natgillin/translations-raw huggingface dataset:
6. aicina Komisiju izstrādāt pamatnostādnes par to, kā piemērot paredzamo direktīvu par apkārtējā gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai, un nodrošināt šā tiesību akta pienācīgu īstenošanu;
Calls on the Commission to issue guidelines on the application of the forthcoming Directive on ambient air quality and cleaner air for Europe and to ensure the proper enforcement of this piece of legislation;
- atkritumu apsaimniekošanas plāns (grozītā Direktīva 75/442/EEK),
- Waste management plan (Directive 75/442/EEC, as amended)
- trokšņu kartes un rīcības plāni, ja tādi pieejami (Direktīva 2002/49/EK),
- Noise maps and action plans, if available (Directive 2002/49/EC)
- vietējā mēroga gaisa piesārņojuma samazināšanas plāns vai programma, ja tādi ir pieejami (Direktīva 96/62/EK),
- Local air pollution plan or programme if available (Directive 96/62/EC)
- vietējas nozīmes vides pārvaldības plāni un programmas saskaņā ar Direktīvu 2001/42/EK;
- Local Environmental Plans and Programmes pursuant to Directive 2001/42/EC;
(a) datu un atbilstīgas informācijas vākšana, kas attiecas uz
(a) Collection of data and relevant information concerning:
- jomām, kuras minētas šīs rezolūcijas 6. punktā,
- The areas mentioned in paragraph 6 of this resolution,
- proporciju starp apbūvētām teritorijām un lauku teritorijām un lauku vidi,
- Relationships between built-up areas and the countryside and the rural environment,
- nākotnes perspektīvām, ņemot vērā demogrāfisko pieaugumu un nepieciešamību pēc jaunām pilsētas teritorijām,
- Forecasts for population growth and the demand for new areas for development,
- sakaru līnijām, mobilitāti, integrāciju pilsētās un pakalpojumu pieejamību,
- Communication flows, mobility, urban integration and accessibility of services,
- siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijām vietējā līmenī,
- Local greenhouse gas emissions,
- pilsētu struktūru un zaļo zonu un pilsētu paplašināšanās zonu proporciju,
- Urban structure and the proportion of green areas and urban sprawl,
- biocīdu izmantošanu vietējā līmenī,
- Local biocide use,
- veselības problēmām, kas saistītas ar vidi,
- Health problems related to the environment,
- iespējām, kādas vide bez šķēršļiem dod cilvēkiem ar īpašām vajadzībām, vecāka gadagājuma personām un citiem,
- Possibilities of an environment that is free of obstacles for the disabled, the elderly and others,
- kultūras mantojuma, apbūvētas ainavas un dabiskās vides, kā arī ekoloģiski svarīgo objektu un tiem draudošo briesmu novērtēšanu,
- The assessment of cultural heritage, the built environment and the natural environment, as well as places of ecological interest and the risks to which they are exposed,
- pilsētu iedzīvotājiem nepieciešamā ūdens patēriņa novērtējumu, kā arī ūdens attīrīšanas un reģenerācijas pasākumu plānošanu,
- The assessment of drinking water requirements in urbanised areas and the arrangements to be made as regards purification and recovery;
(b) mērķi, kuri attiecas uz
(b) Objectives concerning:
- stāvokļa uzlabošanu tajās jomās, kas minētas (a) apakšpunktā,
- Improvement of the situation in the areas mentioned in point (a),
- ilgtspējības integrēšanu visās pilsētu politikas jomās,
- Integration of sustainability into all fields of urban policy,
- saskaņošanu ar ilgtspējīga pilsētu transporta plāniem,
- Harmonisation with SUTPs,
(c) praktiski pasākumi un darbības, ko veic, lai sasniegtu (b) apakšpunktā minētos mērķus;
(c) Practical measures and actions to be taken in order to attain the objectives referred to in point (b);
Pilsētu ilgtspējīga pārvaldība
Sustainable Urban Management
21. uzsver, ka IPTP jāietver konkrēti un izmērāmi mērķi, kurus var atspoguļot un pārraudzīt ar salīdzinoša izpildes vērtējuma palīdzību, šādi veicinot paraugprakses izplatīšanu dalībvalstīs; norāda, ka IPTP jābūt pietiekami elastīgiem, lai tos varētu pielāgot jaunākajām izmaiņām;
Stresses that SUTPs should contain concrete and quantifiable targets that can be presented and monitored by means of a scoreboard, which would enhance the dissemination of best practice among Member States; points out that SUTPs should be flexible enough to accommodate new developments;
Direktīva 2005/55/EK par gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisijas samazināšanu. atbilstošu kravas automobiļu un autobusu izmantošanu; tādēļ īpašu vērību veltīs Komisijas priekšlikumam par tīru sabiedrisko transportlīdzekļu ieviešanu, un ierosina vietējām energoefektivitātes aģentūrām atvēlēt konkrētu, ar pilsētas transportu saistītu darbības jomu;
Directive 2005/55/EC concerning the emission of gaseous and particulate pollutants. ; will accordingly give its keen attention to the Commission proposal on the introduction of clean public transport vehicles and proposes that the local energy efficiency agencies be allocated a specific field of activity relating to urban transport;
- veicināt bezmotoru pārvietošanās veidus, tādus kā braukšana ar velosipēdu un iešana kājām, būvējot plašu riteņbraucēju celiņu tīklu un drošas zonas un krustojumus gājējiem;
- promote non-motorised transport modes such as cycling and walking, by building an extensive network of bicycle lanes and by providing safe lanes and intersections for pedestrians,
- veicināt sabiedriskā transporta un sabiedriskā transporta infrastruktūras attīstību, un izplatīt informāciju par labāko pieredzi, piemēram, par integrētu izcenojumu un biļešu pārdošanas sistēmu ieviešanu un P+R sistēmu attīstību;
- promote public transport and the development of public transport infrastructure, and disseminate information on existing good examples, such as the introduction of integrated pricing and ticketing systems and the development of P+R systems,
- risināt aizvien pieaugošā privāto automobiļu izmantojuma problēmu, ieviešot ierobežojumus stāvvietās un iekasējot iebraukšanas maksu;
- tackle growing individual car use, through parking restrictions and congestion charges;
30. iesaka izstrādāt pilsētu apgādes plānus, lai pilsētu teritorijās samazinātu preču pārvadāšanu un to uzlabotu, tostarp, īpaši koordinējot tālāku preču sadali iekšpilsētā;
Proposes the establishment of city logistical plans in order to reduce and improve the transport of goods within cities, including, in particular, coordination of goods distribution locally within cities;
Pilsētu ilgtspējīga plānošana
Sustainable Urban Planning
37. prasa jaunajos pilsētu masīvos un, paplašinot pilsētu teritorijas, censties saglabāt teritorijas reljefu un dabisko struktūru, lai saglabātu attiecīgās vides identitāti un tēlu;
Calls for an attempt to be made, in new developments and urban expansion, for the topography and natural structure of the land to be respected so that the identity and appearance of each area may be preserved;
40. aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt izpēti par sakarību starp dažādiem pilsētbūvniecības modeļiem un sociālo uzvedību, kā arī par nosacījumiem, kas sekmē sociālo saskaņu un veselību;
Calls on the Commission and the Member States to promote research into the relationship between the various urban models and social behaviour, as well as into the conditions that foster social harmony and health;
46. uzskata, ka, īstenojot tematisko stratēģiju, jāpievērš uzmanība ne vien ūdens daudzumam, bet arī tā kvalitātei; tādēļ aicina Komisiju šajā jomā veicināt labākās prakses izplatīšanu, kā mērķi izvirzot pieslēgšanos tīkliem, kas jau ir izveidoti kā daļa no uzdevumiem Pamatdirektīvas par ūdeni īstenošanā;
Considers that, when the thematic strategy is implemented, attention should be paid not only to the quantity but also to the quality of water; therefore calls on the Commission to support the sharing of good practice in this area when connection is sought to networks that have already been set up as part of the implementation of the Water Directive;
Ilgtspējīga pilsētu celtniecība
Sustainable Urban Construction
Finansējums, pētniecība un pieredzes apmaiņa par paraugpraksi
Financing, research and exchange of best practices
51. piekrīt Komisijas ieteikumiem, ka pilsētvides pārvaldībā jāizmanto integrēta pieeja, un uzskata, ka šīs pieejas izmantošana vietējā līmenī ar dalībvalstu atbalstu ir jāizvirza par vienu no kritērijiem, piešķirot struktūrfondu resursus un Eiropas Investīciju bankas (EIB) aizdevumus;
Endorses the Commission's recommendations that an integrated approach be taken to managing the urban environment and takes the view that, if applied at local level with the support of the Member States, such an approach should be taken as one of the criteria for the granting of Structural Funds resources and loans from the European Investment Bank (EIB);
53. uzsver pētniecības nozīmīgumu attiecībā uz urbāno politiku saistībā ar elektroenerģijas un gāzes piegādi, apkuri, gaisa kondicionēšanu un atkritumu apsaimniekošanu, kā arī aicina Komisiju Septītajā pētniecības pamatprogrammā no jauna iekļaut specifiskus noteikumus šajā jomā;
Emphasises the significance of research in connection with urban policy, including issues relating to electricity and gas supplies, heating and air conditioning and waste treatment, and calls on the Commission to re-incorporate specific provisions dealing with this issue in the 7th Framework Programme on Research;
56. prasa Komisijai iedziļināties jautājumā, cik svarīga nozīme ir pilsētu un to apkaimes saiknēm ilgtspējīgā pilsētu attīstībā, ar ko sekmē ES vispārējo kohēziju, un šajā kontekstā aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt šādu ilgtspējīgu pilsētu attīstību;
Urges the Commission to go into greater detail with regard to the significance of the relations between cities and their environs for sustainable urban development which contributes to the overall cohesion of the EU and, in this regard, calls on the Commission and the Member States to promote such sustainable urban development;
57. aicina Komisiju un Padomi noslēgt iestāžu nolīgumu ar Parlamentu, kurā šīs institūcijas izsaka apņemšanos īstenot visus spēkā esošos Kopienas tiesību aktus, kas minēti šajā rezolūcijā; ir pārliecināts, ka šāds nolīgums veicinātu pārskatatbildības un līdz ar to likumdošanas uzlabošanu;
Calls on the Commission and the Council to strike an inter-institutional agreement with the Parliament in which the three institutions express their dedication to the implementation of all existing Community legislation as mentioned in this resolution; is convinced that such an agreement would contribute to improving accountability and therefore to "better law-making";
Aptuveni 80 % Eiropas pilsoņu dzīvo pilsētu teritorijās, taču viņu vajadzības un intereses nav pietiekami pārstāvētas Eiropas Savienības fondos, projektos, iniciatīvās un stratēģijās.
Some 80% of Europe’s citizens live in urban areas, but their needs and interests are strongly under-represented in the Union’s funds, projects, initiatives and strategies.
Vismaz attiecībā uz ES finansējumu šie pilsētu iedzīvotāji ir Eiropas Savienības otrās šķiras pilsoņi.
These city dwellers at least as regards the level of EU funding, are second-rate citizens of the European Union.
Nevērība pret pilsētu un priekšpilsētu problēmām noved pie nekārtībām un krīzēm dažās dalībvalstīs, tostarp tajās, kuras izteikti atbalsta lielu subsīdiju novirzīšanu lauksaimniecībai tā vietā, lai īstenotu sabalansētāku finansējuma politiku attiecībā uz lauku reģioniem un pilsētu teritorijām.
Neglect of urban and suburban problems leads to riots and crises in some Member States, including some which are strong supporters of high subsidies for agriculture, instead of a more balanced funding policy between rural and urban areas.
Komisijas paziņojumā „Ceļā uz pilsētvides tematisko stratēģiju” bija izvirzīti augstāki mērķi nekā Komisijas priekšlikuma galīgajā redakcijā.
The communication of the Commission entitled “Towards a Thematic Strategy on Urban Environment” was much more ambitious than the final proposal of the Commission.
Tā mērķis ir ES līmenī atbalstīt spēcīgas sistēmas izveidi, kas sekmētu iniciatīvu izstrādi vietējā līmenī, pamatojoties uz labu praksi, lēmumu pieņemšanu attiecībā uz mērķu un risinājumu izvēli atstājot kompetento vietējo varas iestāžu ziņā.
The aim is to contribute at the level of the EU to the development of a strong framework, which will bring about local initiatives based on best practice, leaving the choice of solutions and targets to the local decision makers.
Šīs sistēmas galvenais nosacījums ir tāds, ka galvaspilsētām un pilsētu aglomerācijām ar vairāk nekā 100 000 iedzīvotājiem (t.i., ES 25 dalībvalstu lielākajām 500 pilsētām) ir jāpieņem pilsētvides pārvaldības plāns.
The key element in this framework is that capital cities and urban agglomerations of more than 100.000 inhabitants (i.e. the EU 25’s largest 500 towns and cities) should adopt an urban environment management plan.
Tajā jāietver mērķi, kas ļauj nodrošināt pilsētvides ilgtspēju, un jāievieš atbilstīga vides pārvaldības sistēma šī plāna īstenošanai.
This should include objectives to achieve a sustainable urban environment, and should implement an appropriate environmental management system to manage its delivery.
Referents ir pilnīgi pārliecināts, ka šāds mērķis kalpos pilsētu interesēm un neierobežos to tiesības izvēlēties atbilstīgos pasākumus sistēmas ietvaros.
Your Rapporteur sincerely believes that this aim will serve the interest of the cities and does not limit their right to choose the adequate measures within the framework.
Demokrātisku lēmumu pieņemšanas procesu pilsētās var uzlabot gan ar politiskiem, gan ar tehniskiem līdzekļiem.
Democratic decision-making process in the towns and cities can be improved both by political and technical means.
Politikas līmenī ir jāapvieno konsultatīvā (tiešā) un pārstāvju demokrātija.
At a political level, consultative (direct) and representative democracy should be combined.
Vajag rīkot vairāk referendumu par vietējā līmeņa jautājumiem vai nu pilsētas, vai reģiona, vai mazas vietējās vienības mērogā atkarībā no konkrētā jautājuma rakstura.
More referenda on local issues are needed either in town (city), or district, or small local unit level, depending on the nature of the issue.
Vietējās varas iestādes pilsoņu viedokļa noskaidrošanai var izmantot referendumus, elektroniskās aptaujas vai konkrētajam nolūkam speciāli rīkotas konsultācijas vietējā līmenī.
Local authorities can seek the opinion of their citizens by referenda, by electronic polls, or by ad-hoc consultations at local level.
Tiešsaistes pakalpojumi var nodrošināt precīzu un atjauninātu informāciju par tādām sabiedrību interesējošām problēmām kā vides rādītāji, ziņas par gaisa kvalitāti reālā laikā u.c.
On-line services can provide proper and up-to-date information on the problems of the community, such as environmental indicators, data on real-time air quality etc.
Taču nedrīkst aizmirst arī par tiem pilsoņiem, kuriem nav piekļuves internetam un citiem plašsaziņas līdzekļiem.
However those without access to Internet and the media should not be forgotten.
Viņiem ir jāpiedāvā informācija tradicionālākā veidā.
More traditional methods of information should be used for them.
Vietējo varas iestāžu darbinieku un lēmēju izglītošana, lai padziļinātu viņu izpratni ar ilgtspēju saistītajos jautājumos ir galvenais priekšnoteikums izmaiņu veikšanai politikā vietējā līmenī.
Education of local authority employees and decision makers to deepen their awareness of sustainability is a key point in addressing local policy change.
Lietderīga ir arī koordinācija Eiropas līmenī, nodrošinot labākās prakses izpēti, mācību grāmatas un izveidojot Eiropas mēroga mācību programmu.
It is also appropriate to coordinate at a European level, by providing best practice studies, course books, and establishing a Europe-wide syllabus.
Attiecībā uz iepriekš minēto Komisijas priekšlikumā ir izvirzīti skaidri mērķi, taču tajā nav ietvertas konkrētas darbības un to izpildes termiņi.
In this regard, the Commission’s proposal is well targeted, but lacks any concrete actions and deadlines.
Tā kā vides politika ietver visu veidu politikas jomas, ilgtspējīgas pilsētu pārvaldības sistēmas ( SUMS ) ir jāizmanto, lai progresīvi koordinētu dažādas politikas jomas, aicinot visas lēmējinstitūcijas jau no sākotnējā līmeņa lēmumu pieņemšanā iekļaut ar vidi saistītos apsvērumus ikvienā politikas jomā.
As environmental policy covers all type of policy areas, therefore through Sustainable Urban Management Systems (SUMS) different policy areas should be coordinated in a progressive manner, involving all decision makers from an initial level to include environmental considerations into all policy areas.
Lai sasniegtu šo mērķi, ir vajadzīga vienota rīcība un finansējums visas Eiropas mērogā.
In order to achieve this objective, Europe-wide coordination and funding is needed.
Ātruma ierobežojums pilsētu centrā un citās apdzīvotās vietās (vai visā pilsētā) samazina satiksmes negadījumu (īpaši nopietnu) iespējamību un nozīmē mazāku gaisa piesārņotāju emisiju un trokšņu līmeni.
Speed limit in the centres and other living areas (or in the whole town or city) reduces accidents (especially the serious ones) and means lower emissions of air pollutants and noise.
Atbilstīgs ātruma ierobežojums jānosaka robežās starp 30 km/h un 50 km/h atkarībā no konkrētās vietas apstākļiem un tai raksturīgās situācijas.
An appropriate speed limit should be set between 30 km/h and 50 km/h, due to the local circumstances and habits.
Braukšanas ātruma stingra kontrole sargā cilvēku dzīvību un vidi, turpretī nevērīga kontrole izraisa traģiskus nāves gadījumus.
Stringent speed control saves human life and environment, while neglect of speed control leads to tragic deaths.
Pilsētu centros ir vajadzīgs automašīnu stāvvietu ierobežojums (nevis to būvniecība).
Restriction (and not building) of parking places is needed in the centres.
Jaunas stāvvietas ir jāveido ārpus pilsētas centra pie metro, piepilsētas vai valsts dzelzceļa sistēmas stacijām.
New parking places should be developed at the outer stations of the metro, suburban or national railway system.
No visiem transporta veidiem priekšroka jādod bezmotoru pārvietošanās veidiem, sabiedriskajam transportam salīdzinājumā ar privātajiem automobiļiem, mazām un mazāk piesārņojošām privātajām automašīnām salīdzinājumā ar citiem transporta līdzekļiem: šāds ir ilgtspējīgas transporta politikas pamatlikums.
Non-motorised transport should get priority over every other kind of traffic, public transport over private cars, small and less polluting private cars over other vehicles: that’s the basic rule of a sustainable transport policy.
Bezmotoru pārvietošanās veidiem (gājējiem un riteņbraucējiem) ir vajadzīgs plašs riteņbraucēju celiņu tīkls.
Non-motorised transport (walking and cycling) needs a wide network of the bicycle lanes.
Gājēji ir jāmudina pārvietoties pa drošiem gājēju celiņiem un krustojumiem.
Pedestrians should be encouraged to walk by safe lanes and intersections.
Divu līmeņu krustojumos nevis gājējiem, bet transporta līdzekļiem jāpārvietojas tajā līmenī, kas atrodas zem vai virs ielas līmeņa.
At two-level intersections it is not the pedestrians, but the vehicles should go under, or be raised above street level.
Stingri jāaizliedz novietot automašīnas uz ietvēm un par novietošanu atbilstīgi jāsoda.
Parking on the pedestrians' pavement should be strictly forbidden and properly fined.
Papildus dārgajām pazemes transporta sistēmām (metro) pastāv citas mūsdienīga sabiedriskā transporta alternatīvas.
Besides expensive underground systems (metro) there are other modern public transport alternatives.
Tramvajs piedzīvo jaunu uzplaukumu visā Eiropā.
The tramway is having a renaissance all over Europe.
Atkarībā no vietējiem apstākļiem atsevišķus maršruta posmus var būvēt zem ielas līmeņa (pazemes maģistrāle), un pilsētas priekšpilsētās tramvaji var braukt pa īpašām slēgtām platformām kā tā dēvētie „ātrgaitas tramvaji”.
Depending on local circumstances, some parts of the track can be built under the street (“pre-metro”), and in the outer parts of the city can run on closed trucks, as so-called “rapid tramways”.
Arī elektriskais piepilsētas dzelzceļš ir ļoti noderīga sabiedriskā transporta tīkla daļa.
Over-land electrified suburban railways are also useful parts of public transport networks.
Tomēr ir gandrīz neiespējami iztēloties modernu pilsētu bez atbilstīga metro.
However without a proper metro (tube, underground) it is almost impossible to imagine a modern city.
Sabiedriskajam transportam, ko izmanto naktī, ir vitāli svarīga nozīme mūsdienu pilsētas dzīvē.
Night public transport has a vital function in modern urban life.
Tas dod iespēju priekšpilsētās dzīvojošajiem jauniešiem piedalīties pilsētas dzīvē un samazina tā saucamo „diskotēku negadījumu” skaitu uz ceļiem.
It gives a chance for the youngsters of the suburbs to participate in the city life, and reduces the numbers of the so-called “disco accidents” on the roads.
Iebraukšanas maksa (vai braukšanas maksa), kuras iekasēšanai izmanto elektronisku apmaksas sistēmu, pašlaik jau veiksmīgi tiek piemērota gan Londonā, gan Stokholmā, un tas ir vienīgais iespējamais nākotnes risinājums pārējās Eiropas pilsētās.
Congestion charging (or fares) with electronic charging system is the successful present already in use both in London and Stockholm, and is the only possible future for other European cities.
Dažās pilsētās (piem., Budapeštā) praktisku apsvērumu dēļ šim pašam mērķim kā daudz lētāka un vienkāršāka sistēma kalpo tiltu izmantošanas nodeva, jo vairākums automašīnu tiltus šķērso vismaz divreiz dienā.
In some cities (as Budapest) for practical reasons the bridge-toll system can serve the same goal, by a far cheaper and easier system, as most of the cars cross at least twice a day a bridge .
Salīdzinot ar vecākajām dalībvalstīm, sabiedriskā transporta proporcija pret citiem transporta veidiem joprojām ir augstāka jaunajās 10 dalībvalstīs.
The rate of public transport inside all transport is still higher in the EU 10, as compared with the older member states.
Ir ārkārtīgi svarīgi saglabāt šo proporciju, ar kopīgām ES, valsts un pašvaldību pūlēm uzlabojot sabiedriskā transporta sistēmu.
It’s crucial to save this rate, improving the public transport system by joint EU, national and local efforts.
Katrai pilsētai ir jāizstrādā plāns, kā samazināt vajadzību pēc privāto automašīnu izmantošanas, izvirzot skaidrus un, iespējams, juridiski saistošus uzdevumus.
Every city should set up a plan for the reduction of private car traffic demands, by clear and perhaps binding targets.
Bez šaubām, šim nolūkam vajadzīgs efektīvs un nepiesārņojošs sabiedriskais transports.
Of course, it needs efficient and clean public transport.
ES finansējumu sabiedriskā transporta attīstībai un privāto automašīnu satiksmes samazināšanu var savstarpēji sasaistīt, protams, piemērojot saprātīgu grafiku.
EU funding of the public transport development and the reduction of private car traffic can be linked together, of course with a realistic timetable.
Ir vajadzīgas integrētas izcenojumu un braukšanas biļešu pārdošanas sistēmas, kas ietver ne tikai visu pilsētas sabiedriskā transporta sistēmu, bet arī konkrētās pilsētas priekšpilsētu dzelzceļa sistēmu un atbilstīgo valsts dzelzceļa daļu.
Integrated pricing and ticketing systems are needed, not only for the whole of a town or city's public transport system, but also covering its suburban railway system, and the relevant part of the national railway.
Karstuma viļņi
Heat waves:
Vasaras dienās un naktīs karstuma viļņu dēļ daudzās pilsētās ir neciešams karstums.
Heat-waves turn many towns and cities into hell during the hot summer days and nights.
Sakarā ar globālajām klimata pārmaiņām mēs varam rēķināties ar vēl karstākām vasarām nākotnē.
Due to global climate change we can count on even hotter summers in the future.
Karstuma viļņi ik vasaru nogalina desmitiem tūkstošu Eiropas pilsoņu, un šie cilvēki mirst mokošā un pazemojošā nāvē.
Heat waves kill ten thousands of European citizens summer by summer, and they die a painful and humiliating death.
Ārkārtas plāni attiecībā uz karstuma viļņiem ir svarīgi visām Eiropas pilsētām, izņemot, iespējams, dažas ziemeļu valstis.
Heat waves emergency plans are crucial for all European towns and cities, except perhaps some Nordic communities.