs, with the MDGs through broad based participatory processes and must meet commitments to support scaling up as part of national development strategies.
EK SADARBĪBAS ATTĪSTĪBAS JOMĀ KONCETRĒŠANĀS UZ NABADZĪBU
THE POVERTY FOCUS OF EC DEVELOPMENT COOPERATION
Eiropas konsenss par attīstību, Kontonū Nolīguma 19. pants un Instruments sadarbībai attīstības jomā ( DCI ) nabadzību un izglītību traktē kā galveno mērķi EK sadarbībai ar jaunattīstības valstīm.
The European Consensus on Development, Article 19 of the Cotonou Agreement and the DCI all place poverty reduction and eradication as the primary objective of EC cooperation with developing countries.
Eiropas Parlamenta ziņā ir tas, ka 2005. gadā EK atbalsts transporta jomā un citos infrastruktūras attīstības projektos bija aptuveni EUR 817 miljoni, izglītībai un veselības aprūpei tai pat laikā tika tērēti attiecīgi EUR 185 un EUR 239 miljoni – lai gan ir sarežģīti veikt analīzi par patiesajiem izdevumu apjomiem šajos sektoros.
It is of some concern to the European Parliament that in 2005, EC aid to transport and other infrastructure projects amounted to around €817mn, while spending on education and health stood at €185mn and €239mn respectively - although analysis of actual spending on these sectors in the context of budget support is difficult.
Ir svarīgi, lai EK atbalstam transporta sektoram būtu skaidra un precīza saikne ar nabadzības samazināšanu.
It is important that EC support to the transport sector should have a clear and explicit link to poverty reduction.
Ir pamatotas bažas, ka, lai gan EK atbalsta kritērijos ietilpst cilvēktiesības un demokrātija, ir vēl arī tādi faktori, kas plānošanas procesā iekļauj Eiropas ekonomiskās un ģeopolitiskās intereses.
There are concerns that, while the criterion for EC support includes human rights and democracy, there are also elements that bring European economic and geopolitical interests into the programming process.
Valstu un reģionālās attīstības politika pašiem iedzīvotājiem jāizstrādā demokrātiskā ceļā, un attiecīgajām valdībām būtu jābūt atbildīgām tiem, izmantojot demokrātiskus instrumentus, nevis nosacītas, devēju pašu stratēģiskās intereses.
National and regional development policies must be democratically set by populations themselves and their respective governments should be accountable to them through democratic institutions and not by conditionality geared to donors own strategic interests.
Eiropas Parlaments vēlas redzēt elastīgāku un viegli pielāgojamu EAF, īpaši ņemot vērā faktu, ka TAM nav nemainīgi.
The European Parliament wants to see a more flexible and adaptable EDF, especially in light of the fact that the MDGs themselves are not immutable.
DEVĒJU KOORDINĀCIJA
DONOR COORDINATION
ES rīcības kodekss darbu dalīšanai attīstības sadarbības jomā ir sagatavots laikus, un tam ir iespējas uzlabot koordināciju starp Eiropas Savienību un dalībvalstīm.
The EU Code of Conduct on The Division of Labour in Development Cooperation is timely and has the potential to improve coordination between the Commission and Member States.
Tomēr nav skaidrs, cik veiksmīgs var būt brīvprātīgs kodekss.
It remains uncertain, however, how successful a voluntary code can actually be.
DARBA KĀRTĪBA PĒC TAM ĪSTENOŠANAS
THE POST-MDG AGENDA
Pat ja TAM tiks sasniegti, joprojām būs miljoniem hroniski nabadzīgu cilvēku, kas nebūs saņēmuši atbalstu.
Even if the MDG obligations are met there will still be millions of chronically poor people who will not have been reached.
Vispārējai nabadzības izskaušanas stratēģijai ir nepieciešams laiks, lai attīstītos, tāpēc līdz 2010. gadam ES vajadzētu piemērotu stratēģiju, lai tiktu ar šo problēmu galā.
A global strategy for poverty eradication takes time to evolve so, by 2010, the EU should have a strategy in place geared to tackling that problem.
Mēs esam redzējuši 100 % daudzpusējo parādu atcelšanu, bet atbalsta jomā ir nepieciešams cits mehānisms, jo, izsvītrojot parādus, Eiropas atbalsts neaug pietiekami ātri, lai izpildītu Glenīglā dotos solījumus.
We have seen a groundbreaking 100% cancellation of multilateral debts but on aid we need to see a change of gear because when we strip out debt, Europe's aid is not growing enough to meet the Gleneagles pledges.
Tirdzniecības progress nav iepriecinošs, īpaši, kopš izmaiņas tirdzniecības likumos sniedz nabadzīgajiem iedzīvotājiem pieckārtēju atbalstu.
On trade progress is disappointing, especially since changes in trade rules would benefit the poor more than a quintupling of aid.
2005. gadā tūkstošiem mūsu pilsoņu devās gājienā ar saukli „padari nabadzību par vēsturi” un Oxfam ziņoja, ka jau ir redzami „reāli uzlabojumi dažu no pasaules nabadzīgāko cilvēku dzīvēs”.
In 2005 thousands of our citizens marched under the banner of Make Poverty History. and Oxfam has declared that we are already seeing 'a real improvement in the lives of some of the world's poorest people'.
Ir laiks apzināties, ka ir notikušas sociālas un politiskas izmaiņas un pieaug izpratne par to, ka mums nav jāaicina uz labdarību, bet gan uz taisnīgumu.
It is time to acknowledge that there has been social and political change and a growing understanding that we should not be calling for charity but rather calling for justice.
Tūkstošgades attīstības mērķi – pusceļš
The Millennium Development Goals – the midway point
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejaS ATZINUMS Error!
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy .................9
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2006)0569 )
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2006)0569 )
– ņemot vērā tā 2005. gada 29. septembra rezolūciju par Eiropas Ceļu satiksmes drošības rīcības programmu
– having regard to its resolution of 29 September 2005 on the European Road Safety Action Programme
OV C 227 E, 21.9.2006., 609. lpp. ,
OJ C227E, 21.9.2006, p.609 ,
– ņemot vērā tā 2007. gada 18. janvāra rezolūciju par Eiropas Ceļu satiksmes drošības rīcības programmu — termiņa vidusposma pārskats
– having regard to its resolution of 18 January 2007 on the European Road Safety Action Programme – Mid-Term Review
Pieņemtie teksti P6_TA(2007)0009 . ,
Texts adopted, P6­_TA(2007)0009 .
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 71. panta 1.c punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu,
– having regard to Article 251(2) and Article 71(1)(c) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0331/2006 ),
– ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu ( A6‑0221/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Transport and Tourism and the opinion of the Committee on Industry, Research and Energy ( A6‑0221/2007 ),
Komisisijas priekšlikums
The Commission proposal
Komisijas 2001. gada 12. septembra Baltā grāmata „Eiropas transporta politika līdz 2010. gadam: laiks izlemt”, COM(2001)0370 . izstrādātajai programmai, saskaņā ar kuru ir jāveic atbilstīgi pasākumi ceļu infrastruktūras drošības paaugstināšanai.
Commission White Paper 'European transport policy for 2010: time to decide', COM (2001)0370 to seek ways of improving the safety of road infrastructure.
Eiropas Parlaments jau 2001. gadā aicināja Komisiju pieņemt pamatnostādnes augsta riska ceļa posmu pārvaldībai un ceļu satiksmes drošības revīzijai
In 2001 Parliament had called on the Commission to draw up guidelines for dealing with accident black spots and for road building projects to include safety audits
Eiropas Parlamenta 2001. gada 18. janvāra Rezolūcija A5-0381/2000 . .
European Parliament resolution A5-0381/2000 of 18 January 2001 .
Lai gan transportlīdzekļu drošības jomā un transportlīdzekļu vadītāju apmācībā pagājušajos gadu desmitos ir gūti lieli panākumi, infrastruktūras jomā, kas ir ceļu satiksmes integrētas drošības koncepcijas trešais pīlārs, vēl nepastāv vienoti Eiropas noteikumi.
Although much has been achieved in past decades in the areas of vehicle safety and driver training, in the area of infrastructure, the third pillar of an integrated road safety concept, there are still no unified European rules.
Ceļu infrastruktūras drošības stāvokļa prasības atsevišķās dalībvalstīs būtiski atšķiras gan pēc to struktūras, gan apjoma.
Safety standards for road infrastructure in the various Member States differ significantly in their structure and scope.
Ceļu projektēšanā drošības prasībām ir otršķirīga nozīme.
Safety concerns play a subsidiary role when roads are designed.
Turklāt rodas sarežģījumi ceļu uzturēšanā, jo pašreizējais ceļu tīkls daudzos gadījumos neatbilst jaunākajām ceļu drošības stāvokļa prasībām un bieži vien to projektēja mazākai satiksmes intensitātei, nekā tā ir patlaban.
There are also problems with road maintenance: the existing road network in many cases does not meet modern safety standards and was often built to carry less traffic than is currently the case.
Dati, kas iegūti, izpētot augsta riska ceļu posmus, līdz kompetentajām iestādēm nonāk novēloti.
Data from investigations of accident black spots take a long time to reach the relevant authorities.
Daudzās dalībvalstīs par ceļiem atbildīgās valsts iestādes saskaras ar problēmu, ka, samazinoties budžetam, palielinās drošības prasības pārslogotam ceļu tīklam.
In many Member States the authorities responsible for road building have to tackle the problem of more exacting safety requirements while road networks are overloaded and financial resources diminishing.
Līdzīgi iemesli neļauj tuvināt Kopienas noteikto mērķu sasniegšanu.
It is because of reasons such as this that the Community's intended objectives are still very far from being achieved.
Ņemot vērā iepriekš teikto, direktīvas mērķis ir infrastruktūras drošību visos ceļu infrastruktūras plānošanas, projektēšanas un ekspluatācijas posmos noteikt kā atsevišķu faktoru, tāpat kā ekonomisko analīzi un vides aizsardzību.
The Directive therefore aims to establish infrastructure safety as an objective in its own right, in parallel with economic and environmental protection factors, at all stages of the planning, design and use of roads.
Uz Eiropas Savienības dalībvalstu ceļiem jānodrošina vispārēji augsts ceļu satiksmes drošības līmenis, jāsekmē drošības apzināšanās, lai panāktu, ka infrastruktūras plānošanā tiktu ņemta vērā attiecīgā informācija.
A uniformly high level of safety should prevail on the roads of all the EU Member States, and infrastructure planners must be made aware of safety issues.
Ceļu infrastruktūras pārvaldnieki jānodrošina ar nepieciešamajām pamatnostādnēm, apmācību un informāciju, lai nodrošinātu jaunākajām ceļu drošības prasībām atbilstīga ceļu tīkla uzturēšanu.
Road infrastructure administrators should receive the guidelines, training and information they need to ensure that they can maintain a road network that meets modern safety requirements.
Visbeidzot jārūpējas par to, lai ierobežotos līdzekļus efektīvāk izmantotu ceļu drošības paaugstināšanai.
And care must be taken to ensure that the limited resources are targeted to improving road safety.
Minēto mērķu sasniegšanai direktīvā ierosinātas četras procedūras:
To achieve these aims, the Directive proposes four procedures:
· ceļu satiksmes drošības ietekmes novērtējums — attiecībā uz visiem ceļu infrastruktūras projekta variantiem jānoskaidro drošības ietekme, kādu jauni ceļi vai nozīmīgas ekspluatācijas pārmaiņas radīs ceļu drošībai;
· impact assessment of the effect of road building on safety: for all variants of an infrastructure project the impact of new roads or major changes to existing roads must be examined;
· ceļu satiksmes drošības revīzija — neatkarīgam ekspertam jānovērtē visu dalībvalstīs īstenojamo ceļu infrastruktūras projektu raksturlielumi attiecībā uz ceļu negadījumu potenciālu;
· safety audits: an independent auditor must evaluate the design specifications of all infrastructure projects to be implemented in the Member States with regard to their accident potential;
· ekspluatācijā esoša ceļu tīkla drošības pilnveidošana — ceļu posmi, kuros notiek vislielākais ceļu satiksmes negadījumu skaits un kuros ir vislielākais potenciāls samazināt ceļu negadījumu skaitu, ir pastiprināti jāanalizē un vajadzības gadījumā jāveic attiecīgi pasākumi;
· improving safety in the existing road network: sections of roads with a high accident rate and with a high potential for accident prevention must be investigated more intensively and when necessary appropriate measures taken;
· drošības pārbaudes — obligātas regulāras ceļu infrastruktūras pārbaudes, ko veic kvalificēts personāls.
· safety inspections: regular inspections of road infrastructure by trained staff are a binding requirement.
Vairākās dalībvalstīs jau pastāv līdzīgi noteikumi.
Some Member States already have provisions of this kind.
Direktīva paredz šo noteikumu ieviešanu visā Eiropas Savienībā.
The Directive aims to introduce such measures throughout the EU.
Tomēr tā nenosaka obligātus tehniskos standartus vai prasības, tā kā dalībvalstīm ir iespēja saglabāt savus līdzšinējos noteikumus un pārbaudītās procedūras.
However, it does not lay down any binding technical arrangements, so that the Member States have the option of maintaining their existing rules and procedures.
Tāpēc izmaksas, kas radušās, piemērojot šo direktīvu, tiek lēstas kā nelielas, un tās ir ievērojami zemākas par gaidāmo ekonomisko labumu, ko iegūst, izvairoties no sociāliem izdevumiem saistībā ar izglābtajiem cilvēkiem.
The costs arising from implementing this Directive are therefore estimated to be low and are far below the expected economic benefits of preventing welfare costs through saving lives.
Ietekmes novērtējums, ko Komisija sniegusi, izstrādājot šo priekšlikumu, parādīja, ka, piemērojot šo direktīvu, Eiropas ceļu tīklā var izglābt vairāk nekā 600 cilvēku gadā un novērst aptuveni 7000 ceļu satiksmes negadījumus, kuros ir cietušie.
An impact assessment that the Commission ordered when drawing up this proposal estimates that implementation of this Directive on the Trans-European road network will save more than 600 lives a year and prevent about 7000 accidents resulting in injury.
Turklāt Komisija, izstrādājot šo direktīvu, varēja apspriesties ar daudziem ekspertiem un ieinteresētajām personām, kā arī ar augsta līmeņa ekspertu grupu, kurā ietilpa dalībvalstu ceļu satiksmes drošības speciālisti.
In addition when drawing up this directive, the Commission based its work on hearings with many experts and interest groups and a high level group of national road safety authorities.
Lai gan šī priekšlikuma mērķis ir sasniegt vienotu drošības līmeni uz visiem dalībvalstu ceļiem, tomēr Komisijas ierosinātā direktīva attiecas tikai uz Eiropas ceļu tīklu.
Although the proposal aims to achieve a unified safety level on all roads in the Member States, the Commission proposal refers only to the Trans-European road network.
Lai izstrādātu kopīgas augstas ceļu drošības stāvokļa prasības visam Eiropas ceļu tīklam, ir vajadzīga obligāta metodika un jārada pamats drošības procedūras ieviešanai.
To achieve valid, universal, high safety standards for the Trans European road network, a binding methodology is needed and a basis for introducing safety procedures must be created.
Ar pieredzes apmaiņu par paraugprakses piemēriem vien ir par maz.
An exchange of good practice is not enough.
Tomēr šīs direktīvas mērķis ir dalībvalstu starpā uzlabot arī pieredzes apmaiņu par paraugprakses piemēriem.
However, this Directive also aims to improve the exchange of good practice between the Member States.
Referenta ieteiktie grozījumi
Rapporteur's proposed amendments
Referents atbalsta Komisijas priekšlikumu pēc būtības.
Your rapporteur substantially supports the Commission proposal.
Tomēr uzskata, ka vairākus ierosinājuma aspektus vajadzētu padziļināt un uzsvērt.
He considers, however, that some parts of it should be deepened and strengthened.
Tāpēc viņš ierosina šādu aspektu grozījumus:
He therefore proposes amendments as follows.
‑ direktīva jāpiemēro ne tikai Eiropas ceļu tīklam, bet visām dalībvalstu automaģistrālēm un maģistrālēm.
· The Directive should apply not only to the current Trans-European road network but to all motorways and main roads in the Member States.
Eiropas ceļu tīkls jau atbilst augstām ceļu drošības stāvokļa prasībām, un ceļu negadījumu īpatsvars uz šiem ceļiem ir relatīvi neliels.
Roads in the Trans-European network already have a high safety standard and the accident rate on these roads is relatively low.
Direktīvas piemērošana vienīgi šiem Eiropas ceļu tīkla ceļiem dotu tikai nenozīmīgu ieguvumu.
Applying the Directive only to this part of the European road network would bring only a small advantage.
Saskaņā ar iepriekš minēto ietekmes novērtējumu, kuru sniedza Komisija, izstrādājot šo priekšlikumu, varētu glābt vēl 400 cilvēku gadā, ja tīkla drošības pārvaldību piemērotu automaģistrālēm, un vēl 900 cilvēku, to piemērojot maģistrāļu tīklam;
The impact assessment that was ordered by the Commission when drawing up this proposal stated that another 400 lives a year could be saved if safety management for the whole motorway network was introduced, and a further 900 could be saved if it was applied to the whole main road network.
‑ Komisijas priekšlikuma 2. panta 2. apakšpunktā „kompetentā iestāde” definēta kā valsts vai privāta organizācija.
· Article 2(2) of the Commission proposal defines ‘competent entity’ as a public or private organisation.
Kompetentā iestāde 2. panta 8. apakšpunktā pilnvarota pieņemt pamatnostādnes par ceļu drošības pamatprincipiem, kas jāpiemēro, būvējot ceļus vai rekonstruējot esošās infrastruktūras dalībvalstīs.
Article 2(8) gives the competent entity the power to adopt guidelines on safety principles to be applied when roads are built or renovated in a Member State .