natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komisija ir ierosinājusi šo jauno „regulatīvo kontroles procedūru” (5.a pants) piemērot visiem īstenošanas pasākumiem, kas minēti Direktīvas 2005/60/EK 41. pantā.
The Commission has proposed to use the new "regulatory procedure with scrutiny" (Article 5(a)) for all the implementing measures listed in Article 41 of the Directive 2005/60/EC.
Ņemot vērā 8. maija LIBE komitejas sanāksmē sniegtos Komisijas paskaidrojumus par to, kuri elementi uzskatāmi par „nebūtiskiem”, piemērojot šo direktīvu, referents (izsakot nožēlu, ka Komisija šo informāciju sniegusi tik vēlu) tagad var atbalstīt Komisijas priekšlikumu piemērot jauno „regulatīvo kontroles procedūru” Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām.
In the light of the Commission explanations given during the LIBE meeting of May 8th on the content of which is to be considered as "non-essential" elements in the application of this Directive, (whilst regretting that the Commission only provided this information at this later stage), the Rapporteur can now support the Commission's proposal to use the new "regulatory procedure with scrutiny" as regards the implementing powers conferred on the Commission.
Tādēļ Komisija, atsaucoties uz 3. punktu iestāžu nolīgumā, ar kuru īsteno grozīto komitoloģijas lēmumu, ierosina grozīt direktīvu par naudas atmazgāšanu, atceļot „turpināmības klauzulu”, ko faktiski ietver šīs direktīvas 41. panta 4. punkts.
Therefore the Commission, by referring to point 3 of the interinstitutional agreement implementing the amended Comitology decision proposes to amend the Money Laundering directive by repealing the "sunset clause" actually foreseen by Article 41, paragraph 4 of the directive.
Principā referents piekrīt Komisijai, taču uzskata, ka, izdarot grozījumus direktīvas 42. pantā, jāsaglabā iespēja veikt vajadzīgos grozījumus Direktīvā 2005/60/EK saskaņā ar EK līguma 251. pantā noteikto procedūru.
In principle the Rapporteur shares the request of the Commission but prefers, by amending Article 42 of the Directive, to maintain a possibility to introduce the necessary modifications to the Directive 2005/60/EC in accordance with the procedure laid down in Article 251 of the Treaty.
Publiskā iepirkuma tiesību aktu transponēšanas un īstenošanas specifiskas problēmas un to saistība ar Lisabonas programmu
on specific problems in the Transposition and Implementation of Public Procurement Legislation and its relation to the Lisbon agenda
OPINION Juridiskās komitejas atzinums ..............................................................11
OPINION of the Committee on Legal Affairs ......................................................12
par publiskā iepirkuma tiesību aktu transponēšanas un īstenošanas specifiskām problēmām un to saistību ar Lisabonas programmu
on specific problems in the Transposition and Implementation of Public Procurement legislation and its relation to the Lisbon agenda
– ņemot vērā Padomes 1992. gada 18. jūnija Direktīvu
– having regard to Council Directive
92/50/EE K par procedūru koordinēšanu valsts pakalpojumu līgumu piešķiršanai
92/50/EEC of 18 June 1992 relating to the coordination of procedures for the award of public service contracts
– ņemot vērā Padomes 1993. gada 14. jūnija Direktīvu
– having regard to Council Directive
93/38/EE K, ar ko koordinē līgumu piešķiršanas procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un telekomunikāciju jomā
93/38/EEC of 14 June 1993 coordinating the procurement procedures of entities operating in the water, energy, transport and telecommunications sectors
93/37/EE K par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu piešķiršanas procedūras
93/37/EEC of 14 June 1993 concerning the coordination of procedures for the award of public works contracts
93/36/EEK , ar ko koordinē piegāžu valsts līgumu piešķiršanas procedūras
93/36/EEC of 14 June 1993 coordinating procedures for the award of public supply contracts
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 13. oktobra Direktīvu
– having regard to European Parliament and Council Directive
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīvu
– having regard to Directive
98/4/EK , ar ko groza Direktīvu 93/38/EEK, ar ko koordinē līgumu piešķiršanas procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un telekomunikāciju jomā
98/4/EC of the European Parliament and of the Council of 16 February 1998 amending Directive 93/38/EEC coordinating the procurement procedures of entities operating in the water, energy, transport and telecommunications sectors
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu direktīvai, ar ko koordinē piegādes valsts līgumu, pakalpojumu valsts līgumu un būvdarbu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras ( COM(2000)0275 ),
– having regard to the Commission proposal for a directive on the coordination of procedures for the award of public supply contracts, public service contracts and public works contracts ( COM(2000)0275 ),
– ņemot vērā Iestāžu nolīgumu par likumdošanas uzlabošanu
– having regard to the Interinstitutional Agreement on better law-making
OV L 134, 30.4.2004., 114.-240. lpp. ,
OJ L 134, 30.4.2004, p.
Direktīvu 2004/17/EK , ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs
Directive 2004/17/EC of the European Parliament and of the Council of 31 March 2004 coordinating the procurement procedures of entities operating in the water, energy, transport and postal services sectors
– ņemot vērā reglamenta 45. pantu,
– having regard to Rule 45 of its Rules of Procedure,
– ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu kā arī Iekšējā tirgus komitejas atzinumu ( A6‑0226/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the opinion of the Committee on Legal Affairs ( A6‑0226/2007 ),
A. tā kā Kopienas tiesību aktu par publisko iepirkumu mērķis ir atvērt publiskos tirgus dalībvalstīs pārrobežu konkurencei, tādējādi radot vienādus konkurences apstākļus pasūtījumu izpildītājiem un veicinot iekšējā tirgus attīstību;
A. whereas Community law on public procurement aims to open public markets in the Member States to cross-border competition, thereby creating a level playing field for providers and supporting the development of the internal market;
B. tā kā laicīga un pareiza publiskā iepirkuma tiesību aktu transponēšana un īstenošana lielā mērā sekmē ES labāka tiesiskā regulējuma programmas mērķu sasniegšanu;
B. whereas the timely and correct transposition and implementation of public procurement legislation significantly contribute to meeting the objectives of the EU's better regulation programme;
C. tā kā jaunā Publiskā sektora iepirkuma direktīva (2004/18/EK) apvieno trīs iepriekšējās direktīvas par būvdarbiem, pakalpojumiem un piegādēm, tādējādi izskaidrojot un pilnveidojot iepriekšējos likumus;
C. whereas the new public sector Directive (2004/18/EC) brings together three previous Directives for works, services and supplies, thereby clarifying and modernising the previous rules;
D. tā kā jaunās direktīvas ievieš jaunus nosacījumus un izvēles noteikumus, kas iepirkumu veicošajām iestādēm nodrošina lielāku elastību, un tā kā publiskā iepirkuma procedūrā vispārīgu efektivitāti iespējams panākt, ieviešot jaunās Publiskā sektora iepirkuma direktīvas (2004/18/EK) izvēles elementus, jo tie samazina darījuma izmaksas;
D. whereas the new directives introduce new provisions and optional rules which provide increased flexibility to purchasing authorities, and whereas general efficiency increases can be achieved in public procurement by introducing the optional elements of the new public sector Directive (2004/18/EC) as these reduce transaction costs;
E. tā kā jaunā direktīva (2004/17/EK) , ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, ievieš atbrīvojuma mehānismu pasākumiem, kas ir pilnībā atvērti konkurencei visā ES;
E. whereas the new Directive (2004/17/EC) coordinating the procurement procedures of entities operating in the water, energy, transport and postal services sectors introduces an exemption mechanism for activities fully open to competition across the EU;
F. tā kā jauno direktīvu galīgais termiņš transponēšanai valsts tiesību aktos bija 2006. gada 31. janvāris, un tā kā tikai divdesmit no divdesmit septiņām dalībvalstīm ir transponējušas tās; tā kā novēlota transponēšana rada nevienādus konkurences apstākļus ES;
F. whereas the deadline for transposing the new Directives into national legislation was 31 January 2006 and whereas, to date, only 20 out of 27 Member States have transposed them; whereas delayed transposition creates an uneven legal playing-field across the EU;
G. tā kā var rasties daži tirdzniecības šķēršļi, ja visas dalībvalstis konsekventi neīsteno jaunās Publiskā sektora iepirkuma direktīvas izvēles nosacījumus;
G. whereas some barriers to trade may also emerge if all optional elements in the new public sector Directive are not consistently implemented by all Member States;
H. tā kā Komisijas spējas brīvprātīgi sniegt dalībvalstīm atbalstu transponēšanas procesā, kas rezultātā ne vienmēr tiek nodrošināts efektīvi, ir ierobežotas;
H. whereas the Commission is limited to offering its assistance on a voluntary basis to Member States in the transposition process, which is consequently not always effectively ensured;
I. tā kā visbiežāk minētie šķēršļi sekmīgai transponēšanai ir valsts juridiskās pieredzes vai cilvēkresursu un politiskās gribas trūkums dalībvalstīs;
I. whereas the most frequently quoted barriers to satisfactory transposition are the lack of national legal expertise or human resources and the lack of political will in the Member States;
J. tā kā iekšējā tirgus 2006. gada decembra situācija norāda uz būtisku transponēšanas pakāpes pieaugumu;
J. whereas the internal market scoreboard of December 2006 notes significant improvements in transposition rates;
K. tā kā lielākā daļa publisko iepirkumu, uz kuriem attiecas šīs direktīvas, notiek saskaņā ar šiem noteikumiem, un tādēļ apgalvojumi, ka publiskā iepirkuma iekšējais tirgus sarūk un apdraud Lisabonas programmas mērķu izpildi, ir nepamatoti;
K. whereas the majority of public procurement subject to the Directives complies with the rules, and therefore allegations that the internal market in public procurement is failing and threatens the achievement of Lisbon Agenda targets are unfounded;
L. tomēr, tā kā publiskā iepirkuma jomā datu vākšanu jo īpaši apgrūtina lielais līgumslēdzēju iestāžu skaits un nepietiekoša informācija par likumu nepareizu piemērošanu;
L. whereas nonetheless, there are problems in gathering data on public procurement which are linked in particular to the large number of contracting authorities and to the incomplete record on misapplications of the rules;
M. tā kā Komisiju uztrauc nelikumīgo tiešo piešķīrumu skaits;
M. whereas the Commission is concerned about the number of illegal direct awards;
N. tā kā nelikumīgi tiešie piešķīrumi notiek dažādu iemeslu dēļ, tostarp pārprotot ES direktīvās minētos publiskā iepirkuma noteikumus, EK līguma principus un atbilstīgos Eiropas Kopienu Tiesas lēmumus; kļūdoties kompleksu iepirkumu procesos, paplašinot satvarus ārpus to sākotnējiem apjomiem vai termiņiem; pieļaujot korupciju; saīsinot pārāk ilgos termiņus, kas saistīti ar ES reklāmu; un izvirzot nevajadzīgi komplicētas konkursa prasības valstī, piemēram, sarežģīti elektroniskā iepirkuma pasākumi;
N. whereas illegal direct awards occur as a result of a number of factors including misunderstanding of the public procurement rules as set out in the Directives, Treaty principles and relevant rulings from the European Court of Justice; errors made in complex procurements; extensions of frameworks beyond their original scope or duration; alleged corrupt practices; the circumvention of lengthy timescales associated with EU advertising; and unnecessarily elaborate national tendering requirements, such as complex electronic purchasing arrangements;
O. tā kā pastāv bažas, ka vides vai sociālie kritēriji, kas minēti jaunajā Publiskā sektora iepirkuma direktīvā, var netikt ievēroti;
O. whereas there are concerns that the environmental or social criteria laid down in the new public sector Directive have the potential to be misapplied;
P. tā kā Komisijas spēju sistemātiski ierosināt tiesvedību šo noteikumu neievērošanas gadījumā ierobežo pietiekamu cilvēkresursu trūkums;
P. whereas the Commission's ability to systematically take prompt legal action in cases of misapplication of the rules is limited by a lack of adequate human resources;
Q. tā kā transponēšanas un īstenošanas rezultātus iespējams uzlabot, dalībvalstu līmenī ceļot profesionālo līmeni un apmainoties ar labāko pieredzi iepirkuma jomā;
Q. whereas the record on transposition and implementation could be improved by the promotion of professionalism and best practices in public procurement policies at Member State level;
R. tā kā vairākās dalībvalstīs labākā pieredze apkopota efektīvās iepirkumu novērtēšanas sistēmās;
R. whereas in a number of Member States, best practices have been codified in effective procurement review systems;
S. tā kā iepirkums pirms komercializācijas ir atzīts kā Eiropā vēl neizmantota iespēja, lai ar sabiedrības vajadzībām veicinātu inovāciju; tā kā iepirkumu pirms komercializācijas var organizēt saskaņā ar jau esošo tiesisko regulējumu, kas dots PTO valsts iepirkuma nolīgumā, Komisijas publiskā iepirkuma direktīvās, Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā, konkurences tiesībās, tostarp tiesību aktos par valsts atbalstu, un Eiropas Kopienu Tiesas praksē;
S. whereas pre-commercial procurement has been identified as an untapped opportunity in Europe to use public needs as a driver for innovation; whereas pre-commercial procurements can be organised within the existing legal frameworks set out by the WTO Government Procurement Agreement, the Commission public procurement Directives, the Treaty establishing the European Community, competition law including state aid law and the jurisprudence of the European Court of Justice;
Kopienas tiesību aktu valsts iepirkumu jomā transponēšana
Transposition of Community legislation on public procurement
6. tādēļ aicina Komisiju veikt pētījumu, lai novērtētu jaunās Publiskā sektora iepirkuma direktīvas izvēles elementu nesaskaņotas transponēšanas ietekmi uz pārrobežu konkursiem ES;
Calls accordingly on the Commission to conduct a study to evaluate the impact of non-harmonised transposition of the optional elements of the new public sector Directive on cross-border tendering in the EU;
Kopienas tiesību aktu valsts iepirkumu jomā īstenošana
Implementation of Community legislation on public procurement
8. uzskata, ka ņemot vērā pārkāpumu skaitu Komisijai jābūt pietiekamiem cilvēku resursiem, lai efektīvāk nodrošinātu publiskā iepirkuma tiesību aktu īstenošanu;
Considers that, given the number of infringements, the Commission should be given the human resources to police the implementation of public procurement legislation more effectively;
Labākās pieredzes uzlabošana publiskā iepirkuma procedūrās
Improving best practice in public procurement
17. norāda, ka iepirkumu jomā strādājošo profesionāļu sistemātiska apmācība Eiropas Savienībā palielinātu valsts īstenošanas pasākumu un publisko iepirkumu procedūru pārskatāmību;
Points out that the systematic training of procurement professionals across the EU would enhance the transparency of national implementation measures and procedures in public procurement across the EU;
Jaunās 2004. gada iepirkuma direktīvas izveidoja obligāto, dalībvalstīm piemērojamo standartu sistēmu un izstrādāja būtiskus EKT jaunākos dokumentus.
The new 2004 public procurement Directives set out a framework of minimum applicable standards for Member States and also enshrine relevant ECJ developments.
Pieturoties pie vēlmes pēc labāka regulējuma ES, jauno direktīvu mērķis ir vienkāršot un modernizēt iepriekšējās atsevišķās publiskā iepirkuma direktīvas.
In keeping with the drive for better regulation in the EU, the new Directives aim to simplify and modernise the earlier separate Directives on public procurement.
Tā kā publiskais iepirkums veido vairāk nekā 16 % ES iekšzemes kopprodukta, un saistībā ar problēmām, ko rada ES paplašināšanās, favorītisms attiecībā uz dalībvalstu lielākajiem uzņēmumiem vai citi iemesli nepiešķirt iepirkuma līgumus, pamatojoties uz konkurenci, joprojām apdraud augošā iekšējā tirgus sakārtotību.
Given that public procurement accounts for in excess of 16% of EU Gross Domestic Product, and in the context of the challenges posed by EU enlargement, favouritism for national champions and other failures to award contracts on a competitive basis, are a continued threat to the health of a now expanded Internal Market.
Lai ievērotu labāka regulējuma programmu spēkā esošo tiesību aktu efektivitātes pārbaudei, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja izvēlējusies apskatīt problēmas, kas rodas pēc jauno publiskā iepirkuma direktīvu ieviešanas, galveno uzmanību pievēršot līdzšinējām vai jaunām problēmām un vispraktiskākajiem un efektīvākajiem risinājumiem to novēršanai.
In keeping with the better regulation programme of reviewing the effectiveness of legislation in force, the Committee on Internal Market and Consumer Protection has chosen to look at the problems arising in the aftermath of the introduction of the new Public Procurement Directives, focussing on the outstanding or new problems and on identifying the most practical and effective solutions to tackling them.
Kopienas atbildes reakcija atliktas transponēšanas risināšanā ir Komisijas tiesvedība pret dalībvalstīm Eiropas Kopienu Tiesā (saskaņā ar 226. vai 228. panta procedūrām).
The Community remedy for tackling late transposition is Commission proceedings against Member States in the ECJ (following Article 226 or 228 procedures).
Pretējā gadījumā Komisija var tikai mudināt dalībvalstis aktīvāk sadarboties savā starpā un ar Komisiju publiskā iepirkuma tiesību aktu transponēšanā.
The Commission can otherwise only encourage Member States to cooperate more actively with each other and with the Commission when transposing public procurement legislation.
Turklāt ES publiskā iepirkuma dati nav pilnīgi.
Moreover EU public procurement data is still incomplete.
Datu vākšanu galvenokārt apgrūtina līgumslēdzēju iestāžu lielais skaits un daudzie iepirkumi, kas nav jāizsludina ES Oficiālajā Vēstnesī.
Collecting data is mainly hampered by the large number of contracting authorities and the high proportion of procurement exempt from advertising in the OJEU.
Bez tam, ir ļoti sarežģīti uzraudzīt iepirkuma prakses pārkāpumu līmeni, jo uzņēmumi bieži izvēlas neiesniegt sūdzības, baidoties no iekļaušanas melnajā sarakstā.
Furthermore, it is very difficult to monitor levels of discriminatory procurement practice since firms often choose not to complain for fear of being blacklisted.
Noderīgu pētījumu izmaksas ir ļoti lielas un iegūtie dati nereti ir nepārliecinoši.
The cost of conducting useful studies is very high and the findings often inconclusive.
Lai gan daudziem pārmetumiem ir nenozīmīgs raksturs, ir vērojama favorītisma tendence iepirkuma līgumu piešķiršanā politiski jutīgos gadījumos, un arī tāpēc, ka profesionalitātes līmenis publiskā iepirkuma jomā nav vienāds visā publiskajā sektorā.
Although many accusations are frivolous, favouritism in awarding contracts tends to occur in politically sensitive cases, and because the levels of professionalism in public procurement are not consistent across the public sector.
Konsekvences trūkums iepirkuma profesionalitātes jomā joprojām ir liela problēma, tāpat arī pieredze galvenokārt tādu sarežģītu iepirkumu vai pirkumu organizēšanā, uz kuriem daļēji vai nemaz neattiecas direktīvu noteikumi.
The lack of consistency in procurement professionalism is still a significant problem as is expertise generally for complex procurements or purchases not covered or fully covered by the Directives.
Līdztekus uzlabojumiem, kas iekļauti jauno pasākumu direktīvā, ieteicama labākās pieredzes izplatīšana, kā arī pozitīvas pieredzes pārņemšana ES.
Apart from the improvements tabled in the new remedies Directive, disseminating best practice and sharing positive experiences across the EU should be recommended.
Komisija uzskata nelikumīgos tiešos piešķīrumus par visnopietnāko publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpumu un pauž nopietnas bažas par to skaita acīmredzamo pieaugumu.
The Commission considers illegal direct awards as the most serious breach of public procurement rules, and has expressed concern at their persistence.
Komisijas spēju visos gadījumos sistemātiski uzsākt efektīvas procedūras jo īpaši kavē ierobežotie cilvēkresursi.
In particular, human resource limitations restrict the Commission in its ability to systematically take effective legal action in all cases.
Turklāt Komisija uzskata, ka pastāv efektīvu līdzekļu trūkums nelikumīgo tiešo piešķīrumu apkarošanā.
Furthermore, the Commission considers that there is a shortfall in effective remedies for illegal direct awards.
Dažas iestādes pat ignorē dalībvalstu tiesu spriedumus.
Some authorities even disregard national court judgments.
Sankcijas jāpiemēro pirmkārt tiesas spriedumu ignorēšanas gadījumos.
Sanctions should prioritise cases of contempt of court.
Arī nesenais Pasaules Bankas ziņojums uzrādīja ieilgušo, ja ne pat pieaugošo korupcijas problēmu.
Also, a recent report by the World Bank showed persisting if not increasing problems with corruption.
Viens no risinājumiem ir Komisijas spēju paplašināšana, bet šajā ziņojumā ierosināti arī vairākas citas pieejas.
Greater capacity within the Commission is one solution but a number of other approaches are proposed in this report.
Jaunās direktīvas izvēles elementi ļauj iepirkumu veicošajām iestādēm dalībvalstīs būt elastīgākām.
The optional elements of the new public sector Directive allow purchasing authorities in Member States greater flexibility.
Galvenokārt šīs izvēles iespējas attiecas uz centrālo iepirkuma struktūru izmantošanu, konkurences dialogu, pamatnolīgumiem, dinamiskām iepirkuma sistēmām un elektroniskām izsolēm.
These options are mainly: the use of central purchasing bodies; competitive dialogue; framework agreements; dynamic purchasing systems, and; electronic auctions.
Vilcināšanās transponēt atsevišķus izvēles elementus galvenokārt ietekmēs attiecīgo dalībvalsti, kura negūs labumu no efektivitātes un izmaksu ietaupījuma, ko transponēšana varētu dot gan iepircējiem, gan konkursantiem.
Non-transposition of certain options affects primarily the Member State concerned who will not benefit from the resulting efficiency and cost savings for buyers and bidders alike.
Šie izvēles elementi var samazināt iepirkuma procesu pārkāpumus, bet tā kā šo izvēles noteikumu rezultātā tiek paaugstinātas prasības vai pieprasīti pilnveidojumi, jārūpējas, lai MVU, iesniedzot cenas piedāvājumu, tomēr būtu nodrošināti vienādi konkurences apstākļi ar lielākajiem piegādātājiem.
These options can reduce improper procurement practices, but for example, insofar as they lead to aggregation in demand or streamlining, care needs to be taken to ensure SMEs can still bid on a level playing field with larger suppliers.
Elektronisko iepirkuma metožu un sistēmu izmantošanai jārada izmaksu un efektivitātes ietaupījumi, taču pastāv arī bažas par neatbilstošu izmantošanu, piemēram, sekmīgas sistēmas var kļūt arī par savas veiksmes upuriem un var paplašināties, pārkāpjot izsludināto apjomu un vērtību.
Electronic purchasing techniques and the use of Frameworks should generate cost and efficiency savings but there are also concerns about improper use, for example successful frameworks can be victims of their own success and frameworks can grow illegally beyond their advertised scope and value.