natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ņemot vērā tā 2003. gada 18. decembra rezolūciju attiecībā uz ģenētiski modificētu kultūru līdzāspastāvēšanu ar tradicionālo un bioloģisko lauksaimniecību
– having regard to its resolution of 18 December 2003 on coexistence between genetically modified crops and conventional and organic crops
OV C 91 E, 15 4.2004., 680. lpp. ,
OJ C 91 E, 15.4.2004, p.680. ,
– ņemot vērā 2006. gada 4.–6. aprīlī Vīnē notikušās Austrijas prezidentūras konferences secinājumus un ieteikumus par ģenētiski modificētu kultūru līdzāspastāvēšanu ar tradicionālo un bioloģisko lauksaimniecību, kā arī turpmākos lauksaimniecības ministru 2006. gada maija Eiropadomes ieteikumus par to, ka Komisijai ir jāizstrādā priekšlikums, ar ko izveido marķējamās robežvērtības atzītu ĢM sēklu nejaušai klātbūtnei ĢnM sēklās,
.– having regard to the conclusions and recommendations of the Austrian Presidency Conference on the co-existence of genetically modified, conventional and organic crops held in Vienna on 4-6 April 2006, and the subsequent recommendations from the Agriculture Council in May 2006 that the Commission must develop a proposal establishing labelling thresholds for the adventitious presence of approved GM seeds in non-GM seeds,
– ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,
– having regard to Rule 45 of the Rules of Procedure,
– ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus ( A6-0032/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development and the opinions of the Committee on International Trade and the Committee on Industry, Research and Energy ( A6‑0032/2007 ),
A. tā kā biotehnoloģijas nozare saistīta ar vairākām pētījumu jomām attiecībā uz lauksaimniecību, vidi un pārtiku; tā kā biotehnoloģija attiecas ne tikai uz ĢMO, bet arī uz daudzām citām jomām, tostarp uz biomasas izmantošanu (no lauksaimniecības, mežsaimniecības un organiskiem atkritumiem), biomolekulu un mikroorganismu genoma jomu, un tā turpmākajos gados jāpilnveido kā kopējās globālās pieejas ilgtspējīgai attīstībai daļa saistībā ar ekonomiku, sociālo, vides un veselības jomu Eiropā un pasaulē;
A. whereas (the biotechnology sector includes several fields of research concerning agriculture, the environment and food; whereas biotechnology also concern many fields other than GMOs, including those concerning the use of biomass (from agriculture, forestry and organic waste), biomolecules and microbial genomes which should in the coming years develop as part of a global approach to sustainable development, with economic, social, environmental and health implications in Europe and globally,
B. tā kā Lisabonas un Gēteborgas stratēģiju kopīgais mērķis ir virzīt Eiropu uz ilgtspējīgu attīstību, kuras pamatā ir dinamiska izaugsme, kas līdz 2010. gadam nodrošinās jaunas darbavietas, lielāku sociālo kohēziju un labāku vides aizsardzību; un tā kā moderna lauksaimniecības nozare, kuras ražošana ir orientēta uz tirgu, varētu būt viens no galvenajiem faktoriem, lai šo mērķi sasniegtu; tā kā jauninājumi, pētniecības un attīstības centieni, ko īsteno daudzveidīgajās biotehnoloģijas nozarēs, varētu veicināt šā ilgtspējīgas attīstības mērķa īstenošanu;
B. whereas the Lisbon and Gothenburg Strategies both aim to steer Europe towards sustainable development based on dynamic growth that ensures more jobs, increased social cohesion and greater respect for the environment by 2010 and a modern agricultural sector with market-oriented production could serve as a major contributor to achieving this; innovation, research and development activities in various sectors of biotechnology could contribute towards that sustainable development objective,
C. tā kā nav ieviests neviens mehānisms neatļautu transgēno produktu atklāšanai un aizsardzībai pret šiem produktiem un tā kā pārtikas ķēdi var piesārņot citi nelikumīgi transgēnie produkti, kas vēl nav atklāti, jo, lai to izdarītu, nav nepieciešamo analītisko metožu;
C. whereas no mechanism has been set up to detect and protect against unauthorised transgenics, and the food chain may be contaminated with such unauthorised transgenics which have not yet been detected because the analytical methods necessary to detect them are not yet available,
D tā kā lauksaimniecības biotehnoloģijas attīstība un izmantošana sniedz iespēju attīstīt ilgtspējīgu lauksaimniecību un pārtikas ražošanu gan saimnieciskajā, gan vides jomā;
D . whereas the development and use of agricultural biotechnology offers an opportunity to develop both economically and environmentally sustainable farming and food production,
E. tā kā biotehnoloģiju attīstība, ja tās atbilst vispārējām interesēm, var sniegt iespējas lauksaimniecībā sasniegt tādus ieguvumus kā augstākas ražas, produktu kvalitātes uzlabošana, samazināta ķīmisko mēslošanas līdzekļu, herbicīdu un pesticīdu lietošana, fosilā kurināmā izmantošana mazākā apmērā un augsnes erozijas un piesārņojuma samazināšana;
E. whereas developments in biotechnologies, provided these meet a need in the general interest, have the potential to yield many benefits for agriculture, such as increased yields, better product quality, reduced use of chemical fertilisers, herbicides, pesticides and fossil fuels and reduced soil erosion and pollution,
F. tā kā biotehnoloģiju jomā īstenotais progress var lauksaimniecībai un mežsaimniecībai nodrošināt jaunus noietus un lielākā mērā veicināt labāku visas tās biomasas izmantošanu, ko iegūst no atjaunojamajiem resursiem; tā kā šie jauninājumi attiecas uz „zaļās” ķīmijas, pārtikas un veselības jomu;
F. whereas advances made in biotechnology have the potential to create new openings for agriculture and sylviculture and, more broadly, to contribute to a better use of all biomass from renewable sources; and whereas these innovations concern the fields of green chemistry, food and health,
G. tā kā pieaug pieprasījums pēc veselīgākas, nekaitīgākas un augstākas kvalitātes pārtikas, kuras ražošanā vienlaikus ņem vērā dzīvnieku labturību un lauku vides saglabāšanu;
G. whereas there is a growing demand for healthier, safer and higher-quality food, at the same time taking account of animal welfare and rural conservation,
H. tā kā termiņa vidusposma pārskatīšana parāda, ka ir gūti panākumi, lai sasniegtu tos mērķus, kas noteikti stratēģijā „Zinātnes par dzīvību un biotehnoloģija – Eiropas stratēģija” attiecībā uz regulatīvo principu noteikšanu, kā arī stingra pētījumu pamata sekmēšanu saistībā ar zinātnēm par dzīvību un pielietojumu veselības aprūpē; tā kā virzībā uz īpašo mērķu sasniegšanu saistībā ar biotehnoloģijas lietojumiem lauksaimniecībā nav panākts tāds līmenis kā attiecībā uz citiem pasākumiem un līdz šim nav sasniegti droši rezultāti;
H. whereas the mid-term review shows that progress has been made towards achieving the goals set out in “Life Sciences and Biotechnology — A strategy for Europe” with respect to establishing regulatory principles and promoting a strong public life sciences research base and healthcare applications; whereas progress towards the specific goals established for the agricultural biotechnology applications is lagging behind these achievements and so far is not very tangible,
I. tā kā dažādās dalībvalstis Kopienas tiesību aktus interpretē atšķirīgi, un tāpēc tie visās dalībvalstīs netiek vienoti īstenoti; tā kā ir skaidri saskatāma nepieciešamība izstrādāt kopīgu pieeju, īpaši attiecībā uz ģenētiski modificētu kultūru līdzāspastāvēšanu ar tradicionālo un bioloģisko lauksaimniecību, kura pamatotu gan lauksaimnieku, gan patērētāju izvēli;
I.whereas Community legislation is interpreted differently by Member States and its implementation is therefore not consistent across all Member States; whereas there is a clear need to develop a common approach, particularly with regard to the coexistence of genetically modified crops and conventional and organic crops which provides the basis for choice for both farmers and consumers,
J. tā kā, izmantojot moderno biotehnoloģiju, varētu palīdzēt īstenot uzdevumus jaunattīstības valstīs saistībā ar nabadzības izskaušanu, iedzīvotāju pieaugumu un vides apstākļu pārmaiņām;
J. whereas modern biotechnology could help to respond to the challenges brought about by poverty, population growth and changing environmental conditions in the developing world,
K. tā kā jauno tehnoloģiju izmantošana, piemēram, jauniem kultūraugiem medicīnas vai citiem ar pārtiku nesaistītiem nolūkiem, sniedz jaunas ražošanas iespējas, jo īpaši tajās nozarēs, kur tradicionālā ražošana vairs nav saimnieciski izdevīga;
K. whereas the use of new technologies, for example in new crops for medicinal or other non-food purposes, offers new production opportunities, particularly in sectors where conventional production has ceased to be economically profitable,
L. tā kā ĢM produktiem, kuri paredzēti izmantošanai lauksaimniecībā, ir jāatbilst ļoti stingrām novērtējuma prasībām un tā kā pašreizējais atļaujas izsniegšanas process ir lēns un birokrātisks, tādējādi liekot ES atpalikt no tās globālajiem konkurentiem;
L. whereas GM products for use in agriculture necessarily have to pass very stringent assessments and the present authorisation process is slow and bureaucratic, contributing to the EU lagging behind its global competitors,
M. tā kā bioenerģija paver iespējas palielināt atjaunojamās enerģijas daļu ES enerģijas kopējā patēriņā, un kas ir Eiropas Savienības stratēģiskais mērķis; un tā kā dažas enerģijas kultūras var sniegt stimulējošas iespējas;
M.whereas bioenergy offers the possibility of increasing the share of renewable energy in overall EU energy consumption, which is a strategic goal of the Union, and some energy crops can present challenging opportunities,
N. tā kā panākumi otrās paaudzes biodegvielu ražošanā no biomasas ir atkarīgi no atbalsta biotehnoloģiskiem pētījumiem par to apstrādi;
N. whereas the success of the production of second-generation biomass-based biofuels is conditional on support for biotechnological research into processing,
Q. tā kā ES lauksaimniekiem tieši tāpat kā trešo valstu lauksaimniekiem ir tiesības izmantot modernās biotehnoloģijas sasniegumus,
Q. whereas farmers in the EU have the right to benefit from advances in modern biotechnology in exactly the same way as farmers in third states,
1. atzīst, ka biotehnoloģija dažādiem cilvēkiem nozīmē atšķirīgus jēdzienus; tā ietver tādu zinātnisku paņēmienu kopumu, ko izmanto, lai radītu vai modificētu augus, dzīvniekus un organismus, kuri var būt no sajaukumiem līdz moderniem transgēniem augiem; šajā rezolūcijā termins „biotehnoloģija” nozīmē zinātniskas tehnoloģijas piemērošanu dzīviem organismiem, kā arī dzīvu organismu daļām, produktiem un modeļiem, lai modificētu dzīvus vai nedzīvus materiālus ar nolūku gūt zināšanas, ražot preces un sniegt pakalpojumus; tas ir tādu metožu un paņēmienu kopums, kas kā instrumentu izmanto organismu dzīvās šūnas vai šo šūnu daļu, vai to produktus (piemēram, gēnus un enzīmus); biotehnoloģija ietver tādus modernus biotehnoloģiskus paņēmienus kā gēnu inženierija, bet tā nav saistīta tikai ar tādu transgēnu tehnoloģiju, ko izmanto, lai radītu ģenētiski modificētus organismus;
Understands that biotechnology has different meanings for different people; it encompasses a collection of scientific techniques that are used to create or modify plants, animals and organisms, which can range from brewing to modern day transgenic plants; for the purpose of this resolution, the term biotechnology is used to mean the application of scientific technology to living organisms as well as parts, products and models thereof, in order to alter living or non-living materials to obtain knowledge, goods and services; it is a body of methods and techniques that employ as tools the living cells of organisms or part or products of those cells (such as genes and enzymes); biotechnology includes modern biotechnology techniques such as genetic engineering technology, but does not exclusively relate to transgenic technology, which is used to create GMOs;
3. tādēļ uzsver, ka vairāk KLP lauksaimniecībai paredzēto līdzekļu ir jāpiešķir biotehnoloģiju nozarei, tostarp lauksaimnieku izglītošanai par biotehnoloģiju iespējām saistībā ar ilgtspējīgu lauksaimniecību;
Stresses therefore that more agricultural funds must be allocated from the CAP to the biotechnology sector, including funds for the education of farmers about the possibilities of biotechnology within the framework of sustainable agriculture;
5. uzskata, ka biotehnoloģijas pielietojums varētu palīdzēt samazināt pesticīdu, herbicīdu un mēslojuma izmantošanu kultūraugu audzēšanā, tādējādi sekmējot vides un cilvēku veselības aizsardzību;
Believes that biotechnology applications may help to reduce the use of pesticides, herbicides and fertilisers in crop cultivation, thus contributing to the protection of the environment and human health;
12. apzinās pašreizējo, kā arī iespējamo biotehnoloģijas ietekmi uz augu selekcijas, lauksaimniecības un pārtikas ražošanas konkurētspēju, it īpaši, ņemot vērā ļoti dažādās tehnoloģiju izmantošanas pakāpes Eiropā salīdzinājumā ar tās lielākajiem konkurentiem pasaules lauksaimniecības tirgos, un aicina Komisiju pievērst īpašu uzmanību šīm ietekmēm turpmākajos pētījumos, sīki informēt Eiropas Parlamentu par to un vajadzības gadījumā iesniegt īpašus likumdošanas priekšlikumus;
Is aware of the existing as well as the potential impact of biotechnology on the competitiveness of plant breeding, farming and food production, in particular in view of the very different rates of uptake of the technology in Europe, in comparison with its main competitors on the international agricultural markets, and calls on the Commission to pay specific attention to this impact in its forthcoming studies, to inform the European Parliament in detail on this matter and to put forward specific legislative proposals if and where required;
14. uzsver izšķirošo nozīmi, kāda apstiprināšanas procesā ir cilvēka veselības un vides aizsardzībai, un šai ziņā pasvītro objektīvo zinātnisko kritēriju izmantošanu; norāda, ka piesardzības principu nedrīkst izmantot par attaisnojumu procesa aizkavēšanai;
Stresses the decisive importance of protecting human health and the environment in the approval process and underlines the use of objective scientific criteria in this respect; points out that the precautionary principle cannot be used as an excuse to delay the process;
Pētniecība un attīstība
Research and development
24. uzsver, ka ir jāgarantē valsts līdzekļi pētījumiem un jāatbalsta mazo biotehnoloģijas uzņēmumu un fitotehnoloģijas centru pētniecība un attīstība, lai saglabātu vislielāko iespējamo konkurētspēju dažādajos pārtikas produktu ražošanas ķēdes līmeņos;
Stresses that the existence of publicly funded research must be guaranteed and R&D activity in small biotechnology undertakings and plant-technology centres must be supported in order to maintain maximum competitiveness at the various levels of the food production chain;
28. prasa, lai Komisija un dalībvalstis saistībā ar Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu jomā (2007.–2013. gadam) veiktu lielāku sociālekonomisko izpēti Eiropas līmenī, salīdzinot arī lauksaimniecības ražošanas dažādās metodes;
Calls on the Commission and Member States to conduct, under the Seventh Framework Programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities(2007-2013) , a sweeping socio-economic study at European level that includes a comparison of different methods of agricultural production;
33. uzsver, ka tiesību aktos un pamatnostādnēs, kas regulē izmēģinājumu veikšanu, nopietni jāņem vērā patērētāju un vides aizsardzība;
Stresses that the legislation and guidelines referred to in carrying out experiments must seriously take into account the protection of consumers and the environment;
Globālās izmaiņas
Global developments
37. atzīmē, ka ir nepieciešams veicināt un paplašināt debates sabiedrībā, kā arī uzlabot zinātnisko atziņu līmeni; atgādina, ka lielais Eiropas iedzīvotāju vairākums neatbalsta ĢMO, bet principā neiebilst biotehnoloģijām; uzskata, ka politikas veidotāju, kā arī rūpniecības nozaru, zinātniskās kopienas un nevalstisko organizāciju pienākums ir informēt iedzīvotājus par biotehnoloģiju ieguvumiem un riskiem skaidri saprotamā un pārredzamā veidā; pauž nožēlu, ka līdz šim debates par ĢM pārtikas produktiem ir bijušas pārmērīgi polarizētas;
Observes the need to enhance and broaden public debate and improve the level of scientific knowledge; points out that the vast majority of the European public are not in favour of GMOs, while not being opposed to biotechnology in principle; considers that it is the responsibility of policy-makers, as well as industry, the scientific community and non-governmental organisations to communicate with citizens in a clear and transparent manner on the benefits and risks of biotechnologies; regrets that to date the debate about GM foods has been unduly polarised;38.
38. norāda, ka vairāk nekā 50 % iedzīvotāju uzskata, ka biotehnoloģija varētu paaugstināt viņu dzīves kvalitāti (Eirobarometra 2005. gada aptauja), bet ka sabiedrības lielākajai daļai joprojām ir skeptiska attieksme pret lauksaimniecības (zaļo) biotehnoloģiju un ka tā šādu attieksmi saglabās vismaz līdz brīdim, kad jaunie kultūraugi un jaunie produkti patērētājiem sniegs redzamus ieguvumus;
Notes that over 50% of citizens believe that biotechnology will improve their quality of life (Eurobarometer survey 2005) but that the public is still mostly sceptical about agricultural (green) biotechnology, and will continue to be so unless new crops and products are seen to have consumer benefits;
Biotehnoloģija ir mūsdienīga zinātnes nozare.
Biotechnology is a modern branch of science.
Pēdējo piecdesmit gadu laikā tā ir strauji attīstījusies, taču tās nākotne šķiet vēl saistošāka.
It has developed dramatically in the recent fifty years, but its future seems to be even more attractive.
Turklāt daudzi zinātnieki runā par mūsu saskari ar biotehnoloģisko revolūciju, salīdzinot to ar revolūciju elektronikā, kuru esam piedzīvojuši pēdējos gadu desmitos.
In fact, many scientists speak about us facing a biotechnological revolution, compared to the revolution in electronics that we have experienced in recent decades.
Pašreizējie izgudrojumi un pielietojumi, šķiet, ir tikai paši pirmie soļo šajā attīstības procesā.
The existing inventions and applications seem to be only the very first steps of this development.
Pašreizējā ģenētiski modificēto kultūru audzēšana
Current GM cropping
Aprēķināts, ka 2005. gadā ģenētiski modificētās kultūras audzēja aptuveni 90 miljonos hektāru, iesaistot 8,5 miljonus audzētāju 21 valstī.
In 2005 commercial GM crop production was calculated to be about 90 million ha involving 8.5m growers in 21 countries.
ASV, Argentīna, Brazīlija, Kanāda un Ķīna ir galvenās audzētājas, kur ASV pieder 55% no kopējās ĢM kultūraugu audzēšanas teritorijas.
The US, Argentina, Brazil, Canada & China are the principal global growers of which the US represents 55% of total GM cropping area.
Tās Eiropas Savienības dalībvalstis, kuras izmanto pieticīgākas teritorijas ienākumu gūšanai no ģenētiski modificētas kukurūzas, ir Spānija, Vācija, Portugāle, Francija un Čehijas Republika.
In the EU, those Member States commercialising modest areas of GM maize comprise: Spain, Germany, Portugal, France and Czech Republic.
Pēdējo desmit gadu laikā lauksaimnieki ik gadus ir palielinājuši ģenētiski modificēto kultūru stādījumus par 11%, un valstu – ĢM kultūru audzētāju – skaits palielinājies no 6 līdz 21.
Over the last decade, farmers have increased their plantings of GM crops by 11% every year, with the number of countries cultivating GM crops increasing from 6 to 21 in the same period.
Ģenētiski modificētās sojas pupiņas ir galvenā ĢM kultūra 2005. gadā, aizņemot 54,4 miljonus hektāru (60% no kopējās ĢM teritorijas), tām seko kukurūza (21,2 miljoni hektāru un 24%), kokvilna (9,8 miljoni hektāru un 11%) un rapsis (4,6 miljoni hektāru un 5% no kopējās ĢM teritorijas).
GM soybean continued to be the principal GM crop in 2005, occupying 54.4 million hectares (60% of global GM area), followed by maize (21.2 million hectares at 24%), cotton (9.8 million hectares at 11%) and rapeseed (4.6 million hectares at 5% of global GM crop area).
Pirmajā desmitgadē no 1996. līdz 2005. gadam galvenā iezīme nemainīgi bija herbicīdu panesība, tai sekoja vēl divas iezīmes – izturība pret kaitēkļiem un gēnu uzkrāšanās.
During the first decade, 1996 to 2005, herbicide tolerance has consistently been the dominant trait followed by insect resistance and stacked genes for the two traits.
Herbicīdus panesošas sojas pupiņas, kukurūza, rapsis un kokvilna 2005. gadā aizņēma 71% vai 63,7 miljonus hektāru no kopējās ĢM teritorijas – 90,0 miljoniem hektāru, 16,2 miljoni hektāru (18%) bija apstādīti ar kultūrām, kas ir izturīgas pret kaitēkļiem un 10,1 miljons hektāru (11%) ar kultūrām, kurās notiek gēnu uzkrāšanās.
In 2005, herbicide tolerance, deployed in soybean, maize, rapeseed and cotton occupied 71% or 63.7 million hectares of the global GM 90.0 million hectares, with 16.2 million hectares (18%) planted to insect resistant crops and 10.1 million hectares (11%) to the stacked genes.
Uzkrājošos pesticīdu samazināšanos laikposmā no 1996. līdz 2004. gadam vērtē kā 172 500 miljonu tonnu aktīvo sastāvdaļu, kas atbilst 14% samazinājuma no ietekmes uz vidi, kas saistīta ar pesticīdu lietošanu šo kultūru audzēšanā.
The accumulative reduction in pesticides for the period 1996 to 2004 was estimated at 172,500 MT of active ingredient, which is equivalent to a 14% reduction in the associated environmental impact of pesticide use on these crops.
2005. gadā ĢM kultūras audzēja aptuveni 8,5 miljoni lauksaimnieku 21 valstī, salīdzinot ar 8,25 miljoniem lauksaimnieku 17 valstīs 2004. gadā.
GM crops were grown by approximately 8.5 million farmers in 21 countries in 2005, up from 8.25 million farmers in 17 countries in 2004.
Zīmīgi ir tas, ka 90% no šiem lauksaimniekiem bija trūcīgi jaunattīstības valstu lauksaimnieki, no kuriem daudzi ieguva paaugstinātus ienākumus no ĢM kultūrām, tādējādi mazinot nabadzību.
Notably, 90% of the farmers were resource-poor farmers from developing countries, many of whom received increased incomes from GM crops to alleviation of their poverty.
2005. gadā aptuveni 7,7 miljoni (7,5 miljoni 2004. gadā) mazturīgo lauksaimnieku izmantoja biotehnoloģiskās kultūras – lielāko daļu Ķīna ar 6,4 miljoniem lauksaimnieku, 1 miljons Indijā, tūkstošiem Dienvidāfrikā, vairāk nekā 50 000 Filipīnās no septiņām jaunattīstības valstīm, kurās 2005. gadā audzēja biotehnoloģiskās kultūras.
In 2005, approximately 7.7 million (7.5 million in 2004) poor subsistence farmers utilized biotech crops – the majority in China with 6.4 million farmers, 1 million in India, thousands in South Africa, more than 50,000 in the Philippines, with the balance in the seven developing countries which grew biotech crops in 2005.
Biotehnoloģisko kultūru globālo tirgus vērtību 2005. gadā lēsa USD 5,25 miljardu apjomā, kas ir 18% no aptuveni USD 30 miljardus lielā pasaules komerciālā sēklu tirgus 2005. gadā.
In 2005, the global market value of biotech crops is estimated to be $5.25 billion representing 18% of the ~$30 billion 2005 global commercial seed market.
USD 5,25 miljardus lielo biotehnoloģisko kultūru tirgu veido USD 2,42 miljardi par sojas pupiņām (atbilst 46% no pasaules biotehnoloģisko kultūru tirgus), USD 1,91 miljards par biotehnoloģisko kukurūzu (36%), USD 0,72 miljardi par biotehnoloģisko kokvilnu (14%) un USD 0,21 miljards par biotehnoloģisko rapsi (4%).
The $5.25 billion biotech crop market comprised of $2.42 billion for biotech soybean (equivalent to 46% of global biotech crop market), $1.91 billion for biotech maize (36%), $0.72 billion for biotech cotton (14%), and $0.21 billion for biotech canola (4%).
Lēš, ka globālā vērtība, kas uzkrāta desmit gadu laikā kopš biotehnoloģisko kultūru pirmās laišanas tirgū 1996. gadā, ir USD 29,3 miljardi.
The accumulated global value for the ten-year period, since biotech crops were first commercialised in 1996, is estimated at $29.3 billion.