natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tāpēc ir ļoti rūpīgi jāapsver ciparu televīzijas pakalpojumu sniegšanā izmantoto ierīču sadarbspējas
It is therefore essential to look very carefully at goals, resources and targets in relation to the interoperability
Sadarbspēja: tas, ka starp vairākām sistēmām var bez traucējumiem notikt komunikācija un tās var kopā strādāt. mērķi, līdzekļi un nolūks.
Interoperability: the ability of several systems to communicate harmoniously and work together. of the equipment used in digital TV services.
Telekomunikāciju un informācijas tīkliem sadarbspēja ir izšķiroša koncepcija.
Interoperability is a crucial concept for telecommunication and information networks.
Ciparu televīzija ļauj televīzijas skatītajam tiešā veidā interaktīvi mijiedarboties ar radio pārraidītāju, izmantojot „atgriezenisko kanālu”.
Digital TV allows viewers to interact directly with broadcasters via a ‘return channel’.
Interaktīvās televīzijas pamatā ir lietojumprogrammas, ko pārraida vienlaikus ar video signālu un apstrādā ar vairākiem programmatūras elementiem, ko sauc par lietojumprogrammu programmēšanas saskarni ( API )
Interactive TV is based on applications that are transmitted at the same time as the video signal and processed by a software stack in the receiver called an ‘application program interface’ (API)
API : „ Applications Programming Interface ” (lietojumprogrammu programmēšanas saskarne) uzdevums ir atvieglot programmētāja darbu, sniedzot viņam galvenos rīkus, kas vajadzīgi jebkuram darbam, izmantojot konkrētu valodu.
API : the purpose of an Application Program Interface is to make programmers’ work easier by providing them with the basic tools necessary for any kind of work with the assistance of a given language.
Tā ir saskarne, kas kalpo par pamatu sarežģītākam programmēšanas darbam. un kas ir iebūvēti uztvērējā.
It is an interface to be used as a basis for more advanced programming work. .
Šo sadarbspēju padara iespējamu „atvērta” standarta, piemēram, MHP vai MHEG-5
An ‘open’ standard decoder, such as MHP or MHEG-5
MHP standarts: DVB MHP ( Multimedia Home Platform) standarts definē interaktivitātes platformu, kuras pamatā ir atvērti standarti, kas ļauj iepazīties ar terminālu izveides īpašībām.
MHP standard : The DVB-MHP standard (Multimedia Home Platform) standardises an interactive platform based on open standards, doing away with the need for the implementation features of terminals.
MHP standarts tādējādi nodrošina uztveršanas platformu pilnīgu sadarbspēju.
The MHP standard thus provides complete interoperability of reception platforms.
MHP cita starpā definē:
MHP defines in particular:
- lietojumprogrammu programmēšanas saskarni ( API ) uztvērējā;
- an application programme interface (API) in the receiver
- lietojumprogrammu satura attēlošanas un kodēšanas režīmu;
- an applicative encoding and presentation mode
- navigācijas un mijiedarbības funkcijas;
- browser and interaction functionalities
- nosūtīšanas protokolus, kas ļauj pārsūtīt saturu.
- transport protocols to transmit content.
MHEG-5 standarts: MHEG-5 standarts ir daļa no starptautiskiem standartiem, ko izstrādājusi multimediju un hipermediju ekspertu grupa (MHEG).
MHEG-5 standard : The MHEG-5 standard is part of an international standard developed by the Multimedia and Hypermedia Experts Group (MHEG).
MHEG-5 standarts ir vienkāršāks par MHP standartu.
The MHEG-5 standard is simpler than the MHP standard.
Tiek lēsts, ka MHEG-5 standartu izmanto vairāk nekā pieci miljoni televīzijas dekoderu.
An estimated 5 million or more TV decoders use the MHEG-5 standard.
MHEG-5 standarts sniedz iespēju uzlabot parādītās informācijas kvalitāti, pateicoties elektroniskās programmēšanas rokasgrāmatām ( GPE ). , dekoders, kam ir interaktivitātes un atgriezeniskā signāla iespējas.
The MHEG-5 standard offers the opportunity to improve the quality of the information displayed thanks to electronic program guides (EPGs). , which has interactive capabilities and a return signal, makes this interoperability possible.
Savukārt „slēgtie” standarti, tas ir, tie, ko nav apstiprinājusi kāda starptautiska standartizācijas organizācija, bieži vien ierobežo piekļuvi pakalpojumiem, ko apstiprinājis īpašnieks (piemēram, tīkla operators).
Conversely, ‘proprietary’ standards, i.e. those not approved by an international standards body, often limit access to services approved by the proprietor (for example, the network operator).
Interaktivitāte tādējādi ciparu televīzijai (DTV) sniedz jaunas funkcijas papildus video signāla pārraidīšanai un uztveršanai.
Interactivity thus adds extra functions to digital TV (DTV), over and beyond the transmission and reception of video signals.
Saskaņā ar skaitļiem, ko Komisija minēja 2005. gadā, Eiropā izmantoja 47 miljonus ciparu uztvērēju, no kuriem 26 miljoni bija aprīkoti ar „slēgto” API , bet 4 miljoni izmantoja MHP standartu.
According to the Commission’s figures, in 2005 47 million digital receivers were being used in Europe, 26 million of which were equipped with a proprietary API; 4 million, however, used the MHP standard.
Dažādu faktoru dēļ, kas būtu jāizpēta, interaktīvās televīzijas tirgus panākumi šodien ir daudz mazāki nekā sākotnējās prognozes.
The commercial success of interactive TV remains well below initial forecasts owing to a host of factors which should be examined.
Interaktīvās televīzijas tirgus ir attīstījies bez Eiropas API standarta.
The interactive TV market developed without a European API.
Sākotnēji Eiropā pastāvēja piecas vērā ņemamas API saskarnes, bet Eiropas Standartizācijas institūts ( ESO ) nevienu no tām nestandartizēja.
Originally there were five major APIs in Europe, none of which were standardised by an ESO (European standardisation organisation).
Klasiskās ciparu televīzijas apraidei nav nepieciešams, lai uztvērējā būtu API .
It is not necessary to have an API in the receiver for broadcasting traditional digital TV.
API saskarne ir papildu iespēja.
The API is an option.
Kopumā pastāv risks, ka saturs un lietojumprogrammas, kas izveidotas ar vienu API , var nebūt izmantojami citā uztvērējā, kas aprīkots ar atšķirīgu API .
Broadly speaking, content and applications created for one API risk being unusable by a receiver with a different API.
Jau no paša sākuma šis sadarbspējas trūkums un tas, ka interaktīvajā televīzijā pastāvēja piekļuves problēmas, acīmredzami radīja jautājumus par iespējamiem lietotāju izvēles brīvības ierobežojumiem, par iespējamu kaitējumu informācijas brīvai apritei un par apdraudējumu plašsaziņas līdzekļu plurālismam un kultūru dažādībai.
From the start, this lack of interoperability and the problems in accessing interactive TV clearly raised issues relating to potential restrictions on users’ freedom of choice, potential damage to the free movement of information and a threat to media pluralism and cultural diversity.
Ja nav vispārējas sadarbspējas iespējas, tad patērētāji tiešām nespēj iegādāties universālu standartizētu uztvērēju, kas var uztvert visus interaktīvās televīzijas pakalpojumus, gan maksas, gan bezmaksas, un tāpēc ir pakļauti riskam, ka viņi var būt spiesti nopirkt vairākus uztvērējus ar dažādām API saskarnēm.
Indeed, in the absence of global interoperability options, consumers are unable to obtain a standard universal receiver capable of receiving all interactive TV services, both free-to-view and pay-TV, and thus risk being forced to buy several receivers containing different APIs.
Savukārt radio pārraidītājiem var rasties noteiktas grūtības saistībā ar interaktīvo pakalpojumu sniegšanu un izstrādi, jo viņiem ir jāievēro prasības, ko izvirza tīklu operatori, kuru rīcībā ir slēgtās API tehnoloģijas.
For their part, broadcasters may experience some difficulties in supplying and developing interactive services since they are subject to the requirements of the network operators holding proprietary API technologies.
2004. gadā Komisijas dienesti pat sarīkoja publisku apspriešanu.
In March 2004 the Commission carried out a public consultation.
Kā tika atzīts turpmākajos Komisijas darba dokumentos un veiktajos pētījumos un konsultācijās, televīzijas tirgi galvenokārt ir nacionāli tirgi: pat satelīta maksas televīzijas kanāli netiek izplatīti pārrobežu veidā ― tas tā ir vienlaikus gan komerciālu, kultūras un valodas iemeslu dēļ, gan arī, protams, izplatīšanas tiesību dēļ un atšķirīgo valstu tiesisko regulējumu dēļ.
As acknowledged in the Commission’s subsequent working documents and the studies and consultations conducted, TV markets are chiefly national: even satellite pay-TV is not distributed across borders – for commercial, cultural and linguistic reasons, but also, of course, for reasons relating to broadcasting rights and different national laws.
Tirgus sadrumstalotība tāpēc nav izveidojusies tikai tāpēc, ka trūktu sadarbspējas.
The fragmentation of the market, therefore, is not solely the result of a lack of interoperability.
Tādēļ nepieciešamība attīstīt Eiropas mēroga tīklus ar pilnīgu sadarbspēju nav ne katrā ziņā īstenojams, ne katrā ziņā vēlams pasākums.
Accordingly, the development of trans-European networks with total interconnectivity is neither necessarily feasible nor necessarily desirable.
Protams, debates, kas rodas saistībā ar sadarbspēju, vislielākā mērā attiecas uz patērētāju izvēles palielināšanu interaktīvo televizuālo pakalpojumu jomā, tomēr šī izvēle drīzāk attiecas nevis uz ierīcēm, bet uz operatoru piedāvātajiem pakalpojumiem, un tas tā ir vēl jo vairāk tāpēc, ka tiem var būt dažādas formas un abonenti var izvēlēties dažādas platformas atkarībā no pieejamo pakalpojumu satura.
Of course, the debate on interoperability concerns first and foremost the increase in consumer choice with regard to interactive TV services, but this choice relates to the services offered by operators rather than the equipment used, especially since that equipment can come in different shapes and sizes – subscribers can choose between various platforms in accordance with the available content and services.
Tāpēc Komisija uzskata, ka nebūtu vietā paredzēt normatīvu iejaukšanos, lai panāktu vispārēju standartizāciju.
It is for that reason that the Commission believes it would be inappropriate to legislate with a view to securing global standardisation.
Tā atzīst MHP standartu kā sadarbspējīgu atvērtu standartu un nonāk pie secinājuma, ka ir izdevīgi, ja tirgus pamatā arī turpmāk ir nesaistošas standartizācijas iniciatīvas, ko izvirzījuši uzņēmumi.
It recognises the MHP standard as an open interoperable standard and has reached the conclusion that it would be beneficial for the market to continue supporting industry-led, voluntary standardisation measures.
Tā uzsver, ka MHP tehniskā standarta kopēja izmantošana nodrošina noteiktu sadarbspējas līmeni, bet, ka tas nav pietiekams, lai nodrošinātu interaktīvās ciparu televīzijas pakalpojumu veidošanu un izaugsmi.
It stresses that the common implementation of the MHP technical standard will allow interoperability but is not sufficient to ensure the creation and growth of interactive digital TV services.
Referents atzīst Komisijas neaizstājamo lomu, kas ir nepieciešama attiecībā uz koordināciju starp visām ieinteresētajām pusēm, ieskaitot patērētāju/televīzijas skatītāju apvienības.
Your rapporteur recognises the Commission’s vital and necessary role in coordinating all interested parties, including consumers’/viewers’ associations.
Viņš vēlas atgādināt, ka Direktīvas 2002/19/EK 5. panta 1. punkts nosaka, ka valsts pārvaldes iestādēm ir jāveicina atbilstīga piekļuve pakalpojumiem un to savstarpēja savienojamība, kā arī pakalpojumu sadarbspēja, lai gala lietotājiem sniegtu maksimālu labumu.
He would point out, however, that Article 5(1) of Directive 2002/19/EC calls on the national regulatory authorities to encourage adequate access and interconnection, and interoperability of services, in order to give maximum benefit to end-users.
Savukārt Direktīvas 2002/21/EK 17. panta 3. punkts nosaka, ka standartu un/vai specifikāciju ieviešanu var padarīt par obligātu, lai nodrošinātu savstarpēju savietojamību un lai uzlabotu izvēles brīvību lietotājiem.
Furthermore, Article 17(3) of Directive 2002/21/EC stipulates that the implementation of standards and/or specifications may be made compulsory to ensure interoperability and to improve freedom of choice for users.
Viņš tomēr uzskata, ka vienota standarta uzspiešana ar juridiskiem līdzekļiem nav pareizais risinājums, bet atgādina, ka Parlaments tomēr neatbalsta to, ka sadarbspējas problēmas risināšanu vajadzētu atstāt tikai tirgus ziņā.
Your rapporteur nevertheless takes the view that to impose a single standard by legal means would not be the right solution, but points out that Parliament does not approve of market intervention alone to resolve the problem of interactivity.
Viņš saskaņā ar iepriekšējiem Eiropas Parlamenta ziņojumiem par pāreju no analogās uz ciparu apraidi uzskata, ka, ņemot vērā televīzijas lomu globalizētā sabiedrībā, tehniskā un normatīvā izvēle attiecībā uz sadarbspēju nav jāveic tikai atkarībā no ekonomiskiem kritērijiem, bet ir jāņem vērā arī sociālie un kultūras aspekti, un uzsver, ka uzmanība pirmkārt ir jāpievērš iedzīvotāju/skatītāju ekonomiskajām, pieejamības, plurālisma un kultūras daudzveidības interesēm.
He considers that, in the spirit of Parliament’s previous reports on the transition from analogue to digital, given the role of television in a globalised society, the technical and legislative choices relating to interoperability must not be solely of an economic nature but also of a social, cultural and political nature; he also stresses that attention should be focused first and foremost on citizen-viewers’ interests in relation to financial aspects, access, pluralism and cultural diversity.
Viņš piekrīt Komisijas viedoklim, ka attiecībā uz pāreju uz ciparu apraidi un pakalpojumu sadarbspēju ir jāturpina veicināt atvērtus standartus, ko ir izstrādājušas Eiropas standartizācijas organizācijas, un aicina turpināt šo iniciatīvu īstenot, veicinot Eiropas ciparu televīzijas standartu izmantošanu citos pasaules reģionos.
He shares the Commission’s view that it would be advisable to continue promoting open standards developed by European standards bodies in relation to the switchover to digital and the interoperability of services, and encourages the Commission to further its action by promoting European digital TV standards in other parts of the world.
Attiecībā uz Kultūras un izglītības komitejas iesaistīšanos audiovizuālajā jomā referents vēlas uzsvērt, ka jaunajām tehnoloģijām it pirmkārt jāļauj izplatīt plurālistiska informācija un kvalitatīvas programmas, kas garantē kultūras dažādību un ir pieejamas pastāvīgi pieaugošam iedzīvotāju skaitam.
As regards the involvement of the Committee on Culture and Education in audiovisual matters, your rapporteur would stress that the new technologies should first and foremost allow pluralist information and quality programmes to be broadcast, ensuring cultural diversity and accessible to an ever increasing number of citizens.
Viņš arī atgādina, ka tehnoloģiskais progress automātiski negarantē informācijas plurālisma un satura dažādības ievērošanu, bet tā ir jāpanāk ar aktīvu, pastāvīgu un modru politiku no valstu un Eiropas varas iestāžu puses; viņš visbeidzot uzsver to, cik svarīga ir izglītošana par plašsaziņas līdzekļiem un tehnoloģijām, lai neveidotu digitālo plaisu.
He would also point out that respect for pluralism of information and diversity of content is not automatically guaranteed by technological progress but must be implemented by the national and European public authorities through an active, steadfast and vigilant policy.
Ciparu televīzijas izplatīšanās lielā mērā izmainīs veidu, kādā skatītāji izmanto tiem piedāvātos pakalpojumus.
Lastly, your rapporteur would stress the importance of educating people about the media and technology so that the digital divide does not become wider.
Parādīsies jaunas tirgus nišas un īpašas programmas.
New niche markets and special programmes will be created.
Tādējādi attiecībā uz tirgus attīstību vislielākā nozīme būs lietotāju vēlmēm.
Users’ wishes will therefore become paramount for market development.
Tāpēc ir nepieciešams, lai viņiem tiktu pievērsta galvenā uzmanība un lai viņi varētu savu izvēli izdarīt, zinot visus apstākļus, un tādējādi spētu reāli izmantot visas jauno tehnoloģiju iespējas.
It would thus be advisable to focus on those users so that they can make fully informed choices and are effectively able to benefit in full from the potential of the new technologies.
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Kultūras un izglītības komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Industry, Research and Energy calls on the Committee on Culture and Education, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. tā kā ciparu televīzija piedāvā iespēju izmantot informācijas pakalpojumu sniegšanai jaunas plašsaziņas tehnoloģijas, tādējādi veicinot sociālo kohēziju un palīdzot iesaistīt informācijas sabiedrībā ikvienu cilvēku;
A. whereas digital television can make use of new media technology to provide information services and can therefore enhance social cohesion and help bring everyone within the information society,
B. tā kā viens no interaktīvās ciparu televīzijas pakalpojumiem ir arī daudzvalodu subtitri, tādējādi ar ciparu televīzijas starpniecību iespējams sekmēt starpkultūru dialogu un mūžizglītību;
B. whereas digital interactive television services include multilingual subtitles, enabling digital television to enhance intercultural dialogue and lifelong learning,
C. tā kā šobrīd interaktīvās ciparu televīzijas pakalpojumu attīstīšana Kopienas līmenī ir ierobežota;
C. whereas, to date, the development of digital interactive television services at Community level has been limited,
D. tā kā Eiropas Savienībā ciparu televīzijas nozarē jau sekmīgi izmanto daudzus stingrus Eiropas standartus;
D. whereas the digital television sector in the European Union already benefits from a wide range of robust European standards,
E. tā kā pāreja no analogās uz ciparu televīziju ļauj atbrīvot frekvenču resursus un attīstīt jaunas tehnoloģijas un inovatīvus risinājumus, tādējādi palielinot Eiropas konkurētspēju šajā nozarē,
E. whereas the move from analogue to digital television is making it possible to release spectrum capacity and develop new technologies and innovative solutions which boost European competitiveness in this sector,
4. aicina dalībvalstis straujāk pāriet uz ciparu televīziju, ņemot vērā tirgus prasības, kā arī topogrāfiskos un reģionu demogrāfiskos faktorus, un aicina dalībvalstis, kuras vēl nav izstrādājušas valsts mēroga plānu pilnīgai pārejai uz ciparu televīziju, to izdarīt līdz 2008. gada beigām;
Calls on the Member States to speed up the transfer to digital television, taking account of market demand and topographical and regional demographic factors, and calls on those Member States which have not yet drawn up a national plan for the full switchover to digital television to do so by the end of 2008;
6. uzsver — lai ieviestu Eiropas Telekomunikāciju standartu institūta (ETSI) pieņemtās normas, liela nozīme ir ciparu televīzijas pakalpojumu sniedzēju brīvprātīgiem nolīgumiem par vairāku kopēju tehnisko specifikāciju izveidi;
Stresses the importance of voluntary agreements between digital television service providers on the establishment of a number of common technical specifications for the implementation of standards adopted by the European Telecommunications Standards Institute;
11. aicina Komisiju un dalībvalstis informēt sabiedrību par interaktīvās ciparu televīzijas pakalpojumu turpmāko attīstību un iesaka ciparu televīzijas pakalpojumu sniedzējiem aktīvi informēt lietotājus par piedāvātajiem interaktīvajiem pakalpojumiem;
Calls on the Commission and the Member States to inform the public about future developments in digital interactive television services, and recommends that digital television service providers take active steps to inform users about existing interactive services;
13. mudina Komisiju arī turpmāk aktīvi veicināt atvērto Eiropas ciparu televīzijas standartu ieviešanu visos pasaules reģionos un rosināt starptautisku sadarbību šajā jomā, tādējādi nodrošinot iespējami plašu piekļuvi digitālajiem resursiem;
Urges the Commission to continue to actively promote the introduction of open European digital television standards in all regions of the world and to encourage international cooperation in this area, thereby ensuring the widest possible access to digital content;
– ņemot vērā der Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam „Nodokļu un muitas politikas ieguldījums Lisabonas stratēģijā” ( COM(2005)0532 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament on 'The contribution of taxation and customs policies to the Lisbon Strategy' ( COM(2005)0532 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai „ Dalībvalstu tiešo nodokļu sistēmu koordinēšana iekšējā tirgū” ( COM(2006)0823 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament and the European Economic and Social Committee on 'Coordinating Member States' direct tax systems in the internal market' ( COM(2006)0823 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai „ Aplikšana ar nodokļiem izceļojot un nepieciešamība koordinēt dalībvalstu nodokļu politiku” ( COM(2006)0825 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament and the European Economic and Social Committee on 'Exit taxation and the need for coordination of Member States' tax policies' ( COM(2006)0825 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai „P ar efektīvāku P&A nodokļu atvieglojumu piemērošanu” ( COM(2006)0728 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament and the European Economic and Social Committee on 'Towards a more effective use of tax incentives in favour of R&D' ( COM(2006)0728 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai „ Kopienas Lisabonas programmas īstenošana — līdzšinējie sasniegumi un turpmāk veicamie pasākumi kopējās konsolidētās uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes (KKUINB) izveidē” ( COM(2006)0157 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament and the European Economic and Social Committee on 'Implementing the Community Lisbon Programme: progress to date and next steps towards a common consolidated corporate tax base (CCCTB)' ( COM(2006)0157 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai „ Nodokļu režīms attiecībā uz zaudējumiem pārrobežu situācijās” ( COM(2006)0824 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament and the European Economic and Social Committee on 'Tax treatment of losses in cross-border situations' ( COM(2006)0824 ),
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2004. gada 10. marta atzinumu par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar kuru groza 1990. gada 23. jūlija Direktīvu 90/434/EEK par kopēju nodokļu sistēmu, ko piemēro dažādu dalībvalstu uzņēmējsabiedrību apvienošanai, sadalīšanai, to aktīvu pārvešanai un akciju maiņai
– having regard to its resolution of 10 March 2005 on the proposal for a Council directive amending Directive 90/434/EEC of 23 July 1990 on the common system of taxation applicable to mergers, divisions, transfers of assets and exchanges of shares concerning companies of different Member States
– ņemot vērā 2005. gada 13. decembra Eiropas Parlamenta rezolūciju par uzņēmumu un nodokļu sistēmu Eiropas Savienībā: kopējā konsolidētā uzņēmumu ienākuma nodokļa bāze
– having regard to its resolution of 13 December 2005 on taxation of undertakings in the European Union: a common consolidated corporate tax base
Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0511 ,
Texts adopted, P6_TA(2005)0511 . ,