natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nozīmīgi ir tas, ka komisija konstatēja aizliegumu neatbilstību SPS nolīguma 5. panta 7. punktam, saskaņā ar kuru līgumslēdzējiem atļauts piemērot pagaidu pasākumus (tādus kā produktu aizliegumi), ja nav pietiekama zinātniska pamatojuma produkta riska novērtējumam.
Significantly, the Panel found that the bans were not consistent with Article 5.7 of the SPS, which permits parties to adopt provisional measures (such as product bans) where there is insufficient scientific evidence to assess the risk of the product.
EK Augu zinātniskā komiteja un dalībvalstu atbildīgās iestādes bija veikušas katra minētā produkta novērtējumu, un katrs bija atzīts par drošu.
The EC Scientific Committee on Plants and competent national authorities had carried out assessments of each of the products in question, and each was approved as safe.
Šie novērtējumi tika uzskatīti par pienācīgiem riska novērtējumiem, kā noteikts SPS nolīgumā.
These assessments were deemed to be proper risk assessments as defined in the SPS Agreement.
Tika atzīts, ka pētījumos, uz kuriem pamatoti atsevišķu valstu aizliegumi, nav pietiekamu riska novērtējumu, un, tā kā bija pieejami pieņemami riska novērtējumi, nevarēja pamatoties uz 5. panta 7. punktu.
The studies relied upon by the individual countries for their bans were found not to constitute sufficient risk assessments and, because acceptable risk assessments were available, Article 5.7 could not be relied upon.
Tas savukārt ļāva komisijai secināt, ka šo valstu aizliegumi neatbilst arī SPS 2. panta 2. un 3. punktam, ar kuru līgumslēdzējiem aizliegts saglabāt ierobežojošus pasākumus bez pietiekama zinātniska pierādījuma, kas tos attaisno (2. panta 2. punkts), un piemērot šādus pasākumus tādā veidā, kas slēpti ierobežo starptautisko tirdzniecību (2. panta 3. punkts).
This in turn led the Panel to conclude that these country bans were also inconsistent with Articles 2.2 and 2.3 of the SPS, which prohibit a party from maintaining a restrictive measure without sufficient scientific evidence to justify it (Article 2.2), and from applying such measures in a way to constitute a disguised restriction on international trade (Article 2.3).
Atsevišķam valstīm komisija ieteica sakārtot drošības pasākumus un atcelt aizliegumus norādītājiem ĢMO produktiem.
The Panel recommended that the individual countries bring their safeguard measures into compliance, and remove the bans on the specified GMO products.
Lai gan PTO komisija neizteicās par EK normatīvās sistēmas derīgumu attiecībā uz ĢMO, tā nolēma, ka tādi ĢMO produktu aizliegumi, kas nav pamatoti uz riska novērtējumu, neatbilst PTO noteikumiem.
While the WTO Panel did not pronounce on the validity of the EC's regulatory system for GMOs, it did rule that bans on GMO products that are not based on risk assessments, as defined in the SPS, are inconsistent with WTO rules.
No otras puses, komisija apstiprināja atsevišķu valstu tiesības noteikt aizliegumus, ja riska novērtējums atbalsta šādus pasākumus.
On the other hand, the Panel confirmed the right of individual countries to impose bans if risk assessments support such measures.
Attiecībā uz moratoriju ĢMO produktu apstiprināšanai komisija konstatēja, ka 1999. – 2003. gada moratorijs neatbilda SPS nolīgumam, jo tā sekas bija apstiprināšanas procesa rezultātu lieka kavēšana.
Regarding the moratorium on approvals of GMO products, the Panel did find that the 1999-2003 moratorium was inconsistent with the SPS Agreement, as it had the effect of unduly delaying the results of the approvals process.
Komisija neizteica pieņēmumu, ka arī nākamie moratoriji katrā ziņā būs neatbilstīgi.
The Panel did not suggest that future moratoria would necessarily also be inconsistent.
Ja tiktu atklāti papildu zinātniskie pierādījumi, kas attaisno ierobežojumus, EK tiktu dota atļauja tos ieviest ar noteikumu, ka lēmumus pieņem bez liekas kavēšanās.
If additional scientific evidence were brought to light that would justify restrictions, the EC would be permitted to impose them, provided decisions were made without undue delay.
Lēmumā komisija interpretēja SPS nolīguma saistības, neatsaucoties uz piesardzīgu attieksmi, un vēlreiz apstiprināja, ka minētie ierobežojuma pasākumi jāpamato uz veselības vai vides problēmām, kuras jāapstiprina zinātnei, un nevis uz bažām vai vēlēšanos būt piesardzīgiem.
In its ruling, the Panel interpreted the obligations of the SPS agreement without reference to any precautionary approach and reaffirmed that restrictive measures said to be based on health or environmental concerns have to be justified by science, and not on concerns or desires to be cautious.
iesniedza Diamanto Manolakou un Ilda Figueiredo
Diamanto Manolakou and Ilda Figueiredo
GUE/NGL grupas vārdā
on behalf of GUE/NGL
Tā kā saskaņā ar nesenajiem Eirobarometra pētījumiem 70 % ES iedzīvotāju noraida ĢM pārtikas lietošanu uzturā un tā kā daudzi reģioni un dalībvalstis ir paziņojušas, ka tās ir „ no ĢMO brīvas zonas”;
Whereas according to a recent Eurobarometer study 70% of the population in the EU rejects the consumption of GM food and that many regions and entire member states are declaring themselves "GM free",
tā kā dažādi pētījumi parāda, ka nav iespējama transgēno kultūraugu līdzāspastāvēšana ar tradicionālo un bioloģisko kultūru audzēšanu, uzskata, ka gēnu inženierija ir nepilnīga un nekontrolējama tehnoloģija, kas nav savienojama ar lauksaimniecības ilgspējību;
Whereas different studies, show that coexistence between transgenic and conventional/organic crops is impossible, considers that genetic engineering is a defective and uncontrollable technology incompatible with agricultural sustainability,
uzskata, ka intelektuālā īpašuma tiesību (piemēram, saistībā ar patentētām sēklām) koncentrācija dažu transnacionālu korporāciju rīcībā palielina viņu pilnvaras un kontroli pār pārtikas suverenitāti, pārtikas nekaitīgumu, kā arī lauksaimniekiem, izraisot Eiropā šķirņu daudzveidības un bioloģiskās daudzveidības samazināšanos, kā arī ražošanas koncentrāciju un intensifikāciju un iedzīvotāju skaita samazināšanos lauku apvidos;
Considers that intellectual property rights (e.g. patented seeds) concentrate in a few multinational corporations' increases their power and control over food sovereignty, food safety and farmers, leading to impoverished varietal diversity in Europe, reduce biodiversity, as well the concentration and intensification of production and abandonment of rural areas.
uzsver, ka jāpiemēro piesardzības princips, un uzskata, ka informācija par ĢMO risku galvenokārt tiek saņemta no ĢMO nozares.
Stresses the need to apply the precautionary principle and considers that information on the risks from GMOs have been supplied essentially by the GMO industry.
Ir nepieciešami papildu salīdzinoši pētījumi un zinātniskā izpēte,
More comparative studies and research are needed.
mudina dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus, lai aizliegtu ĢMO izmantošanu lauksaimniecībā un pārtikā, un nodrošināt stimulus par „ĢMO brīvām zonām”, kurās tiek saglabāti tradicionālie produkti, tradicionālā un bioloģiskā lauksaimniecība, lai visiem iedzīvotājiem garantētu tiesības audzēt tradicionālās kultūras, kuras nepiesārņotu ĢMO, kā arī visiem patērētājiem garantētu tiesības izvēlēties pārtikas produktus bez ĢMO.
Urges the Member States to take the necessary measures to ban the use of GMOs on agriculture/food and provide incentives for the declaration of GMO-free zones, preserving their traditional products and conventional/organic farming, to guarantee the right of all people producing conventional crops not to be contaminated by GMOs and to guarantee the right of all consumers to food products without GMOs.
par biotehnoloģijām — lauksaimniecības perspektīvas un uzdevumi Eiropā
on Biotechnology: prospects and challenges for agriculture in Europe
Starptautiskās tirdzniecības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on International Trade calls on the Committee on Agriculture and Rural Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
1. uzskata, ka ģenētiski modificēti organismi var būt Eiropas daudzfunkcionālās lauksaimniecības galvenais elements;
1. considers that genetically modified organisms may represent a key element in the multi-functional European agriculture;
2. norāda, ka ģenētiski modificēto organismu tirgus pasaulē turpina augt, un uzskata, ka tam būtu jābūt Eiropai svarīgam izaugsmes sektoram;
2. notes that the global market for genetically modified organisms continues to grow and considers that this ought to be an important growth sector for Europe;
3. uzskata, ka ilgtermiņā Eiropas lauksaimniecības starptautiskā konkurētspēja ir lielā mērā atkarīga no biotehnoloģiju nozares attīstības un tās sasniegumu tālāknodošanas izmantošanai ekonomikā;
3. considers that, in the long run, the international competitiveness of European agriculture depends to a significant extent on the development of the biotechnology industry and the spillover of its achievement into the economy;
4. uzskata, ka ar ģenētiski modificētu organismu palīdzību var risināt vairākus mūsdienās svarīgus uzdevumus un problēmas, piemēram, apgādi ar pārtiku un enerģiju; tādēļ šo produktu tirdzniecība ir svarīgs līdzeklis, lai visām pasaules valstīm un cilvēkiem nodrošinātu iespēju izmantot to potenciālu; ne mazākā tas attiecas arī uz nabadzīgajām valstīm, kurās ģenētiski modificēti kultūraugi var būt svarīgs attīstības līdzeklis;
4. believes that genetically modified organisms can help resolve several of the major challenges and problems of our times, e.g. food and energy supplies; the trade in such products is therefore an important instrument for ensuring that countries and people throughout the world can benefit from their potential; this applies not least to poor countries for which genetically modified crops can be an important instrument of development;
5. izsaka nožēlu, ka Komisijas un atsevišķu dalībvalstu īstenotās ierobežojošās politikas un regulatīvās pieejas rezultātā Eiropas biotehnoloģiju nozare riskē atpalikt;
5. regrets that as a consequence of the restrictive policy and regulatory approach applied by the Commission and some Member States, the European biotechnology sector is at risk of lagging behind;
6. uzsver, ka Komisijai un dalībvalstīm nevajadzētu attiecībā uz importētiem biotehnoloģiju produktiem pieņemt vai piemērot mazāk stingrus noteikumus nekā līdzīgiem ES ražotiem produktiem;
6. emphasises that the Commission and the Member States should not adopt or apply less strict rules concerning imported biotechnology products than those applied to similar goods produced in the EU;
7. atzīst, ka visas pasaules lauksaimniecībā strauji un aizvien vairāk ienāk biotehnoloģijas vispār un ĢM kultūraugi, it īpaši valstīs, kas ir nozīmīgi ES tirdzniecības partneri lauksaimniecības produktu jomā; atzīmē, ka 2005. gadā aptuveni deviņi miljoni lauksaimnieku Brazīlijā, Indijā, Ķīnā, Dienvidāfrikā, Kanādā, ASV un daudzās citās attīstītajās, kā arī jaunattīstības valstīs ģenētiski modificēto kultūraugu audzēšanai izmantoja gandrīz 90 miljonus hektārus zemes, kas teritorijas ziņā atbilst ES lauksaimniecībā izmantotajai platībai;
7. acknowledges the rapid and growing uptake of biotechnology in general, and GM crops in particular, in farming throughout the world and specifically in countries which are important trading partners of the EU in agricultural products; notes that in 2005, some nine million farmers in Brazil, India, China, South Africa, Canada, the United States and in a growing number of developed and developing countries cultivated almost 90 million hectares of genetically modified products which is the equivalent of the land area cultivated in the EU;
8. pauž pārliecību, ka, pamatojoties uz pašreizējiem tiesību aktiem, kas nosaka ar biotehnoloģijām saistītus apstiprinājumus un šo tehnoloģiju izmantošanu Eiropas un trešo valstu lauksaimniecībā, turpmāk būs nepieciešams uzlabot informācijas apmaiņu un sadarbību, lai aizsargātu netraucētu tirdzniecību, neskarot vides un sabiedrības drošību;
8. is convinced that, on the basis of existing legislation covering approvals for and uses of biotechnology in agriculture in Europe and third countries, enhanced exchanges of information and cooperation will be required in future to safeguard unhampered trade without prejudice to environmental and public safety;
9. atzīst, ka Kartahenas protokols par bioloģisko drošību, kas pievienots ANO Konvencijai par bioloģisko daudzveidību un kas pamatots ar piesardzības principu, ir īstais forums, lai risinātu jautājumus saistībā ar ĢMO pārrobežu pārvadāšanu, kas ir tikai viens no biotehnoloģiju izmantošanas veidiem; neuzskata, ka piesardzības principu var izmantot, lai bloķētu visus zinātniskos jauninājumus, tostarp gēnu inženierijas nozarē; taču uzskata, ka noteikumi, ar ko regulē tirdzniecību ar ģenētiski modificētiem organismiem, ir jānosaka saskaņā ar PTO; turklāt šie noteikumi ir jāsaskaņo ar PTO dalībvalstīm; uzskata, ka jāuzlabo līdzsvars starp PTO sistēmu un daudzpusējiem vides līgumiem ( MEA) ;
9. acknowledges that the Cartagena Protocol on Biosafety to the United Nations Convention on Biological Diversity, which is based on the precautionary principle, constitutes an important forum for addressing the implications of cross-border movement of GMOs; which are only one application of biotechnology; nevertheless, does not believe that the precautionary principle can be used to block all scientific innovation including in the area of genetic engineering; and considers that the rules governing trade in genetically modified organisms must be laid down within the framework of the WTO; moreover, the rules that are laid down there should be complied with by WTO member countries; considers also that a better balance will need to be found between the WTO system and MEAs;
10. aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai Kopienas un valstu likumdošana būtu saskaņā ar PTO noteikumiem un saistībām;
10. calls on the Commission and the Member States to keep Community and national legislation in line with WTO rules and obligations;
11. uzsver, ka biotehnoloģijām, un it īpaši ĢMO, ir pieaugoša nozīme starptautiskos tirdzniecības strīdos; ņemot vērā PTO Strīdu izšķiršanas organizācijas praksi, šie strīdi tiek vērtēti vienīgi pēc to atbilstības attiecīgajiem PTO noteikumiem, kas jautājumos par tirdzniecību dominē pār jebkuru citu starptautisko tiesību instrumentu;
11. stresses that biotechnology, and, in particular GMOs, have had a growing importance in international trade disputes; in the light of the practice of the WTO Dispute Settlement Body, these disputes are solely judged by their conformity with the relevant WTO rules which, as far as trade is concerned, prevail over any other instrument of international law;
12. ņem vērā PTO iepriekšējo nolēmumu par Eiropas Savienības apstiprināšanas procedūru attiecībā uz ĢMO;
12. takes note of the WTO’s preliminary ruling on the EU’s approval process for GMOs;
13. uzskata, ka ir svarīgi, lai Komisija un dalībvalstis atbilstošā veidā reaģētu uz PTO galīgo nolēmumu un tā rezultātiem;
13. considers it important that the Commission and the Member States address the final WTO ruling and its findings in an appropriate manner;
14. uzskata, ka, ņemot vērā PTO apakšgrupas starpposma ziņojumu un Komisijas neseno ziņojumu par valsts pasākumu veikšanu, lai nodrošinātu ģenētiski modificēto kultūraugu pastāvēšanu līdzās tradicionālajiem un bioloģiskajai lauksaimniecībai, ĢM kultūraugu pilnīga aizliegšana nav dzīvotspējīgs risinājums; uzskata, ka vispārpieņemti apstiprināšanas procesi un/vai savstarpējās atzīšanas sistēmas var veicināt starptautisko tirdzniecību ar produktiem, kas ražoti, izmantojot biotehnoloģijas, ja vien šādas sistēmas nodrošina nepieciešamo augsto vides un patērētāju aizsardzības līmeni un neskar marķēšanas vai izcelsmes izsekojamības īpašās prasības saskaņā ar Kopienas likumdošanu;
14. considers that in view of the interim report of the WTO Panel and the Commission’s recent report on the implementation of national measures on the coexistence of genetically modified crops with conventional and organic farming, a total ban on GMO crops is not a viable option; considers that commonly agreed approval processes and/or mutual recognition systems may facilitate the international exchange of goods derived from biotechnology, provided such systems safeguard the necessary high level of environmental and consumer protection and do not prejudice specific requirements as to labelling or traceability as provided for by Community legislation;
15. uzskata, ka Eiropas Savienībā ir jānodrošina tradicionālās, bioloģiskās un tādas lauksaimniecības līdzāspastāvēšana, kas ražo ģenētiski modificētos kultūraugus; uzskata, ka ir nepieciešami skaidri un pārskatāmi līdzāspastāvēšanas noteikumi, kuru pamatā ir zinātniski pierādīta informācija; uzsver, ka līdzāspastāvēšanas noteikumi nedrīkst kļūt par de facto moratoriju attiecībā uz ĢM kultūraugiem, lai izvairītos no turpmākām pret Kopienām vērstām PTO strīdus izšķiršanas procedūrām;
15. believes that in the EU coexistence must be organised between conventional agriculture, organic farming and agriculture using genetically modified organisms; considers that clear and transparent coexistence rules, based on solid scientific evidence, are needed; stresses that, in order to avoid further WTO dispute settlement procedures against the Community, coexistence rules must not result in a de facto moratorium in relation to GMO crops;
16. uzsver, ka ir jāizveido kopēji marķēšanas noteikumi un labāka patērētāju informēšana atbilstoši PTO noteikumiem;
16. stresses that there is a need for common labelling rules and better consumer information in conformity with WTO rules;
17. uzskata, ka, veicinot lauksaimniecības produktu izmantošanu ar pārtiku nesaistītiem mērķiem (piemēram, kā izejmateriālu farmācijā un citās ražošanas nozarēs), biotehnoloģija piedāvā papildu noieta tirgu lauksaimniekiem un palīdz Eiropas lauksaimniecības nozarei ievērot PTO noteikumus;
17. considers that by promoting the use of agricultural products for non-food purposes (such as raw materials in pharmaceutical and other industries), biotechnology offers additional outlets for farmers, and helps the European agricultural sector to comply with WTO obligations;
18. pauž nožēlu, ka Eiropa atpaliek ĢM kultūraugu izstrādes jomā; tādēļ aicina piešķirt augstāku prioritāti atbilstošas pētniecības atbalstam un ģenētisko resursu demokrātiskai kontrolei; aicina dalībvalstis ātri transponēt visas Eiropas direktīvas šajā jomā;
18. regrets the fact that Europe has fallen behind in the development of GM crops; calls therefore for higher priority to be given to support for adequate research and democratic control of genetic resources; and asks Member States to transpose rapidly all the European directives in this area;
19. uzskata, ka ģenētiski modificēto sēklu izmantošana daudzās pasaules daļās ir ļāvusi samazināt pesticīdu un herbicīdu izmantošanu, kas ir vides un bioloģiskās daudzveidības aizsardzības interesēs; tādēļ mudina Komisiju uzņemties aktīvu lomu un vajadzības gadījumā būt par iniciatori starptautiskās diskusijās par biotehnoloģijas praktisko izmantošanu lauksaimniecībā un pārtikas produktu ražošanā, tostarp darbībās, kas vērstas pret bioloģisko pirātismu jaunattīstības valstīs;
19. believes that the use of genetically engineered seeds has made it possible in many parts of the world to reduce the use of pesticides and herbicides, which is in the interests of protecting the environment and biodiversity; therefore, encourages the Commission to play an active role in, and where required initiate, international discussions for dealing with the practical use of biotechnology in farming and food production, including actions against biopiracy in the developing countries;
20. atzinīgi vērtē ES apņemšanos īstenot ambiciozu Eiropas pētniecības politiku augu sēklu jomā un lauksaimniecības biotehnoloģiju nozarē kopumā, kuras rezultātiem būs svarīga nozīme ne tikai lauksaimniecības piesārņojuma samazināšanā, bet arī, lai apmierinātu pasaulē nemitīgi pieaugošo pieprasījumu pēc pārtikas produktiem; uzskata šo apņemšanos par priekšnoteikumu, lai sasniegtu tās mērķi — kļūt par vadošo bioekonomiku šajā piemērošanas jomā pasaulē;
20. welcomes the EU’s commitment to an ambitious European research policy in the area of plant seeds and, more generally, agricultural biotechnology, the outcome of which will play a fundamental part not only in cutting agricultural pollution but also in meeting the world's constantly growing food requirements; and considers this commitment to be a precondition for achieving its goal to become the world’s leading bio-economy in this particular area of application;
21. uzskata, ka biotehnoloģiju ietekme uz lauksaimniecības produktu ražošanas un tirdzniecības ekonomiku ir plaši jāizvērtē, tajā iekļaujot iespējamo ietekmi uz to lauksaimniecības produktu ražošanu, kuriem nav saistības ar biotehnoloģijām, kā arī iespējamo biotehnoloģiju ietekmi uz pašreiz un nākotnē ražoto nepārtikas produktu, piemēram, biomasas un biodegvielu, bioloģiski noārdāma iepakojuma, medicīnas produktu utt. ekonomiku; atbalsta ambiciozo Eiropas Savienības pētniecības politiku biodegvielu un biomasas vispārējā izmantošanā, kas ir būtiski svarīga, ņemot vērā pašreizējo situāciju enerģijas tirgū, un ļautu ES palielināt eksportu un ierobežot importu, tādējādi uzlabojot ES tirdzniecības bilanci;
21. is of the opinion that the impact of biotechnology on the economics of production of and trade in agricultural products must be assessed in a broad manner, including the possible effects on non-biotech agri-food production, the possible impact of biotechnology on the economics of current and future non-food production such as biomass and biofuels, bio-degradable packaging, medicinal products, etc.; supports an ambitious European research policy in the area of biofuels and, more generally, biomass use, which is of key importance in the present energy context, allowing the EU to boost its exports and limit its imports in order to improve the EU's trade balance;
22. apzinās pašreizējo, kā arī iespējamo biotehnoloģiju ietekmi uz augu selekcijas, lauksaimniecības un pārtikas ražošanas konkurētspēju, it īpaši, ņemot vērā ļoti dažādās tehnoloģiju izmantošanas pakāpes Eiropā salīdzinājumā ar tās lielākajiem konkurentiem pasaules lauksaimniecības tirgos un aicina Komisiju pievērst īpašu uzmanību šīm ietekmēm turpmākajos pētījumos, sīki informēt Eiropas Parlamentu par to un vajadzības gadījumā iesniegt īpašus likumdošanas priekšlikumus;
22. is aware of the existing as well as the potential impact of biotechnology on the competitiveness of plant breeding, farming and food production, in particular in view of the very different rates of uptake of the technology in Europe, in comparison with its main competitors on the international agricultural markets, and calls on the Commission to pay specific attention to this impact in its forthcoming related studies, to inform the European Parliament extensively about it and to put forward specific legislative proposals if and where required;
23. ir pārliecināta, ka selekcijai, izmantojot marķierus ( Marked Assisted Selection (MAS)) , kas palīdz uzlabot kultūraugus ar „gudras selekcijas” palīdzību, t.i., krustojot līdzīgu dzimtu augus, nevis tos ģenētiski modificējot ar svešu gēnu ievadīšanu, ir jānodrošina galvenais ieguldījums enerģiski intensīvas un tai pašā laikā videi drošas biomasas izstrādē;
23. is convinced that Marked Assisted Selection (MAS), which allows the improvement of crops through "smart breeding", i.e. the crossing of plants of similar families rather than their genetic modification through the integration of foreign genes, must provide a major contribution to the development of energy-intensive and at the same time environmentally safe biomass;