natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pētniecība par vesela cilvēka ēšanas paradumiem, pārtikas un dzīvnieku barības aprites drošumu, ar uzturu saistītām slimībām, pārtikas izvēli un pārtikas un uztura ietekmi uz veselību palīdzēs apkarot ar pārtiku saistītos veselības traucējumus (piem., aptaukošanās, alerģijas) un infekcijas slimības (piem., transmisīvā sūkļveida encefalopātija, putnu gripa), vienlaicīgi sniedzot nozīmīgu ieguldījumu pastāvošo politiku un noteikumu īstenošanā un nākamo politiku un regulējuma formulēšanā sabiedrības, dzīvnieku, augu veselības un patērētāju aizsardzības jomā.
Research into the nutritional physiology of healthy humans, the safety of food and feed chains, diet related diseases, food choices and the impact of food and nutrition on health will help to fight food related disorders (e.g. obesity, allergies) and infectious diseases (e.g. transmissible spongiform encephalopathies, avian-flu), while making important contributions to the implementation of existing and the formulation of future policies and regulations in the area of public, animal and plant health and consumer protection.
Pārtika nav jāuzskata vienīgi par potenciālu slimību (aptaukošanās, alerģijas, TSE) avotu, bet arī jāņem vērā tās labvēlīgā ietekme uz cilvēka veselību.
Food must not be seen only as a potential source of disease (obesity, allergies, TSE), but also as a factor contributing to human health.
Ir jāizmanto Eiropas mazo un vidējo uzņēmumu pētniecības iespējas un jāveicina to savstarpējā informācijas apmaiņa.
The research capacities of SMEs in Europe must be used and the sharing of information between them encouraged.
Pamatojums, otrā daļa
Food, agriculture and biotechnology, Rationale, second paragraph
Eiropas uzņēmumu dažādība šajās jomās, kas ir viena no Eiropas priekšrocībām un iespējām, izraisa fragmentētu pieeju līdzīgām problēmām.
The diversity of the European industries in these areas, while being one of its strengths and an opportunity, leads to fragmented approaches to similar problems.
Tās var labāk atrisināt, ieviešot lielāku sadarbību un zināšanu apmaiņu, piemēram, par jaunām metodoloģijām, procesiem un standartiem, kas rodas ES tiesību aktu izmaiņu rezultātā.
These are better addressed by increased collaboration and sharing of expertise, for example on new methodologies, processes and standards that result from changing EU legislation.
Lai novērstu plaisu sakaru jomā un uzlabotu sadarbību Eiropas lauksaimniecības pētniecības jomā, būtu lietderīgi izstrādāt un attīstīt Eiropas līmeņa interneta atbalsta platformas.
In order to address communications gaps and to improve cooperation in the area of European agricultural research, it would be useful to set up and develop internet-supported platforms.
Kopīga interneta platformas izstrāde ir laba iespēja, lai nodibinātu sakarus un padziļinātu sadarbību Eiropas līmenī, kā arī labāk izmantotu sinerģiju.
With a view to improving cooperation at EU level and making better use of synergies, a joint internet platform is an appropriate means of establishing contact.
Pamatojums, 2. a daļa (jauna)
Annex I, Part I, Cooperation, Themes, 2.
Jāuzsver arī lietišķā pētniecība un tās atklājumu optimāla izplatīšana.
Emphasis should also be placed on applied research and optimum dissemination of its findings.
Pētniecības atklājumu izplatīšana parasti ir īpaši svarīga, ja ar pētnieku darbu paredzēts sniegt būtisku ieguldījumu lauksaimniecības nozares problēmu un uzdevumu risināšanā.
In general, the question of communicating research findings is extremely important if researchers’ efforts are to make a substantive contribution to tackling the problems and challenges facing the agricultural sector.
Tikpat svarīgi ir nodrošināt lauksaimniecības jomas pētniecības vajadzības, izpildīt tās prasības un uzdevumus.
It is also equally important that agricultural research meets the needs, requirements and challenges of the sector.
Pētniecības un lauksaimniecības, kā arī pētniecības un sabiedrības saziņai kopumā ir jābūt vieniem no pamatjautājumiem, nosakot pētniecības programmu mērķus, plānojot un piemērojot šīs programmas.
The question of communication between the research and agricultural sectors and between research and society in general should constitute one of the key topics for examination when setting objectives for, planning and implementing research programmes.
Nelietderīga ir tāda pētniecība, kura neapmierina lauksaimnieku un nozares vajadzības kopumā un kurai vairs nav uzdevumu, kas tai bija jāizpilda.
It is futile if research does not respond to the needs of farmers and the sector in general and remains divorced from the challenges it is required to face.
Pētniecība arī sniegs vajadzīgo zināšanu bāzi, lai atbalstītu: kopējo lauksaimniecības politiku, lauksaimniecības un tirdzniecības jautājumus, pārtikas nekaitīguma noteikumus, Kopienas dzīvnieku veselību, slimību kontroli un labturības standartus, un kopējās zivsaimniecības politikas reformu, kuras mērķis ir nodrošināt zvejniecības un akvakultūras ilgtspējīgu attīstību.
The research will also provide the knowledge base needed to support: the Common Agricultural Policy; agriculture and trade issues; food safety regulations; Community animal health, disease control and welfare standards; and the Common Fisheries Policy reform aiming to provide sustainable development of fishing and aquaculture.
Vairākas Eiropas tehnoloģiju platformas veicina kopīgu pētniecības prioritāšu noteikšanu tādās jomās kā augu genomika un biotehnoloģija, mežsaimniecība un koksnes apstrādes un pārstrādes rūpniecība, dzīvnieku veselība, lauksaimniecības dzīvnieku audzēšana, ilgtspējīga zemes izmantošana, pārtika un rūpnieciskā biotehnoloģija.
Several European Technology Platforms contribute in setting common research priorities, in fields such as plant genomics and biotechnology, forestry and forest based industries, global animal health, farm animal breeding, sustainable land use, food and industrial biotechnology.
Pētniecība arī sniegs vajadzīgo zināšanu bāzi, lai atbalstītu kopējo lauksaimniecības politiku, lauksaimniecības un tirdzniecības jautājumus, pārtikas nekaitīguma noteikumus, Kopienas dzīvnieku veselību, slimību kontroli un labturības standartus, un kopējās zivsaimniecības politikas reformu, kuras mērķis ir nodrošināt zvejniecības un akvakultūras ilgtspējīgu attīstību.
The research will also provide the knowledge base needed to support: the Common Agricultural Policy; agriculture and trade issues; food safety regulations; Community animal health, disease control and welfare standards; and the Common Fisheries Policy reform aiming to provide sustainable development of fishing and aquaculture.
I. pielikums, 1. sadaļa - Sadarbība, 2. tēma - Pārtika, lauksamniecība un biotehnoloģija.
Annex I, Part I, Cooperation, Themes, 2.
Darbības, pirmā daļa
Food, agriculture and biotechnology, Activities, first title
● Zemes, meža un ūdens vides bioloģisko resursu ilgtspējīga ražošana un apsaimniekošana: veicināt pētniecību, tostarp tādas tehnoloģijas kā genomika, proteomika, metabolomika, sistēmu bioloģija un mikroorganismu, augu un dzīvnieku konverģējošas tehnoloģijas, ieskaitot minēto organismu bioloģiskās daudzveidības izmantošanu; uzlaboti kultūraugi un ražošanas sistēmas, tostarp bioloģiskā lauksaimniecība, kvalitatīvas ražošanas shēmas un ģ MO ietekme; ilgtspējīga, konkurētspējīga un daudzfunkcionāla lauksaimniecība un mežsaimniecība; lauku attīstība; dzīvnieku labturība, audzēšana un ražošana; augu veselība; ilgtspējīga un konkurētspējīga zivsaimniecība un akvakultūra ; dzīvnieku infekcijas slimības, tostarp zoonozes; dzīvniekizcelsmes atkritumu droša iznīcināšana; ūdeņu dzīvo resursu saglabāšana, apsaimniekošana un izmantošana, izstrādājot līdzekļus , kas vajadzīgi politikas veidotājiem un citiem dalībniekiem lauksaimniecības un lauku attīstības jomā (ainavu, zemes apsaimniekošanas politika utt.).
Sustainable production and management of biological resources from land, forest, and aquatic environments: Enabling research, including ‘omics’ technologies, such as genomics, proteomics, metabolomics, systems biology and converging technologies for micro-organisms, plants and animals, including exploitation of their biodiversity; improved crops and production systems, including organic farming, quality production schemes and GMO impacts; sustainable, competitive and multifunctional agriculture, and forestry; rural development; animal welfare, breeding and production; plant health; sustainable and competitive fisheries and aquaculture; infectious diseases in animals, including zoonoses; safe disposal of animal waste; conservation, management and exploitation of living aquatic resources, developing the tools needed by policy makers and other actors in agriculture and rural development (landscape, land management practices etc.).
Šie papildinājumi paskaidro teksta saturu, cita starpā uzsverot nepieciešamību atbalstīt visus pētniecības aspektus ģenētikas, epidemioloģijas un dzīvnieku veselības jomā.
These additions clarify the content of the text and make it more specific, inter alia by emphasizing the need to support all aspects of genetic research and epidemiological and animal health research.
Ir jāpievērš vairāk uzmanības ievesto sugu ietekmei un šo ģenētiski modificēto augu radītā kaitējuma novēršanai reģionālā un Eiropas līmenī.
More attention should be given to the impact of non-indigenous species and how to manage on a regional and European level the problem of the harmful results of these genetically
I pielikums, 1. sadaļa - Sadarbība, 2. tēma.
Annex I, Part I, Cooperation, Themes, 2.
● Princips „no galda uz saimniecību ” pārtika, veselība, labturība: pārtikas un lopbarības patērētāju, sabiedrības, rūpniecības un veselības aspekti, tostarp uzvedības zinātnes un kognitīvās zinātnes; uzturs, ar uzturu saistītās slimības un traucējumi, tostarp aptaukošanās; novatoriskas pārtikas un lopbarības apstrādes tehnoloģijas (tostarp iepakošana); pārtikas, dzērienu un lopbarības uzlabota kvalitāte un nekaitīgums, gan no ķīmiskā, gan no mikrobioloģiskā viedokļa; pārtikas aprites integritāte (un kontrole); vides ietekme uz pārtikas/dzīvnieku barības apriti un pārtikas/dzīvnieku barības aprites ietekme uz vidi; kopējā pārtikas aprites koncepcija (tostarp pārtika no jūras dzīvniekiem un augiem); izsekojamība.
“Fork to farm”: Food, health and well being: Consumer, societal, industrial and health aspects of food and feed, including behavioural and cognitive sciences; nutrition, diet related diseases and disorders, including obesity; innovative food and feed processing technologies (including packaging); improved quality and safety, both chemical and microbiological , of food, beverage and feed; integrity (and control) of the food chain; environmental impacts on and of food/feed chains; total food chain concept (including seafood); traceability.
● Princips „no saimniecības uz galdu ”: pārtika, veselība, labturība: pārtikas un lopbarības patērētāju, sabiedrības, kultūras, rūpniecības un veselības aspekti, tostarp uzvedības zinātnes un kognitīvās zinātnes; uzturs, ar uzturu saistītās slimības un traucējumi, tostarp aptaukošanās un alerģijas ; dažu pārtikas produktu un režīmu labvēlīga ietekme uz veselību; novatoriskas pārtikas pārstrādes tehnoloģijas (tostarp iepakošana); pārtikas, dzērienu un lopbarības uzlabota kvalitāte un nekaitīgums, gan no ķīmiskā, gan no bioloģiskā viedokļa , tostarp bioloģisko pārtikas produktu ietekme, kvalitāte un drošums ; pārtikas aprites integritāte un ilgtspējīgums (un kontrole); vides ietekme uz pārtikas/dzīvnieku barības apriti un pārtikas/dzīvnieku barības aprites ietekme uz vidi; pārtikas aprites noturība pret globālajām pārmaiņām (enerģijas izmaksām, klimata pārmaiņām u.c.) un piemērošanās tām; kopējā pārtikas aprites koncepcija (tostarp pārtika no jūras dzīvniekiem un augiem); izsekojamība. sistēmu izveide saskaņotai pārtikas datu apmaiņai.
“Fork to farm”: Food, health and well being: Consumer, societal, cultural, industrial and health aspects of food and feed, including behavioural and cognitive sciences; nutrition, diet related diseases and disorders, including obesity; and allergies; health benefits of certain foods and diets ; innovative food and feed processing technologies (including packaging); improved quality and safety, both chemical and biological , of food, beverage and feed; including the effects, quality and safety of organic food; integrity and sustainability (and control) of the food chain; environmental impacts on and of food/feed chains; resistance and adaptation of the food chain to global change (energy costs, climate change, etc.); total food chain concept (including seafood); traceability; systems development for a harmonised approach to interchange food data.
Bioloģiskā lauksaimniecība ne tikai ir ilgstpējīga, bet tā arī labvēlīgi ietekmē veselību un labklājību.
Organic farming is not only related to sustainable agriculture, but also has a positive influence on health and well-being.
Būtu jāsekmē datu apstrādes un apmaiņas uzlabošana, stiprinot pārtikas nozares konkurētspēju.
Improved data processing and exchange enhance competitiveness in the food sector and should also be encouraged.
● Zinātnes par dzīvību un biotehnoloģija ilgtspējīgiem nepārtikas produktiem un procesiem: uzlaboti kultūraugi, izejvielas, jūras produkti un biomasa (tostarp jūras resursi) enerģijai, videi un produkti ar augstu pievienoto vērtību, tādi kā materiāli un ķīmiskas vielas, ieskaitot jaunas lauksaimniecības sistēmas, bioprocesus un bioloģiskas pārstrādes rūpnīcas koncepcijas; biokatalīze; mežsaimniecība un koksnes apstrādes un pārstrādes produkti un procesi; vides atveseļošana un tīrāka pārstrāde.
Life sciences and biotechnology for sustainable non-food products and processes: Improved crops, feed-stocks, marine products and biomass (including marine resources) for energy, environment, and high added value products such as materials and chemicals, including novel farming systems, bio-processes and bio-refinery concepts; bio-catalysis; forestry and forest based products and processes; environmental remediation and cleaner processing.
● Zinātnes par dzīvību un biotehnoloģija ilgtspējīgiem nepārtikas produktiem un procesiem: uzlaboti kultūraugi, izejvielas, jūras produkti un biomasa (tostarp jūras resursi) enerģijai, videi un produkti ar augstu pievienoto vērtību, tādi kā materiāli un ķīmiskas vielas, ieskaitot jaunas lauksaimniecības sistēmas, bioprocesus un bioloģiskas pārstrādes rūpnīcas koncepcijas; biokatalīze; mežsaimniecība un koksnes apstrādes un pārstrādes produkti un procesi; vides atveseļošana un tīrāka pārstrāde, ja iespējams, cenšoties šai jomā panākt jauninājumus gan Eiropā, gan jaunattīstības valstīs.
Life sciences and biotechnology for sustainable non-food products and processes: Improved crops, feed-stocks, marine products and biomass (including marine resources) for energy, environment, and high added value products such as materials and chemicals, including novel farming systems, bio-processes and bio-refinery concepts; bio-catalysis; forestry and forest based products and processes; environmental remediation and cleaner processing , giving attention, if possible, to how these can advance innovation in both Europe and the developing world.
Ilgtspējīgiem nepārtikas produktiem ir lielas ekonomiskās iespējas ES un jaunattīstības valstīs.
Sustainable non-food products offer high economic potential to the EU, as well as to the developing world.
Pētniecībai bez papildināmības un sinerģijas jāsekmē arī lauksaimniecības konkurētspēja.
Research should, amongst other things, pay attention to complementarity and synergy in order to enhance the competitiveness of agriculture as a whole.
Jaunu zināšanu radīšana par saskarni un no lieluma atkarīgām parādībām; materiālu īpašību nanomēroga kontrole jauniem lietojumiem; tehnoloģiju integrēšana nanomērogā; paškomplektējošas īpašības; nanomotori; nanoierīces un nanosistēmas; metodes un instrumenti raksturošanai un manipulācijām nanomērogā; nano- un augstas precizitātes tehnoloģijas ķīmijā; ietekme uz cilvēka drošību, veselību un vidi; metroloģija, nomenklatūra un standarti; jaunu koncepciju un pieeju izpēte nozares lietojumiem, ieskaitot jauno tehnoloģiju integrēšanu un konverģenci.
– Generating new knowledge on interface and size dependent phenomena; nano-scale control of material properties for new applications; integration of technologies at the nano-scale; self-assembling properties; nano-motors; nano-machines and nano-systems; methods and tools for characterisation and manipulation at nano dimensions; nano and high-precision technologies in chemistry; impact on human safety, health and the environment; metrology, nomenclature and standards; exploration of new concepts and approaches for sectoral applications, including the integration and convergence of emerging technologies.
Jaunu zināšanu radīšana par saskarni un no lieluma atkarīgām parādībām; materiālu īpašību nanomēroga kontrole jauniem lietojumiem; tehnoloģiju integrēšana nanomērogā; paškomplektējošas īpašības; nanomotori; nanoierīces un nanosistēmas; metodes un instrumenti raksturošanai un manipulācijām nanomērogā; nano- un augstas precizitātes tehnoloģijas ķīmijā; ietekme uz cilvēku un dzīvnieku drošību un veselību, pārtikas apriti un vidi; metroloģija, nomenklatūra un standarti; jaunu koncepciju un pieeju izpēte nozares lietojumiem, ieskaitot jauno tehnoloģiju integrēšanu un konverģenci.
– Generating new knowledge on interface and size dependent phenomena; nano-scale control of material properties for new applications; integration of technologies at the nano-scale; self-assembling properties; nano-motors; nano-machines and nano-systems; methods and tools for characterisation and manipulation at nano dimensions; nano and high-precision technologies in chemistry; impact on human and animal safety and health , the food chain and the environment; metrology, nomenclature and standards; exploration of new concepts and approaches for sectoral applications, including the integration and convergence of emerging technologies.
Turklāt nanotehnoloģijas var ilgstoši labvēlīgi ietekmēt pārtikas aprites drošību.
Also, the safety of the food chain can derive long-term benefits from nanotechnologies.
Jaunu zināšanu radīšana par augstas efektivitātes materiāliem jauniem produktiem un procesiem; uz zinātnes atziņām balstīti materiāli ar pielāgotām īpašībām; uzticamāka konstruēšana un simulācija; augstāka sarežģītība; saderība ar vidi; nano-, molekulāro- un makro- līmeņu integrācija ķīmijas tehnoloģijā un materiālu apstrādes nozarēs; jauni nanomateriāli, biomateriāli un hibrīdu materiāli, tostarp to veidošana un apstrādes kontrole.
– Generating new knowledge on high-performance materials for new products and processes; knowledge-based materials with tailored properties; more reliable design and simulation; higher complexity; environmental compatibility; integration of nano-molecular-macro levels in the chemical technology and materials processing industries; new nano-materials, bio-materials and hybrid materials, including design and control of their processing.
Jaunu zināšanu radīšana par augstas efektivitātes materiāliem jauniem produktiem un procesiem; uz zinātnes atziņām balstīti materiāli ar pielāgotām īpašībām; uzticamāka konstruēšana un simulācija; augstāka sarežģītība; saderība ar vidi; nano-, molekulāro- un makro- līmeņu integrācija ķīmijas tehnoloģijā un materiālu apstrādes nozarēs; jauni nanomateriāli, biomateriāli un hibrīdu materiāli, pēc bioloģijas principiem radīti materiāli (bio-mimētisms) , tostarp to veidošana un apstrādes kontrole.
– Generating new knowledge on high-performance materials for new products and processes; knowledge-based materials with tailored properties; more reliable design and simulation; higher complexity; environmental compatibility; integration of nano-molecular-macro levels in the chemical technology and materials processing industries; new nano-materials, bio-materials and hybrid materials, and materials inspired by the biological world (biomimicry) including design and control of their processing.
Pētniecības jomā ir jāiekļauj ne vien jaunie bioloģiskie materiāli un hibrīdi, bet arī anorganiski materiāli, t.i., tādi materiāli, kuru struktūra un funkcijas atgādina dzīvus organismus.
The scope of research must include not only the new biological and hybrid materials, but also anorganic materials, i.e. materials whose structural and functional characteristics take their inspiration from nature.
Vide un ilgtspējīga attīstība (tostarp klimata pārmaiņas)
Environment and Sustainable Development (including Climate Change)
Turpmāk izklāstīta virkne darbību, no kurām daudzas ir tieši saistītas ar politikas vajadzībām.
A series of activities are listed below many of which are directly relevant to policy needs.
Tomēr var tikt sniegts papildu atbalsts jaunām politikas vajadzībām, piemēram, saistībā ar ES politiku ietekmes uz ilgtspējību novērtējumu, pārraudzība attiecībā uz darbībām klimata pārmaiņu risināšanai pēc Kioto protokola pieņemšanas, jaunas politikas vides jomā, tādas kā jūrniecības politika, standarti un noteikumi.
However, additional support may be provided to new policy needs that emerge, for example relating to sustainability impact assessments of EU policies; the follow up of the post-Kyoto action on Climate Change; and new environmental policies such as in maritime policy, standards and regulations .
Tomēr var tikt sniegts papildu atbalsts jaunām politikas vajadzībām, piemēram, saistībā ar ES politiku ietekmes uz ilgtspējību novērtējumu, pārraudzība attiecībā uz darbībām klimata pārmaiņu risināšanai pēc Kioto protokola pieņemšanas, jaunas politikas vides jomā.
However, additional support may be provided to new policy needs that emerge, for example relating to sustainability impact assessments of EU policies; the follow up of the post-Kyoto action on Climate Change; and new environmental policies (deletion) .
Atsauce uz jūrniecības nozari šajā sakarā ir pārāk specifiska un var radīt pārpratumus.
The reference to maritime policy is too specific in this context and could cause confusion.
Atsaucoties uz jūrniecības nozari, tomēr vajadzētu iekļaut garu grozījumu sarakstu, lai pievienotu arī citas nozares.
If the maritime sector is referred to, a long list of amendments would be needed in order to include other sectors as well.
● Galvenās tendences un to sekas sabiedrībā: piemēram, demogrāfiskās izmaiņas, tostarp iedzīvotāju novecošana un migrācija; dzīvesstils, darbs, ģimene, dzimumu līdztiesības jautājumi, veselība un dzīves kvalitāte; noziedzība; uzņēmējdarbības loma sabiedrībā un iedzīvotāju daudzveidība, kultūras mijiedarbība un jautājumi saistībā ar fundamentālo tiesību aizsardzību un cīņu pret rasismu un neiecietību.
Major trends in society and their implications : such as demographic change including ageing and migration; lifestyles, work, families, gender issues, health and quality of life; criminality; the role of business in society and population diversity, cultural interactions and issues related to protection of fundamental rights and the fight against racism and intolerance.
● Galvenās tendences un to sekas sabiedrībā: tostarp iedzīvotāju novecošana un migrācija, urbanizācija un lauku attīstība; dzīvesstils, darbs, ģimene, dzimumu līdztiesības jautājumi, veselība un dzīves kvalitāte; noziedzība; uzņēmējdarbības loma sabiedrībā un iedzīvotāju daudzveidība, kultūras mijiedarbība un jautājumi saistībā ar pamat tiesību aizsardzību un cīņu pret rasismu un neiecietību.
Major trends in society and their implications : such as demographic change including ageing and migration , urbanisation and rural development ; lifestyles, work, families, gender issues, health and quality of life; criminality; the role of business in society and population diversity, cultural interactions and issues related to protection of fundamental rights and the fight against racism and intolerance.
Lauku apvidu mainīgā vieta un loma ir būtiska sabiedrības tendence.
One of the current trends in society is the changing place and role of rural areas.
Lauku attīstībai jāsaskaras ar daudzām sociālām, ekonomiskām un demogrāfiskām problēmām.
Rural development has to face with various social, economic and demographical challenges.