natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Atbalsta vienošanās ideju par godkārīgi izvirzītiem darbības mērķiem visa veida ražošanai, pakalpojumiem un ražojumu attīstībai, īpaši prioritārās jomās, kas noteiktas Sestajā vides rīcības programmā; uzsver, ka šādi mērķi palīdzēs Eiropas rūpniecībai palielināt tās konkurētspēju un radīt vairāk darba vietas, un vienlaicīgi nodrošināt mazāku kaitējumu videi; aicina Komisiju iespējami īsā laikā nodrošināt pirmo darbības mērķu sarakstu, kas balstīts uz aprites cikla pieeju, kurus īsteno ar obligātām minimuma prasībām vai brīvprātīgiem nolīgumiem, ja tie politikas mērķus sasniedz ātrāk vai ar mazākām izmaksām nekā to nodrošina obligātās prasības;
Welcomes the idea of agreeing ambitious performance targets for all kinds of production, services and product development, especially in the priority areas identified in the Sixth Environment Action Programme; points out that such targets will help European industry to increase its competitiveness and create more jobs, and at the same time result in a lesser burden on the environment; calls on the Commission to provide shortly a first list of performance targets based on the life-cycle approach to be implemented through mandatory minimum requirements, or volontary agreements when they achieve the policy objectives more quickly or at lesser expense than mandatory requirements;
Izsaka nožēlu, ka Komisija savā dokumentā nav iekļāvusi pagaidu sarakstu ar precīzi noteiktiem darbības mērķiem vides aizsardzības galvenajās jomās; aicina Komisiju jaunu tiesību aktu priekšlikumos, kā arī priekšlikumos par esošo tiesību aktu grozījumiem iekļaut godkārīgus darbības mērķus; uzskata, ka mērķi ir jāpamato uz vislabāko pieejamo tehnoloģiju un regulāri jākoriģē atbilstoši tehniskajam progresam, lai nodrošinātu efektīvu un nepārtrauktu jauninājumu ieviešanu rūpniecībā;
Regrets that the Communication does not include a first list of well-defined performance targets in key environment areas; calls on the Commission to include ambitious performance targets in proposals for new legislation and proposals to amend existing legislation; takes the view that the objectives should be based on the best available technology and should be regularly updated in the light of technical progress so as to provide powerful encouragement for constant innovation in industry;
Aicina Komisiju pieprasīt dalībvalstīm noteikt pamatnostādnes, lai izpildītu prasības, kas formulētas Vides tehnoloģiju rīcības plānā ar grafiku, kas atbilst šajā plānā formulētajiem termiņiem, un sasaisti ar darbības mērķiem, lai visi galvenie mērķi būtu savstarpēji saskaņoti un lai tos varētu uzraudzīt gan dalībvalstu, gan ES līmenī, un lai tiem būtu noteikti izpildes termiņi;
Calls on the Commission to instruct Member States to establish roadmaps for meeting the requirements defined in ETAP, which must include deadlines that correspond to the deadlines defined in ETAP and links to the performance targets, so that all major targets are linked and measured at both Member State and EU level and have fixed deadlines;
Aicina Komisiju atbalstīt rūpniecību notiekošajā Saskaņoto ražojumu politikas procesā un pārdomāt tradicionālos uzņēmējdarbības modeļus, cenšoties veicināt integrētākas un ar sistēmu pamatotākas prakses attīstību, īpašu uzmanību pievēršot iespējām, ko piedāvā dažādu ražošanas darbību apvienošana, lai sekmētu no viena ražošanas procesa pārpalikušo materiālu izlietojumu citos ražošanas procesos, piemēram, sadzīves atkritumu izmantošana, lai panāktu enerģijas ietaupījumu, kā rezultātā labumu gūtu gan ekonomika, gan vide;
Calls on the Commission to assist industry in the on-going IPP process and rethink traditional business models in an effort to facilitate the development of more integrated and systems-based practices, giving specific attention to the opportunities offered by the clustering of different production activities, so as to enable residue materials from one production process to become the input of other production processes, for example the use of municipal waste to achieve energy savings, whereby economic as well as environmental benefit can be attained;
Uzsver, ka resursu un materiālu efektivitāte samazinās rūpniecības un individuālo patērētāju izmaksas, atbrīvos resursus citiem ieguldījumiem un padarīs ES ekonomiku mazāk atkarīgu no nepietiekamajiem resursiem un ļoti svārstīgā resursu tirgus; tādēļ mudina Komisiju iesniegt tādu tiesību aktu priekšlikumus, kas prasa samazināt gan atjaunojamo, gan neatjaunojamo dabas resursu izmantošanu;
Points out that resource efficiency and material efficiency will reduce costs for industry and households, free resources for other investment and make the EU economy less dependent on scarce resources and highly volatile resource markets; therefore urges the Commission to propose legislation to minimise the use of both renewable and non-renewable natural resources;
Uzsver, ka vides tehnoloģiju ieviešanai jābūt saistītai ar efektīvāku resursu izmantošanu un mainītu patērētāju attieksmi, lai ES panāktu patiešām noturīgu izaugsmi;
Underlines that the introduction of environmental technologies must be combined with increased resource efficiency and a shift in consumer attitudes in order for the EU to achieve sustainable growth;
Aicina Komisiju palīdzēt pilnveidot metodes un vides rādītājus dažādu ražojumu, pakalpojumu un procesu kaitīgās ietekmes uz vidi noteikšanai, lai veicinātu, ka visi tirgus dalībnieki pieņem lēmumus, kas pamatojas uz situācijas izpratni; aicina Komisiju un dalībvalstis uzsākt ES līmeņa kampaņu, kas pamatota uz informāciju par vides aizsardzības prasībām, lai mudinātu patērētājus pieprasīt videi nekaitīgas tehnoloģijas;
Calls on the Commission to help develop methods and environmental indicators for measuring the burden on the environment of different products, services and processes, so as to enable all actors to make informed decisions; calls on the Commission and the Member States to launch a campaign based on such environmental performance information throughout the EU to encourage consumers to demand environmentally benign technologies;
Atzīmē, ka ārējo (vides) izmaksu pārņemšanas process ir ļoti lēns, un norāda, ka risinājuma atrašana šai problēmai Kopienas līmenī (nodokļi, nodokļu atlaides, subsīdijas, emisijas atļaujas par maksu, nodevas piesārņojuma izmantotājiem un izraisītājiem, utt.) lielā mērā uzlabotu pieprasījumu pēc vides tehnoloģijām;
Notes that the process of internalising external (environmental) costs is very slow and points to the fact that finding solutions to this problem at Community level (taxes, tax breaks, subsidies, tradable permits, user and polluter charges, etc.) would greatly improve the demand for environmental technologies;
Atzinīgi novērtē Padomes Direktīvu 2003/96/EK, kas vēl ir tikai neliels solis pareizajā virzienā un kas pārstrukturē Kopienas nodokļu sistēmu enerģijas ražojumu un elektrības jomā, bet uzsver vajadzību paveikt vairāk šajā jomā; mudina Komisiju, Padomi un dalībvalstis būt progresīvām, ierosinot un pieņemot jaunas iniciatīvas, lai uzlabotu enerģijas efektivitāti no pieprasījuma puses, pastiprinātu atjaunojamās enerģijas nozari, un veicinātu enerģijas un siltuma sasaistes izplatīšanu un biomasas enerģētiski efektīvu izmantošanu arī attiecībā uz transportu, dzīvokļu saimniecību un celtniecību;
Welcomes Council Directive 2003/96/EC restructuring the Community framework for the taxation of energy products and electricity, which is a small step in the right direction, but emphasises the need to do more in this area; urges the Commission, the Council and the Member States to be progressive when proposing and adopting new initiatives to enhance energy efficiency on the demand-side, to reinforce the sector of renewable energy, and promote the spread of co-generation and energy-efficient use of biomass, also with regard to transport, housing and construction;
Aicina Komisiju izvirzīt pretenciozu mērķi attiecībā uz valsts pasūtījumu nozīmi, lai ieviestu vispārēju noteikumu, ka visiem valsts pasūtījumiem jāietver vides kritēriji un ka dalībvalstīm jāizstrādā standartizētas pamatnostādnes vissvarīgākajiem ražojumiem un pakalpojumiem līdz 2007.gadam, kā arī jāveic šo pasūtījumu veicēju apmācība par šīm pamatnostādnēm; uzsver, ka vides tehnoloģiju vērtības noteikšanas mehānisms būtu galvenais instruments, lai veicinātu publisko pasūtījumu ar ekoloģiskiem nosacījumiem;
Calls on the Commission to set an ambitious target with regard to the role of public procurement, the goal being to establish as a general rule that all public procurement should include environmental criteria and that Member States should develop standardised guidelines for the most important products and services by 2007 as well as provide training to public procurers on these guidelines; underlines that a validation mechanism for environmental technologies would be a key instrument in boosting the use of Green Public Procurement (GPP);
Atzinīgi novērtē Komisijas veikto darbu attiecībā uz rokasgrāmatas izveidošanu par valsts pasūtījumu vides jomā, un ar nepacietību gaida šīs rokasgrāmatas ietekmes novērtēšanu, lai konstatētu, vai nebūtu noderīgi vēl saistošāki noteikumi; apstiprina Wim Kok ziņojumā iekļautos ieteikumus, ka valsts un vietējām varas iestādēm jāizstrādā rīcības plāni apkārtējai videi nekaitīgiem valsts pasūtījumiem;
Welcomes the work done by the Commission with regard to creating a handbook on environmental public procurement and is looking forward to an assessment of its impact in order to see if more binding rules would be useful; approves the recommendations in the Wim Kok report that national and local authorities should draw up action plans for environmentally sound public procurement;
Godīga un konkurētspējīga tirgus izveide vides tehnoloģijām
Creating a Fair and Competitive Market for Environmental Technologies
Uzsver to šķēršļu konstatēšanas un novēršanas nepieciešamību, kas palēnina vides tehnoloģiju attīstību un plašāku pielietojumu; tādēļ aicina Eiropas Vides aģentūru analizēt, cik lielā mērā Kopienas noteikumi kavē vides tehnoloģiju izmantošanu un izplatību un lūdz Komisijai pēc tam izstrādāt konkrētu rīcības programmu, lai novērstu konstatētās problēmas, kā arī grafiku to risināšanai; šajā sakarā aicina Komisiju sagatavot ziņojumu par labāko praksi, kas ir palielinājusi vides tehnoloģiju pielietojumu ārpus ES, piemēram, Japānā;
Stresses the importance of recognising and removing the barriers which slow down the wider use of environmental technologies; therefore calls on the European Environment Agency to analyse to what extent Community rules act as a brake on the use and spread of environmental technologies and requests the Commission to subsequently draw up a concrete action programme to eliminate the barriers identified, including a timetable; urges the Commission in this context to draft a report on the best practices which have increased the use of environmental technologies outside the EU, for example in Japan;
Aicina Komisiju par vislielāko prioritāti izvirzīt “pareizu tirgus apstākļu” radīšanu vides tehnoloģijām, sākotnēji ar lēmumu palīdzību Kopienas līmenī, piemēram, īstenojot piesārņotāja maksāšanas principu, savukārt nodrošinot to, ka uzņēmumi, kas piedāvā vidi nepiesārņojošas tehnoloģijas, tiek atalgoti;
Calls on the Commission to give the utmost priority to creating 'the right market conditions' for environmental technologies, primarily through decisions at Community level, e.g. by implementing the polluter pays principle, thereby making sure that companies that offer clean technologies are rewarded;
Aicina Komisiju un dalībvalstis paātrināt tādus pasākumus, kuru rezultāta var samazināt un visbeidzot vispār atcelt subsīdijas, kas negatīvi ietekmē vidi; konstatē, ka šāda veida subsīdijas ir ievērojamas; un aicina Eiropas Vides aģentūru sagatavot pārskatu par subsīdijām, kas tieši vai netieši atbalsta videi kaitīgus ražošanas procesus un patēriņu un tādējādi rada netaisnīgu konkurenci attiecībā uz videi nekaitīgam tehnoloģijām;
Calls on the Commission and the Member States to speed up measures to reduce environmentally damaging subsidies and ultimately eliminate them altogether; notes that the size of these subsidies is considerable; and calls on the European Environment Agency to draw up a list of subsidies which directly or indirectly promote polluting production and consumption, thereby creating unfair competition for cleaner technologies;
Konstatē, ka vides tehnoloģiju attīstību, it īpaši enerģētikas nozarē, Kopienā kavē ievērojamais valsts atbalsts izrakteņu degvielai un kodolenerģijai; ir cieši pārliecināts, ka ārējās izmaksas jāiekļauj maksā par enerģiju no dažādiem avotiem un ka, pamatojoties uz šo principu jāpārskata valsts atbalsta pamatnostādnes ES, kuras paredzētas 2005. gada beigās; turklāt konstatē, ka vides aizsardzības nodokļi ir svarīgs instruments pareizu enerģijas cenu noteikšanā;
Notes that the development of environmental technologies, notably in the energy sector, has been hampered by important state aids for fossil fuels and nuclear power in the Community; strongly believes in the principle that external costs should be included in the price of energy from different sources and that this principle should be a basis for the revision of the EU state aid guidelines due in late 2005; also notes that eco-taxes are an important tool to get energy prices right;
Uzskata, ka iekšējā tirgus netraucētas darbības nodrošināšanai, vislabāk ir rīkoties Kopienas līmenī, un aicina Komisiju, īstenot pretenciozas iniciatīvas attiecībā uz vides izmaksu iekļaušanu enerģijas patēriņā, ja izrādās, ka atklāta koordinēšanas metode nedod atbilstošus rezultātus;
Considers that in order to ensure that the internal market operates smoothly, it is best to take action at Community level, and calls on the Commission to propose ambitious initiatives to ensure that the environmental costs of energy consumption are passed on in charges if the open coordination method is found not to produce adequate results;
Izsaka bažas par nepietiekamu jau pieejamo vides tehnoloģiju risinājumu izmantošanu; atbalsta ierosmes pastiprināt instrumentus enerģijas efektivitātes un materiālās efektivitātes ieguldījumu finansēšanai un pieprasa, lai valsts atbalsts ieguldījumiem vispār tiktu piešķirts atkarībā no tā, vai ir izraudzītas videi nekaitīgas ražošanas metodes; turklāt pieprasa Eiropas Investīciju bankai un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankai palielināt to projektu finansēšanu, kas saistīti ar ekojauninājumiem un tehnoloģiju, īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem;
Is concerned about the underuse of already available environmental technology solutions; welcomes initiatives to reinforce instruments to finance energy efficiency and material efficiency investments and calls for public investment support in general to be made conditional on selecting environmentally friendly production methods; further urges the EIB and the EBRD to increase the funding of projects involving eco-innovation and technology, notably by SMEs;
Vides tehnoloģijas pieprasījuma apmierināšana
Meeting the Demand for Environmental Technology
27. uzsver, ka Septītajā pētniecības pamatprogrammā jāparedz līdzekļi vides tehnoloģijām un videi nekaitīgiem ražojumiem; aicina Komisiju priekšlikumos par turpmāko pētniecības pamatprogrammu, apspriežoties ar visām iesaistītajām pusēm (ražotājiem, vides organizācijām, augstskolām, pētniecības organizācijām, patērētajiem), sagatavot stratēģisku pētniecības darba kārtību;
Stresses that the Seventh Framework Programme for Research must provide funding for environmental technologies; calls on the Commission, in the proposals for the next Framework Programme for Research, to draw up a strategic research agenda per economic sector in consultation with all parties concerned (producers, environmental organisations, universities, research institutes and consumers);
Uzsver nepieciešamību veicināt un atbalstīt kvantitatīvās struktūras aktivitātes sakarības modeļus, lai noteiktas pētniecības metodes, kas balstās uz izmēģinājumiem un eksperimentiem ar dzīvniekiem, varētu aizstāt tās ar citām metodēm;
Points to the need to promote and support QSAR (quantitative structure activity relationship) models so as to provide substitutes for certain types of research involving animal tests and experiments;
Uzskata, ka ilgtspējīgas attīstības veicināšanai ir vajadzīgs radīt stimulus īpašu tehnoloģiju izpētīšanai un novatoriskai turpmākai attīstīšanai, kas koncentrējas uz dabas, kultūras un vēsturisko resursu aizsargāšanu un atjaunošanu;
Believes that, to promote sustainable development, it is also necessary to encourage research into, and innovation in, technologies focused on prevention and the restoration of natural, cultural and historical resources;
Atzinīgi novērtē vides tehnoloģiju platformu veicināšanu; tomēr uzstāj, ka šādām platformām jābūt atvērtām attiecībā uz līdzdalību un pieeju informācijai visām ieinteresētajām pusēm ar vienādiem nosacījumiem; uzsver, ka šo platformu izdošanās ir atkarīga no tā, vai ar tām sadarbojas un tās līdzfinansē rūpniecība; atzīmē, ka tehnoloģiju platformas ir vajadzīgas arī citur, ne tikai esošajās spēcīgajās rūpniecības nozarēs; uzskata par īpaši svarīgu, lai šīm platformām būtu savstarpēja saikne ar valsts pētniecības un tehnoloģijas programmām;
Welcomes the promotion of environmental technology platforms; insists, however, that such platforms should be open, as regards participation and access to information, to all stakeholders on equal terms; emphasises that the success of these platforms depends on cooperation and co-financing from industry ; observes that technology platforms are needed not only in existing strong industrial sectors but also elsewhere; considers it extremely important that these platforms should interact with national research and technology programmes;
Aicina Komisiju atbalstīt ar tehnoloģijām saistītus pasākumus, kas palīdz pārvarēt plaisu starp pētniecības darbību, demonstrēšanas projektiem un ieviešanu tirgū; aicina Komisiju nopietnāk pievērsties jautājumiem, kas ir saistīti ar tirgu veidošanu, ražojumu izplatīšanas programmām, un tam, kādus instrumentus izmantot, lai izveidotu vides tehnoloģiju tirgu;
Calls on the Commission to support technology-specific measures to bridge the gap between research activities, demonstration projects and market entry as well as to put more emphasis on market formation and diffusion programmes and what instruments to use to form markets for environmental technologies;
Uzsver ekoloģiski efektīvu informācijas un komunikāciju tehnoloģiju izmantošanas nozīmi kā līdzekli, lai mazinātu kaitējumu videi (dematerializēšana), un prasa, lai dalībvalstis veicinātu un rosināt šādu domāšanas veidu;
Underlines the importance of using eco-efficient ICT as a tool to reduce the environmental burden (dematerialisation), and urges the Member States to facilitate and promote this thinking;
Atbalsta dažādus priekšlikumus pastāvošo tehnoloģiju izplatīšanai, kā ES pastāvošo direktoriju kataloga izveidi vai datu bāzes izveidi par vides tehnoloģijām, tehnoloģijas platformām utt.;
Encourages different proposals for disseminating existing technologies, such as an EU catalogue of existing directories or databases on environmental technologies, technology platforms etc;
Izsaka nožēlu, ka Komisija nav iesaistījusi Eiropas Patentu biroju šajā ierosmē, un pieprasa, lai obligāti izpaustu to vides tehnoloģiju pētījumu rezultātus, kurus finansēja no publiskajiem līdzekļiem;
Regrets the Commission's failure to involve the European Patent Office in this initiative, and calls for mandatory disclosure of the results of research into environmental technology financed from public funds;
Saskaņotas politikas iekšējā, kā arī ārējā līmenī
Coherent Policies on an Internal as well as an External Level
Aicina Komisiju veikt novērtējumu par iekšējiem un ārējiem Eiropas Savienības politikas jomu savstarpēji traucējošiem blakus efektiem, vērtējot tās no ilgtspējīgas attīstības viedokļa, lai izvairītos no Eiropas Savienības mērķu nelabvēlīgas ietekmēšanas; konstatē, ka Rīcības plānu jāsaskaņo ar jau esošajām iniciatīvām, un uzsver, cik svarīgi ir īstenot tos instrumentus noteiktajā termiņā, par kuriem jau ir panākta vienošanās, piemēram Kārdifas procesu, kā tas ir ierosināts W. Kok ziņojumā;
Calls on the Commission to make an assessment of internal and external spillover effects of policies within the European Union from the point of view of sustainable development in order to avoid objectives of the European Union being undermined; notes that ETAP must be co-ordinated with existing initiatives and underlines the importance of implementing already agreed instruments such as the Cardiff Process through deadlines as suggested in the Kok Report;
Uzsver struktūrfondu un Kohēzijas fonda izmantošanas nozīmi tādējādi, lai tie atbilstu ilgtspējīgas attīstības mērķim un veicinātu ieguldījumu veikšanu vides tehnoloģijās; atbalsta šo fondu izmantošanu vides tehnoloģiju integrēšanā gadījumos, kad pamatkapitāla fonds ir atjaunojams tā termiņa beigās;
Stresses the importance of using the Structural Funds and the Cohesion Fund in a manner that is consistent with the aim of sustainable development and in particular encourages investments in environmental technologies; encourages the use of these funds for integrating environmental technologies when capital stock is replaced at the end of its normal life;
Uzsver ekoloģisku jauninājumu iekļaušanas nozīmi visos turpmākajos Kopienas finansēšanas instrumentos un uzskata, ka ir būtiski, lai vides tehnoloģiju finansējums būtu centrālais elements šobrīd gatavotajā konkurētspējas un jauninājumu programmā;
Underlines the importance of including eco-innovations in all future Community funding instruments and considers it vital that the funding of environmental technologies should be a central element in the Competitiveness and Innovation Programme (CIP) which is being drafted;
Uzsver, ka ilgtspējīga attīstība prasa globālus risinājumus un atbalsta visus priekšlikumus vides tehnoloģiju izplatīšanai un sekmēšanai jaunattīstības valstīs; uzskata, ka jānovērš novecojošu un piesārņojošu tehnoloģiju eksportēšana uz trešām valstīm ; uzsver, ka Eiropas Savienībai jāuzņemas vadošā loma tehnoloģiju izplatīšanā un pieprasa, lai dalībvalstis mudina valsts sektoru , privāto sektoru un starptautiskās finanšu institūcijas izplatīt un veicināt vides tehnoloģijas un prioritāti piešķirt vides tehnoloģijām, izsniedzot aizdevumus, nepiešķirot finanšu atbalstu novecojošām un piesārņojošām tehnoloģijām; atbalsta nesen pieņemto Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas ieteikumu par vienotu pieeju videi un valsts atbalstītiem eksporta kredītiem;
Emphasises that sustainable development requires global solutions and welcomes all initiatives to disseminate and promote environmental technologies in developing countries; considers that exports of outdated and polluting technology to third countries must be discouraged; stresses that the European Union should take a leading role in technology transfer and urges the Member States to encourage the public sector, the private sector and international financial institutions to disseminate and promote environmental technologies and to give priority to environmental technologies in their lending while denying financial support to outdated and polluting technologies; welcomes the recently adopted OECD recommendation on Common Approaches on Environment and Officially Supported Export Credits;
Mudina Komisiju iekļaut vides jautājumus starptautiskajās sarunās tirdzniecības jomā un uzsver vides jautājumu apspriešanas nozīmīgumu attiecībā uz starptautiskajiem tirdzniecības noteikumiem;
Encourages the Commission to introduce environmental concerns in international trade negotiations and stresses the importance of allowing environmental aspects to be considered when applying international trade rules;
Atzīmē, ka nepietiekami resursi bieži ir reģionālo konfliktu pamatā jaunattīstības valstīs; uzskata, ka ES vides tehnoloģiju izplatīšana var arī kalpot par konfliktu novēršanas līdzekli;
Notes that scarce resources are often the origin of regional conflicts in the developing world; is of the opinion that transfers of EU environmental technologies could also serve as a conflict prevention tool;