natgillin/translations-raw huggingface dataset:
27. pauž bažas par to, kā eksotisko sugu ievazāšana un ģenētiski modificēto zivju iespējamā izbēgšana jūras ekosistēmās varētu ietekmēt bioloģisko daudzveidību, un aicina Komisiju dziļāk izpētīt šo apdraudējumu;
Expresses its concern at the repercussions the introduction of exotic species and the likely escape of genetically modified fish into marine ecosystems may have on biodiversity, and calls on the Commission to study the dangers further;
OJ L 25, 1.2.1999, p.
OJ L 25, 1.2.1999, p.
1. , kurā sniegts juridisks pamats tam, lai, tiesību aktu par sēklu tirdzniecību ietvaros, pieļautu ģenētiskās erozijas apdraudētu šķirņu saglabāšanu, lietojot in situ un fermās;
1. , which provides a legal basis to permit, within the framework of legislation on the seed trade, the conservation, by use in situ and on farms, of varieties threatened by genetic erosion;
2007/2006 (INI)) jānodrošina, lai Eiropas bioloģiskās daudzveidības zaudēšana nepieaugtu pesticīdu izmantošanas dēļ;
2007/2006 (INI)) - should ensure that the European biodiversity loss does not grow due to pesticide use;
42. aicina panākt, lai biomasas kultivācija enerģijas ražošanai būtu izmantota kā iespēja palielināt bioloģisko daudzveidību lauksaimniecībā; uzskata, ka tas jāatspoguļo arī pētniecības finansējumā Septītajai pētniecības pamatprogrammai, un nav pieļaujams, ka biomasas kultivācija samazinātu bioloģisko daudzveidību, neatkarīgi no tā, vai tas notiek Eiropas Savienībā vai ārpus tās;
Calls for the cultivation and use of biomass for the production of energy and as a fuel to be seized as an opportunity to increase biodiversity in agriculture; considers that this should also be reflected in the funding of research under the Seventh Framework Programme for research and that the cultivation of biomass should not be allowed to lead to a decline in biodiversity, either within or outside the European Union;
Reģionālā un teritoriālā attīstība (4. mērķis)
Regional and territorial development (Objective 4)
Invazīvas svešzemju sugas un svešzemju genotipi (5. mērķis)
Invasive alien species and Alien Genotypes (Objective 5)
51. atzinīgi vērtē Komisijas pausto nodomu ieviest īpašus tiesību aktus attiecībā uz zivju ekosertifikāciju un mudina Komisiju iesniegt šādu likumdošanas priekšlikumu, cik drīz vien iespējams;
Welcomes the Commission's declared intention to introduce specific legislation for the eco-certification of fish and urges it to come forward with a legislative proposal as rapidly as possible;
Starptautiskā pārvaldība (6. mērķis)
International governance (Objective 6)
Ārējā palīdzība (7. mērķis)
External assistance (Objective 7)
64. aicina dalībvalstis pastiprināt centienus, lai izskaustu CITES sarakstā uzskaitīto sugu nelegālo tirdzniecību, un aicina dalībvalstis un Komisiju pastiprināt koordinētu rīcību un pasākumus CITES īstenošanai;
Calls upon the Member States to reinforce efforts to combat illegal trade in CITES-listed species and calls upon Member States and the Commission to devise a coordinated response and actions for the enforcement of CITES;
Klimata pārmaiņas (9. mērķis)
Climate change (Objective 9)
ATBALSTA PASĀKUMI
SUPPORTING MEASURES
76. pauž nožēlu par to, ka Lauku attīstības fonda līdzekļi ir tik ierobežoti, ka pat attāli nenodrošina vēlamo ietekmi uz Natura 2000 tīkla pārvaldību, saskaņā ar lauksaimniecības un mežsaimniecības vajadzībām, īpaši nepietiekams ir atbalsts zināšanu uzlabošanai un pārraudzībai;
Deplores the fact that the available EAFRD funding falls woefully short of what would be necessary to produce the desired effect on management of the Natura 2000 network, as determined by farming and forestry, the support proposed for improving knowledge and monitoring being particularly meagre;
82. uzsver, cik nozīmīgi ir pilnībā un vienoti ieviest un izpildīt Putnu un Dzīvotņu direktīvas; uzstāj, lai Komisija un dalībvalstis atvēlētu šim uzdevumam pietiekamus resursus;
Emphasises the significance of full and consistent implementation and enforcement of the Birds and Habitats Directives; insists that the Commission and Member States dedicate sufficient resources and attention to this task;
Izglītošana, informētība un līdzdalība
Education, awareness and participation
88. atzīmē, ka Eiropas zooloģiskos dārzus un akvārijus ik gadu apmeklē vairāk nekā 100 miljoni cilvēku, un atzīst, ka šīm institūcijām ir nozīmīga loma sabiedrības vides apziņas veicināšanā;
Notes that Europe's zoos and aquaria are visited annually by more than 100 million people, and recognises that these institutions have a significant role to play in raising public environmental awareness;
MONITORINGS, NOVĒRTĒŠANA UN PĀRSKATĪŠANA
MONITORING, EVALUATION AND REVIEW
93. atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu iesniegt Parlamentam un Padomei vidusposma (2008. gada beigas) un nobeiguma (2010. gada beigas un 2013. gada beigas) progresa novērtējumus attiecībā uz Komisijas Rīcības plāna paziņojumu; uzsver, ka ar šī novērtējuma atklājumiem jārēķinās plašākos politikas virzienu un budžeta pārskata procesos, tostarp 2008.-2009. gada budžeta pārskatā un politikas virzienu un budžeta pārskatos pēc -2013.gada; mudina Komisiju izstrādāt vispusīgu ilgtermiņa stratēģiju bioloģiskās daudzveidības jomā pēc 2010. gada;
93.Welcomes the Commission's proposal for submission of mid-term (to end 2008) and final (to end 2010 and to end 2013) evaluations of progress towards the targets of the Commission's Action Plan Communication to the Council and Parliament; stresses that the findings of these evaluations should inform broader policy and budgetary review processes including the 2008-09 budget review and policy and budgetary reviews for the post-2013 period; urges the Commission to put forward a comprehensive long-term strategy on biodiversity after 2010;
Kas ir bioloģiskā daudzveidība?
What is Biodiversity?
Šis ir visaptverošs termins, ar ko raksturo visu dzīvības un dabas procesu daudzveidību uz zemes.
This is an all encompassing term to describe the variety of all life and natural processes on Earth.
Konvencijā par bioloģisko daudzveidību tās definīcija ir „dažādas izcelsmes dzīvu organismu daudzveidība [...] tas ietver sugu dažādību, dažādību starp sugām un ekosistēmu dažādību”
The Convention on Biological Diversity defines it as “the variability among living organisms from all sources [...] this includes diversity within species, between species and of ecosystems”
Konvencijas par bioloģisko daudzveidību ( CBD ) 2. pants.
Article 2, CBD. .
Fakti un skaitļi
Facts and Figures
Attīstība, no kuras cilvēce pēdējās desmitgadēs ir guvusi labumu, saistās ar dabas sistēmu dažādības un izplatības samazināšanos — cieš bioloģiskā daudzveidība.
The development humanity has benefited from in the last decades has been associated with a decline in both the variety and extent of natural systems that is of biodiversity.
Bioloģiskās daudzveidības samazināšanās ekosistēmu, sugu un gēnu mērogā uztrauc ne vien tāpēc, ka mēs zaudējam patiesu dabas vērtību, bet arī tāpēc, ka mazāk pieejami kļūst dabas sistēmu sniegtie „ekosistēmu pakalpojumi”.
This loss of biodiversity, at the levels of ecosystems, species and genes, is of concern not just because of the important intrinsic value of nature, but also because it results in a decline in ‘ecosystem services’ which natural systems provide.
Pie šiem pakalpojumiem pieder pārtikas, degvielas, šķiedru un zāļu ražošana, ūdens, gaisa un klimata regulēšana, augsnes auglības saglabāšana, barības vielu cikls.
These services include production of food, fuel, fibre and medicines, regulation of water, air and climate, maintenance of soil fertility, cycling of nutrients.
Kā norādīts Tūkstošgades ekosistēmas izvērtējumā (MA) , kas nāca klajā 2005. gada martā, cilvēku darbības planētu ir pietuvinājušas sugu masveida izzušanas vilnim, kas nākotnē apdraud mūsu pašu labklājību.
As noted by the Millennium Ecosystem Assessment (MA) released in March 2005, human activities have taken the planet to the edge of a massive wave of species extinctions, further threatening our own well-being.
Daži atsevišķi dati:
Some figures in particular:
- Sugu izplatība laikā starp 1970. un 2000. gadu ir samazinājusies par 40 %.
- The abundance of species has declined by 40% between 1970 and 2000.
- Kopš 2000. gada ik gadus tiek zaudēti 36 miljoni hektāru primārā meža.
- Since 2000, 36 million hectares of primary forest have been lost each year.
- Karību reģionā cietie koraļļi ir samazinājušies par 80 %.
- In the Caribbean region, hard coral cover has declined by 80%.
- 20 gadu laikā ir zaudēti 35 % mangrovju audžu.
- 35% of mangroves have been lost in just 20 years.
Bioloģiskās daudzveidības mērķis 2010. gadam
The 2010 Biodiversity Target
Šajā sakarā ES ir sniegusi nozīmīgus paziņojumus.
The EU has made significant declarations in this regard.
Dalībvalstu vadītāji 2001. gadā vienojās līdz 2010. gadam apturēt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos ES
EU Heads of State or Government agreed in 2001 “to halt the decline of biodiversity [in the EU] by 2010”
2001. gada 15. un 16. jūnija Gēteborgas Eiropadome, prezidentūras secinājumi. un atjaunot biotopus un dabas sistēmas
Presidency Conclusions, Göteborg European Council 15 and 16 June 2001. and to “restore habitats and natural systems”
2002. gadā ES valstis kopā ar apmēram 130 pasaules valstu vadītājiem nolēma līdz 2010. gadam būtiski ierobežot bioloģiskās daudzveidības samazināšanās tendenci pasaulē
In 2002, they joined some 130 world leaders in agreeing “to significantly reduce the rate of biodiversity loss [globally] by 2010”
Pasaules sammits par ilgtspējīgu attīstību, īstenošanas plāns. .
World Summit for Sustainable Development, Plan of Implementation. .
Mērķis apturēt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos līdz 2010. gadam ir vairāku svarīgu starptautisko nolīgumu priekšmets.
The goal of halting the loss of biodiversity by 2010 is the subject of several key international agreements.
Tajos atzīta ekosistēmu un biotopu strauja pasliktināšanās, draudu palielināšanās sugu populācijām un vajadzība pēc iespējas drīz veikt pasākumus, kas apturēs neaizstājamo dabas resursu samazināšanu.
Each recognises the rapid degradation of ecosystems and habitats, the increasing threat to many species populations and the urgent need to take action that will halt the decline in irreplaceable natural resources.
Pirmo reizi ir noteikts vispārējs saglabāšanas mērķis, nevis vispārēji formulēti uzdevumi, kas var dot un var nedot gaidīto saglabāšanas rezultātu.
For the first time, an overall conservation target has been adopted rather than generally formulated objectives that may or may not have the desired conservation effect.
Tomēr, ņemot vērā pašreizējo straujo bioloģiskās daudzveidības samazināšanos gan Eiropā, gan pasaulē, kā arī aizvien pieaugošo cilvēka darbību intensitāti, mērķis pārtraukt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos līdz 2010. gadam prasīs nepieredzētus pūliņus mūsu darbību pielāgošanai dabas sistēmu vajadzībām.
However, given the current rapid decline in biodiversity, both in Europe and worldwide, and the ever-increasing extent and intensity of many human activities, the objective of halting the decline in biodiversity by 2010 will require unprecedented efforts in adapting our activities to the needs of natural systems.
Referenta nostāja
The Position of the Rapporteur
Referents uzsver, ka bioloģiskās daudzveidības mērķis 2010. gadam vairs nav aiz kalniem.
The Rapporteur stresses that the 2010 biodiversity target is just around the corner.
Vērojama aizvien lielāka vienprātība par to, kas jāpaveic, lai saglabātu bioloģisko daudzveidību turpmākajos gados:
There’s an emerging consensus about what needs to be done to save biodiversity within the next years:
Sugām un ekosistēmām ir nepieciešama telpa, kur attīstīties un atjaunoties.
Species and ecosystems need space to develop and recover.
Ekosistēmu pakalpojumu saglabāšanai – kā tas paredzēts Komisijas paziņojumā – ir jākļūst par visu ES horizontālo un nozares politiku pamatmērķi.
The maintenance of ecosystem services - as promoted by the Commission Communication- should become a fundamental goal of all EU horizontal and sectoral policies.
75% no visām zivsaimniecībām tiek izmantotas pilnībā vai arī tajās notiek pārzveja.
75% of all fisheries are fully exploited or over-fished.
Tādas sugas kā mencas, pikšas un paltusi jau ir apdraudētas.
Species like cod, haddock and halibut are already threatened.
Ja mēs izmantošanu nepadarīsim ilgtspējīgāku, tad mūsu mazbērniem zivju vairs nebūs.
If we do not move towards sustainable use, there will be no fish left for our grandchildren.
Tādējādi referents atzīst, ka ir apdraudēti zivju krājumi, citas sugas, kā arī jūras biotopi, un šos draudus rada ekoloģiski neilgtspējīgas zvejas prakses, tostarp nelegālā zveja.
The Rapporteur thus recognises the threats posed to fish stocks, non-target species and marine habitats caused by ecologically unsustainable fishing practices including illegal fishing;
Ceļi, fabrikas un dzīvokļu celtniecība izposta dzīvnieku un augu biotopus.
Roads, factories and housing destroy habitats for animals and plants.
Ja pilsētu un lauku attīstībā arī turpmāk tiks ignorēta daba, mūsu apkārtnē dominēs betons un piesārņojums.
If urban and rural development continues to ignore nature, our surroundings will be dominated by concrete and pollution.
Klimata pārmaiņas uzskatāmas par cilvēces lielāko problēmu.
Climate change is considered to be the greatest challenge for humanity.
Mainoties apstākļiem, mainīsies arī ekosistēmas un biotopi.
With changing conditions, ecosystems and habitats will change as well.
Referents uzsver ekosistēmas pieejas būtisko nozīmīgumu pielāgošanai klimata pārmaiņām, jo īpaši saistībā ar politikām, kas ietekmē zemes, ūdeņu un jūras izmantošanu.
The Rapporteur stresses the vital importance of an ecosystem approach for adaptation to climate change, in particular in relation to policies which affect land, water and marine use.
Ir pienākums cīnīties pret klimata pārmaiņām un pārliecināties par to, ka sugas var migrēt vai pielāgoties jaunai videi.
It is an obligation to fight climate change and make sure that species can migrate or adapt to new surroundings.
Liedzot sugai dzīvot tās pierastajā biotopā, tā var izmirt.
If you release a species outside its usual habitat, it might simply die.
Vai arī var savairoties tā dēvētās invazīvās svešzemju sugas un sagraut vietējo floru un faunu.
In other cases, the so-called alien invasive species have thrived and destroyed local flora and fauna.
Tā kā šādu lietu attīstība nekad nav paredzama, šo invāziju samazināšanai ir izšķiroša nozīme.
As you never know how things turn out, reducing these invasions is crucial.
Šajā sakarā referents uzsver, ka invazīvu svešzemju sugu izplatību saasina cilvēku un preču pieaugošā kustība, un mudina izstrādāt vispusīgu kopienas reakciju šai problēmai, tostarp agrīnās brīdināšanas sistēmu, pasākumus trūkumu novēršanai tiesiskajā sistēmā, ietverot ES stratēģijas par invazīvu svešzemju sugu izplatību izstrādāšanu.
In this regard the Rapporteur stresses that the spread of IAS is exacerbated by the increasing movement of people and goods and urges for the development of a comprehensive community response to the problem, including an early warning system, measures to fill in the gaps in the legislative framework, including the development of an EU Strategy on IAS.
Bioloģiskā daudzveidība ir ilgtspējīgas attīstības pamats.
Biodiversity is the foundation for sustainable development.
Tās ekosistēmu pakalpojumi ir visu saimniecisko darbību pamatā.
Its ecosystem services provide the basis for all economic activity.
Tādēļ rūpes par bioloģisko daudzveidību ir jāiekļauj visās politikas veidošanas jomās.
Biodiversity concerns need thus be integrated into all areas of policy-making.
Pasākumi ietver tirgus stimulus, attīstības atbalsta pasākumus, bioloģiskai daudzveidībai labvēlīgu tirdzniecību un starptautiskās pārvaldes procesus.
Measures include market incentives, development assistance, biodiversity-friendly trade and international governance processes.
Dalībvalstīm ir jāizmanto visas iespējas, ko paredz KLP, KZP, Kohēzijas fonds un struktūrfondi, LIFE+, kā arī Septītā Pamatprogramma, lai atbalstītu bioloģiskās daudzveidības mērķus, un arī jāpiešķir valstu līdzekļi.
Member States must take up all available opportunities under CAP, CFP, Cohesion and Structural Funds, LIFE+ and Seventh Framework Programme in order to support the biodiversity targets and to allocate national resources.
Turklāt, pārskatot budžetu 2008.–2009. gadam, rūpīgāk ir jāapsver finansiālās vajadzības, izvērtējot ES finansējuma pietiekamību un pieejamību bioloģiskās daudzveidības vajadzībām, jo īpaši programmai Natura 2000 .
Moreover greater consideration must be given to financial needs in the 2008-09 budget review, during which there should be an assessment of the sufficiency and availability of EU financing for biodiversity, especially for Natura 2000.
Visbeidzot, taču ne mazāk svarīgi, referents atzīst, ka ES Rīcības plāns līdz 2010. gadam un turpmāk ir nozīmīgs instruments un pēdējā iespēja apvienot dalībniekus Kopienas un dalībvalstu līmenī svarīgākajiem pasākumiem, lai izpildītu 2010. gada saistības.
Lastly but not least, the Rapporteur recognises that the EU Action Plan to 2010 and Beyond is a vital tool and last opportunity to bring together actors at Community and MS levels on key actions to meet the 2010 commitments.
Tomēr, ņemot vērā ierobežoto laiku, kas atlicis īstenošanai, Komisijai ir jānodrošina, lai nepieciešamās struktūras būtu gatavas tūlītējai un efektīvai tā īstenošanai Kopienas un dalībvalstu līmenī.
However given the limited time remaining for implementation the Commission must ensure that the necessary structures are in place for its immediate and effective implementation at Community and MS levels.
Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Agriculture and Rural Development calls on the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
3. norāda uz lauksaimniecības kultūraugu un dzīvnieku sugu, kā arī ģenētisko daudzveidību un iestājas par šīs daudzveidības saglabāšanu un stiprināšanu;
Points to the wide richness of species and genetic diversity of agricultural crops and animals, and argues in favour of preserving and strengthening that diversity;
11. atzīmē, ka finanšu shēmā 2007-2013. gadam Lauku attīstības, Kohēzijas un Struktūrfondiem, kā arī Life+ paredzētais finansējums visupirms nodrošina iespēju, lai prioritāri arī turpmāk finansētu bioloģiskās daudzveidības projektus un Natura 2000 tīklu;
Notes that funding made available under the financial framework 2007-2013 for the Fund for Rural Development (EAFRD), the Cohesion and Structural Funds and Life+ above all provides the opportunity to further finance, as a matter of priority, biodiversity projects and the Natura 2000 network;
13. pauž nožēlu par to, ka Lauku attīstības fonda līdzekļi ir tik ierobežoti, ka pat attāli nenodrošina vēlamo ietekmi uz Natura 2000 tīkla pārvaldību, saskaņā ar lauksaimniecības un mežsaimniecības vajadzībām, īpaši nepietiekams ir atbalsts zināšanu uzlabošanai un pārraudzībai;
Deplores the fact that the available EAFRD funding falls woefully short of what would be necessary to produce the desired effect on management of the Natura 2000 network, as determined by farming and forestry, the support proposed for improving knowledge and monitoring being particularly meagre;
19. aicina panākt, lai biomasas kultivācija enerģijas ražošanai būtu izmantota kā iespēja palielināt bioloģisko daudzveidību lauksaimniecībā; uzskata, ka tas jāatspoguļo arī pētniecības finansējumā Septītajai pētniecības pamatprogrammai un nav pieļaujams, ka biomasas kultivācija samazinātu bioloģisko daudzveidību, neatkarīgi no tā, vai tas notiek Eiropas Savienībā var ārpus tās;
Calls for the cultivation and use of biomass for the production of energy and as a fuel to be seized as an opportunity to increase biodiversity in agriculture; considers that this should also be reflected in the funding of research under the Seventh Framework Programme for research and that the cultivation of biomass should not be allowed to lead to a decline in biodiversity, either within or outside the European Union;
Kā apturēt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos līdz 2010. gadam — un turpmāk
Halting the loss of biodiversity by 2010
Zivsaimniecības komitejas Sniegtais ATZINUMS
OPINION of the Committee on Fisheries
kā apturēt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos līdz 2010. gadam
on halting the loss of biodiversity by 2010
Zivsaimniecības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Fisheries calls on the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
3. uzskata, ka, lai aizsargātu jūras kopējās teritorijas, ir ļoti svarīgi veicināt nolīgumus un saskaņotas rīcības plānus starp ES un trešām valstīm;
Considers it vital to promote agreements and concerted action plans between the EU and third countries aimed at the preservation of common marine areas.
5. aicina Komisiju izstrādāt īpašu rīcības programmu, lai izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, kas visvairāk apdraud zivju krājumu atjaunošanos;
Calls on the Commission to draw up a specific action programme to combat illegal, unreported and unregulated fishing (IUU), which constitutes a fundamental threat to the replenishment of fish stocks.
9. mudina Komisiju labāk pārbaudīt to Kopienas likumu ievērošanu, kas saistīti ar cīņu pret jūras ekosistēmu piesārņojumu un degradēšanu;
Urges the Commission better to verify compliance with Community laws linked to the fight against the pollution and degradation of marine ecosystems.
12. pauž bažas par to, kā eksotisko sugu ievazāšana un ģenētiski modificēto zivju iespējamā izbēgšana jūras ekosistēmās varētu ietekmēt bioloģisko daudzveidību, un aicina Komisiju dziļāk izpētīt šo apdraudējumu;
Expresses its concern at the repercussions the introduction of exotic species and the likely escape of genetically modified fish into marine ecosystems may have on biodiversity, and calls on the Commission to study the dangers further.
16. atzinīgi vērtē Komisijas pausto nodomu ieviest īpašus tiesību aktus par zivju ekosertifikāciju un mudina Komisiju iesniegt šādu likumdošanas priekšlikumu, cik drīz vien iespējams;
Welcomes the Commission´s declared intention to introduce specific legislation for the eco-certification of fish and urges it to come forward with a legislative proposal as rapidly as possible.
Kā apturēt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos līdz 2010. gadam
Halting the loss of biodiversity by 2010
Kā apturēt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos līdz 2010. gadam
Halting the loss of Biodiversity by 2010