natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ir sagaidāms, ka bez noteiktas centrālo banku un valdību monetārās politikas dolāra kurss celsies, naftas ražotājvalstīm pieprasot, lai starptautisko rezervju aktīvi dolāros pieaugtu.
It is expected that without a change in central bank and government monetary policies, the dollar may tend to rise as oil-producing countries' demand for dollar-denominated international reserve assets grow.
Dolāra kursa pieaugumam varētu būt arī pozitīva ietekme uz Eiropas ekonomikas un tirdzniecības konkurētspēju.
An appreciated dollar might also have positive impacts on the competitiveness of the European economy and trade.
No otras puses, tā kā dolāra vērtības krišanās pret eiro radīja nelabvēlīgu neseno naftas cenu pieauguma ietekmi eiro zonā, jebkuras dolāra vērtības izmaiņas ievērojami sekmēs augstāku naftas nominālo cenu ietekmi uz Eiropas un globālo ekonomiku.
On the other hand since the fall in the value of the dollar against the euro dampened the impact of recent oil-price increases in the euro zone, any change in the value of the dollar would significantly affect the impact of higher nominal oil prices on the European and global economy.
Turklāt naftas cenu celšanās noved arī pie bagātības pārdales par labu valstīm, kas eksportē naftu, piešķirot tām ietekmīgu dalībnieku lomu globālās nelīdzsvarotības apstākļos un ņemot vērā to, ka naftas dolāru aprite jau ir novedusi pie ievērojamiem ārzemju aktīvu uzkrājumiem.
Furthermore the increase in oil prices also leads to a redistribution of wealth to the oil exporting countries, turning them into major players in the context of global imbalances and the recycling of petrodollars already resulting in the accumulation of substantial foreign assets.
Eiropas preču un pakalpojumu eksports uz valstīm, kas eksportē naftu, ir palielinājies, un tas ir mīkstinājis naftas cenu celšanās negatīvo ietekmi.
Exports of European goods and services to oil exporting countries increased which managed to smoothen the negative impacts of the oil price increases.
Iekšzemes enerģijas tirgiem jāpalielina konkurētspēja, jo sevišķi, lai pazeminātu cenas.
Domestic energy markets must improve their competitiveness in particular to bring down prices.
Enerģētikas tirgos dominē dažas vietējās kompānijas, gan privātās, gan valsts, un tajos redzamas daudzas atšķirības starp dalībvalstīm, kas kavē patiesi konkurētspējīgu Eiropas tirgu izveidi.
Energy markets are dominated by a few national companies both private and public and show many differences between the Member States which prevents the development of truly competitive European markets.
EIROPAI BEIDZOT JĀRĪKOJAS
EUROPE SHOULD FINALLY ACT
Ja netiks veikti nekādi pasākumi, līdz 2030. gadam Eiropas atkarība no energoresursu importa palielināsies no pašreizējiem 50 % līdz 71 % ar 94 % importētas naftas, saasinot negatīvo naftas cenu celšanās un nestabilitātes ietekmi uz Eiropas ekonomiku.
If no measures are taken, by 2030 Europe's dependency on energy imports will increase from currently 50% to 71% with 94% of oil imported, aggravating the negative impacts of the oil price increase and volatility on Europe's economy.
Lai gan tiešās ekonomiskās sekas ir negatīvas, var būt, ka nesenais naftas cenu pieaugums rāda arī jaunas izdevības un iespējas, jo tās palīdzēs atteikties no fosilās degvielas, kas līdz šim nav izdevies ar ierobežoto vides pasākumu palīdzību.
Though immediate economic consequences are negative, the recent development in oil prices may also represent new chances and opportunities and, not least because they will help in a shift away from fossil fuels which so far has not be achieved through limited environmental measures.
Enerģijas krīze skaidri parāda jauno valstu un jaunattīstības valstu daudzsološo tirgu iespējas atjaunīgās enerģijas jomā un to tehnoloģiju jomā, kuras palielina energoefektivitāti, un uzsver atjaunīgās enerģijas nozares pozitīvo izaugsmi un izmantošanas pieaugumu.
The energy crisis clearly illuminates the potential of the promising market of the emerging and developing countries for renewable energy and energy efficiency increasing technologies, and highlights the positive growth and employment rates of renewable energy sector.
Eiropai beidzot jāizmanto iespējas, lai neatdotu vadošo lomu videi draudzīgu tehnoloģiju lietošanā Amerikas Savienotajām Valstīm.
Europe should finally seize its chance and not loose market leadership in environmental technologies to the USA.
· Aizvietošanas iespējas ar atjaunīgo enerģiju
· Substitution opportunities for renewable energies
Eiropas Komisija ir aprēķinājusi, ka turpmāko 20 gadu laikā būs vajadzīgi ieguldījumi viena triljona eiro apmērā, lai apmierinātu iespējamo pieprasījumu pēc enerģijas un aizvietotu novecojošo infrastruktūru.
The Commission assessed that investments of around one trillion euros will be needed over the next 20 years to meet expected energy demand and replace ageing infrastructure.
Šos ieguldījumus var izlietot tradicionālo enerģijas avotu uzturēšanai un pēdējo naftas rezervju izmantošanai turpmāko 20 gadu laikā vai arī izvēlēties jaunu ceļu.
These investments can be spent on the traditional energy sources and the exploitation of the last reserves of oil over the coming 20 years or to take a new direction.
REFERENTA IEROSINĀJUMI
SUGGESTIONS BY THE RAPPORTEUR
Jāuzsāk Kopienas mēroga debates par dažādiem enerģijas avotiem, ņemot vērā enerģijas ražošanai, uzglabāšanai, piegādei, transportēšanai, patēriņam un piegādes drošībai vajadzīgās izmaksas, kā arī drošības un piesārņojuma aspektus un ietekmi uz klimata pārmaiņām, jo īpaši ogļskābās gāzes emisiju ietekmi.
A Community-wide debate on different energy sources, taking into account all costs related to energy production, storage, distribution, transport, consumption and supply security as well as safety and waste aspects and its contribution to climate change in particularly in regard to CO 2 emissions should be started.
Komisijai steidzami jānovērtē dažādu enerģijas avotu un ieguldījumu portfeļu ietekme, ņemot vērā minētos kritērijus.
The Commission should urgently engage in an impact assessment on different energy sources and portfolio mixes according to these parameters.
Komisijai jāsniedz sīki izstrādāts plāns, kā mazināt Eiropas atkarību no naftas importa, un jāizstrādā pāreja uz tīriem enerģijas veidiem, kā arī jāveic pasākumi energoefektivitātes palielināšanai.
The Commission should propose a detailed plan to reduce the EU's dependence on oil imports and a shift towards clean energy should be elaborated, measures to improve energy-efficiency are urged for.
Daudzpusējām bankām un valstu finanšu institūcijām jāizveido energoefektivitātes fondi naudas piešķiršanai energoefektivitātes projektiem.
Multilateral banks and public financial institutions should create Energy Efficiency Funds granting money for energy efficiency projects.
Energoefektivitātes mērķi jāiekļauj citu nozaru politikā, jo īpaši fiskālajā, transporta un kohēzijas politikā.
Energy efficiency objectives should also be integrated in other sectoral policies, especially fiscal policy, transport and cohesion policy.
Jāierosina novatoriskas finansēšanas shēmas un līgumu slēgšanas līdzekļi, tādi kā mikrokredīti un kopuzņēmumi, ko veido privātie un pašvaldību uzņēmumi, lai aktīvi iesaistītu vietējos partnerus un lēmējiestādes.
Innovative financing schemes and contractual tools, such as micro-credit and joint ventures between private companies and municipalities, must be proposed in order to involve actively local partners and decision-makers.
Fiskālajai politikai jārada stimuli, lai palielinātu ieguldījumus energoefektivitātes un atjaunīgās enerģijas jomās, kā arī videi draudzīgos produktos.
Fiscal policies should create incentives to increase investment in and discriminate in favour of energy-efficiency and renewable energies and environmentally friendly products.
Nodokļu politikā jāiekļauj arī princips „maksā piesārņotājs”.
Tax systems should also incorporate the 'polluter pays' principle.
Transporta nozare patērē 56 % no ES kopējā naftas patēriņa un to visvairāk ietekmē naftas cenu celšanās, tādēļ ir jāpieņem un jāīsteno transporta energoefektivitātes pamatdirektīva.
Since the transport sector accounts for 56% of total oil consumption in the EU and is most affected by the oil price increase, a framework directive for energy efficiency in transport should be adopted and implemented.
Gatavoties tiesību aktu par pasažieru automašīnām saskaņošanai, tostarp transportlīdzekļu nodokļu saskaņošanai ES mērogā, kas pamatota uz oglekļa dioksīda (CO 2 ) emisiju, ar sertifikācijas un marķējuma procedūrām un fiskāliem stimuliem enerģijas avotu dažādošanai.
Move towards a harmonisation of passenger car legislation, including an EU-wide harmonised CO 2 based vehicle taxation with certification and labelling procedures and fiscal incentives to diversify energy sources.
Visaptveroša stratēģija, lai izskaustu fosilās degvielas izmantošanu transporta sektorā, veicinātu tādu transportlīdzekļu ienākšanu tirgū, kam ir zemas CO 2 emisijas, un lietotu transportlīdzekļus, kuros izmanto jaunākās tehnoloģijas biodegvielas un/vai bioūdeņraža degvielas.
A comprehensive strategy to phase out fossil fuel use in transport sector, to promote market penetration of low CO2 emission, the use of the latest technology bio fuels and/or bio hydrogen-fuelled vehicles.
DIALOGS UN DIPLOMĀTIJA ENERĢĒTIKAS JOMĀ
ENERGY DIALOGUE AND DIPLOMACY
Turklāt, ņemot vērā naftas cenu celšanos, ilgtspējīgas attīstības principa iekļaušana visās Eiropas politikas jomās, tostarp tirdzniecības un attīstības politikā, varētu dot grūdienu Eiropas rūpniecībai un jaunievedumiem atjaunīgās enerģijas un energoefektīvu tehnoloģiju un produktu laukā, kā arī būt par izaugsmes un darbavietu veidošanas veicinātāju Eiropā un visā pasaulē.
Furthermore with the increase of the oil prices the incorporation of the principle of sustainable development in all its policies including its trade and development policies could give a push to European industry and innovations in the field of renewable energy and energy efficient technologies and products and can in the future be a motor for growth and jobs in Europe and worldwide.
Visbeidzot, referents atzinīgi vērtē dialogu un sadarbību starp ES un valstīm, kas eksportē naftu.
Last but not least the rapporteur welcomes the dialogue and cooperation of the EU with oil exporting countries.
Šī sadarbība ir ļoti svarīga, lai kliedētu neziņu par pieprasījumu un piedāvājumu, veicinātu abu pušu ieguldījumus un lēmumus par ekonomikas un enerģijas dažādošanu, un radītu paļāvības un uzticības gaisotni.
This is of vital importance to decrease uncertainties both on the demand and on the supply side, to facilitate investment and economic and energy diversification decisions on both sides and to create a climate of trust and reliability.
Enerģētikas politikai jābūt saistītai ar ārlietu, attīstības un drošības politiku
Energy policy must be connected with foreign, development and security policies
Referents uzskata, ka ES diplomātijas mērķim saistībā ar jaunajiem enerģijas avotiem ir jābūt konstruktīvam dialogam ar valstīm, kas eksportē naftu, valstīm, caur kurām iet naftas tranzīts, un visiem enerģijas patērētajiem, un jo īpaši ar valstīm ar strauji augošu ekonomiku par energoresursu piegādes drošību, energoefektivitāti un energoresursu uzglabāšanu, lai panāktu solidaritāti enerģētikas politikā.
The rapporteur is of the opinion that the new energy diplomacy of the EU must aim at a constructive dialogue with countries that are oil exporters, countries which are part of the transit route and all major consumers of energy and notably emerging economies on security of energy supply, efficiency and energy conservation with the aim of developing more solidarity in energy policy:
– solidaritāti ar ES;
- solidarity with the EU;
– solidaritāti ar jaunattīstības valstīm;
- solidarity with the developing countries;
– solidaritāti ar visiem, kas cīnās pret vides piesārņošanu un klimata pārmaiņām.
- solidarity with all those fighting against environmental pollution and climate change.
Starptautiskās tirdzniecības komitejas ATZINUMS
OPINION OF THE COMMITTEE ON INTERNATIONAL TRADE
par energoresursu cenu pieauguma makroekonomisko ietekmi
on macro-economic impact of the increase in the price of energy
3. uzsver, ka augstākas energoresursu cenas turpmāk būs ilgstoša parādība atbilstoši tam, kā pasaulē tiks sasniegts maksimālais naftas ieguves punkts, jo pēc tam naftas piedāvājums neizbēgami sāks samazināties;
Emphasises that higher energy prices will be a constant feature in the future as the world reaches the point of maximum oil production (peak oil), after which oil supplies will begin their inevitable long-term decline;
10. uzsver to, ka īpaši negatīvi naftas cenu kāpums ietekmē jaunās un jaunattīstības ekonomikas valstis to ekonomiku augstās energointesitātes un zemās energoefektivitātes dēļ, un uzsver, cik svarīga ir ilgtspējīgas attīstības programma ES ārpolitikā, tirdzniecībā un attīstības politikā;
Stresses that emerging and developing economies are particularly adversely affected by the oil price increase, due to the high energy intensity and low energy efficiency of their economies, and stresses the importance of the sustainable development agenda in the EU's foreign, trade and development policy;
13. atzinīgi vērtē ES emisijas tirdzniecības sistēmas nozīmi, lai radītu stimulus samazināt enerģijas patēriņu; aicina attiecināt šo sistēmu arī uz gaisa satiksmes nozari; kā arī aicina Komisiju iesaistīties pasaules mēroga emisiju tirdzniecības sistēmas ieviešanā;
Welcomes the role played by the EU Emissions Trading Scheme in providing incentives to reduce energy consumption; calls for this scheme to be extended to include the aviation sector; and calls for the Commission to play its part in building a global emissions trading scheme;
16. uzsver, cik nozīmīgi ir veicināt labi darbojošos pasaules mēroga naftas un gāzes tirgu, jo īpaši izmantojot PTO noteikumus un pamatnostādnes; uzskata, ka šāda pieeja ļautu dot svarīgu ieguldījumu energoefektivitātē un tādējādi samazinātu spiedienu uz energoresursu cenu pieaugumu;
Stresses the importance of fostering a well-functioning world market in oil and gas, in particular through WTO rules and guidelines; considers that such an approach would make it possible to make an important contribution to energy efficiency and thus reduce upward pressure on energy prices;
19. uzsver, ka energoapgādes drošībai jākļūst par ES kopējās ārpolitikas un drošības politikas daļu; uzsver pārrobežu sadarbības nozīmi enerģētikas jomā un aicina Komisiju sekmēt sadarbību enerģētikas jomā saistībā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku;
Insists that security of energy supply must become an integral part of the EU's common foreign and security policy; stresses the importance of cross-border cooperation in the field of energy and calls on the Commission to develop energy policy cooperation within the European neighbourhood policy;
Energoresursu cenu pieauguma makroekonomiskā ietekme
Macro-economic impact of the increase in the price of energy
Kader Arif , Jean-Pierre Audy , Enrique Barón Crespo , Daniel Caspary , Françoise Castex , Christofer Fjellner , Alain Lipietz , Caroline Lucas , Erika Mann , Helmuth Markov , David Martin , Georgios Papastamkos , Tokia Saïfi , Robert Sturdy , Gianluca Susta , Johan Van Hecke , Zbigniew Zaleski
Kader Arif, Jean-Pierre Audy, Enrique Barón Crespo, Daniel Caspary, Françoise Castex, Christofer Fjellner, Alain Lipietz, Caroline Lucas, Erika Mann, Helmuth Markov, David Martin, Georgios Papastamkos, Tokia Saïfi, Robert Sturdy, Gianluca Susta, Johan Van Hecke, Zbigniew Zaleski
Panagiotis Beglitis , Harlem Désir , Elisa Ferreira , Małgorzata Handzlik , Jens Holm , Jörg Leichtfried
Panagiotis Beglitis, Harlem Désir, Elisa Ferreira, Małgorzata Handzlik, Jens Holm, Jörg Leichtfried
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ATZINUMS
OPINION OF THE COMMITTEE ON INDUSTRY, RESEARCH AND ENERGY(*)
4. atzīmē, ka pieaugošais naftas pieprasījums trešās valstīs, it īpaši valstīs, kas nav ESAO valstis, rada konkurenci uz ES dalībvalstīm nepieciešamo naftu;
Notes that, due to the rapid rise in the demand for oil in third countries, particularly in non-OECD countries, there will be increased demand from third countries competing for the oil needed by EU Member States;
6. atzīmē, ka joprojām eksistē naftas avoti Eiropā; uzskata, ka vietējo avotu izmantošanas palielināšanai jābūt svarīgam (lai gan pagaidu) līdzeklim, kā kompensēt Eiropā importētās naftas daudzuma samazinājumu;
Notes that European sources of oil still exist; believes that maximising the exploitation of indigenous sources should be seen as an important (albeit temporary) means of countering the declining volume of oil imported into Europe;
9. uzsver, ka ES energoapgādes drošības uzlabošanai un tās atkarības samazināšanai no augstajām naftas cenām un piegādes svārstībām, jācenšas palielināt naftas piegādi un dažādot piegādes avotus, palielināt efektivitāti un atjaunīgās enerģijas daļu, it īpaši transporta un apkures nozarē, un pētīt un izstrādāt alternatīvās degvielas un tehnoloģijas;
Emphasises that improving the EU's energy security and reducing its vulnerability to high oil prices and supply disruptions requires calls for particular attention to be paid to expanding and diversifying oil supplies, improving efficiency, increasing the share of renewable energy sources, especially in the transport and heating sectors, and researching and developing alternative fuels and technologies;
Jan Březina , Jorgo Chatzimarkakis , Giles Chichester , András Gyürk , Fiona Hall , Erna Hennicot-Schoepges , Ján Hudacký , Romana Jordan Cizelj , Pia Elda Locatelli , Angelika Niebler , Reino Paasilinna , Aldo Patriciello , Herbert Reul , Catherine Trautmann , Nikolaos Vakalis
Jan Březina, Jorgo Chatzimarkakis, Giles Chichester, András Gyürk, Fiona Hall, Erna Hennicot-Schoepges, Ján Hudacký, Romana Jordan Cizelj, Pia Elda Locatelli, Angelika Niebler, Reino Paasilinna, Aldo Patriciello, Herbert Reul, Catherine Trautmann, Nikolaos Vakalis
Etelka Barsi-Pataky , Zdzisław Kazimierz Chmielewski , Vittorio Prodi , Lambert van Nistelrooij
Etelka Barsi-Pataky, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Vittorio Prodi, Lambert van Nistelrooij
Sharon Bowles , Bill Newton Dunn , Sepp Kusstatscher
Sharon Bowles, Bill Newton Dunn, Sepp Kusstatscher
Zsolt László Becsey , Pervenche Berès , Sharon Bowles , Udo Bullmann , Elisa Ferreira , Jean-Paul Gauzès , Donata Gottardi , Sophia in 't Veld , Wolf Klinz , Andrea Losco , Astrid Lulling , Cristobal Montoro Romero , Joseph Muscat , John Purvis , Alexander Radwan , Bernhard Rapkay , Dariusz Rosati , Eoin Ryan , Antolín Sánchez Presedo , Manuel António dos Santos , Olle Schmidt , Margarita Starkevičiūtė , Sahra Wagenknecht , Lars Wohlin
Zsolt László Becsey, Pervenche Berès, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Elisa Ferreira, Jean-Paul Gauzès, Donata Gottardi, Sophia in 't Veld, Wolf Klinz, Andrea Losco, Astrid Lulling, Cristobal Montoro Romero, Joseph Muscat, John Purvis, Alexander Radwan, Bernhard Rapkay, Dariusz Rosati, Eoin Ryan, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Olle Schmidt, Margarita Starkevičiūtė, Sahra Wagenknecht, Lars Wohlin
Valdis Dombrovskis, Harald Ettl , Syed Kamall , Werner Langen , Klaus-Heiner Lehne , Alain Lipietz , Jules Maaten , Vladimír Maňka , Thomas Mann , Corien Wortmann-Kool
Valdis Dombrovskis, Harald Ettl, Syed Kamall, Werner Langen, Klaus-Heiner Lehne, Alain Lipietz, Jules Maaten, Vladimír Maňka, Thomas Mann, Corien Wortmann-Kool
– ņemot vērā Komisijas 2006. gada 8. novembra paziņojumu „Paplašināšanās stratēģija un galvenie uzdevumi 2006. -2007. gadam” ( COM(2006)0649 ), jo īpaši progresa ziņojumu par Turciju, kas ir šī dokumenta daļa;
– having regard to the Commission's Communication of 8 November 2006 entitled “Enlargement Strategy and Main Challenges 2006-2007” ( COM(2006)0649 ), and especially to the progress report on Turkey contained therein,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Paplašināšanās stratēģijas dokuments — 2005” ( COM(2005)0561 ),
– having regard to the Commission's Communication entitled “2005 enlargement strategy paper” ( COM(2005)0561 ),
– ņemot vērā 2006. gada 27. septembra rezolūciju par Turcijas panākumiem ceļā uz pievienošanos
– having regard to its resolution of 27 September 2006 on Turkey 's progress towards accession
Pieņemtie teksti , P6_TA(2006)0381 .
Texts Adopted , P6_TA(2006)0381 . ,
– ņemot vērā 2005. gada 6. jūlija rezolūciju par sieviešu lomu Turcijas sabiedriskajā, ekonomiskajā un politiskajā dzīvē
– having regard to its resolution of 6 July 2005 on the role of women in Turkey in social, economic and political life
– ņemot vērā Eiropadomes 2004. gada 17. decembra lēmumu 2005. gada 3. oktobrī sākt sarunas ar Turciju par pievienošanos Eiropas Savienībai,
– having regard to the decision of the European Council of 17 December 2004 to open negotiations with Turkey on accession to the European Union on 3 October 2005,
– ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru konferences Ieteikumu Rec (2003) 3 par līdzsvarotu vīriešu un sieviešu piedalīšanos politisko un sabiedrisko lēmumu pieņemšanas procesā,
– having regard to the Recommendation Rec(2003)3 of the Committee of Ministers of the Council of Europe to member states on balanced participation of women and men in political and public decision-making,
– ņemot vērā SDO 1996. gada Konvenciju Nr. 177 par darbu mājās,
– having regard to the ILO's Home Work Convention No 177 of 1996,
- ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas ES–Turcijas Kopīgās konsultatīvās komitejas ziņojumu „Sievietes un nodarbinātība”, kas tika izstrādāts 2006. gada 14. jūlijā Kayseri (Turcijā),
- having regard to the 'Women and Employment' report of the EU-Turkey Joint Consultative Committee of the European Economic and Social Committee, produced in Kayseri (Turkey) on 14 July 2006,
– ņemot vērā Turcijas parlamentārās komisijas ziņojumu par paražu un goda aizstāvēšanas slepkavībām, un vardarbību pret sievietēm un bērniem,
– having regard to the Turkish Parliamentary Commission report on custom and honour killings and violence against women and children,
– ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību tiesas lēmumu par Turcijas noteikumiem par islamiskās galvas segas valkāšanu augstākās izglītības iestādēs
– having regard to the judgment of the European Court of Human Rights of 10 November 2005 on Turkey's regulations on wearing the Islamic headscarf in higher education institutions
Leyla Şahin pret Turciju, Pieteikums Nr. 44774/98
Leyla Şahin v. Turkey , Application No. 44774/98. ,
– ņemot vērā Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu ( CEDAW ) un tās Fakultatīvo protokolu, kuri veido daļu no starptautiskajām tiesībām un kurus Turcija ir parakstījusi 1985. gadā un attiecīgi 2002. gadā, un ņemot vērā Turcijas Konstitūcijas 90. pantu, kurā noteikts, ka starptautiskajiem likumiem ir augstāks juridisks spēks nekā Turcijas valsts likumiem,
– having regard to the Convention on the Elimination of Discrimination Against Women (CEDAW) and its Optional Protocol, which form part of international law and to which Turkey has been party since 1985 and 2002 respectively, and having regard to Article 90 of the Turkish Constitution which states that international law takes precedence over Turkish national law,
– ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu ( A6‑0003/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A6-0003/2007 ),
A. tā kā Kopienas tiesību kopuma pieņemšana pievienošanās kandidātvalstīm, lai pievienotos Eiropas Savienībai un tā kā sieviešu tiesības un dzimumu līdztiesība ir daļa no Kopienas tiesību kopuma;
A. whereas adoption of the Community acquis is obligatory for candidates for accession to the European Union and whereas women’s rights and gender equality are part of the Community acquis,