natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(b) the coordination, organisation and implementation of investigative and operational action carried out jointly with the Member States’ competent authorities or in the context of joint investigative teams, where appropriate in liaison with Eurojust.
(b) the coordination, organisation and implementation of investigative and operational action carried out jointly with the Member States’ competent authorities or in the context of joint investigative teams, where appropriate in liaison with Eurojust.
European laws shall also lay down the procedures for scrutiny of Europol’s activities by the European Parliament, together with national Parliaments.
European laws shall also lay down the procedures for scrutiny of Europol’s activities by the European Parliament, together with national Parliaments.
The application of coercive measures shall be the exclusive responsibility of the competent national authorities.’ .
The application of coercive measures shall be the exclusive responsibility of the competent national authorities.’ .
It will then be possible for Parliament, in co-decision with the Council, to ‘determine Europol’s structure, operation, field of action and tasks’ as well as ‘lay down the procedures for scrutiny of Europol’s activities by the European Parliament, together with national Parliaments.
It will then be possible for Parliament, in co-decision with the Council, to ‘determine Europol’s structure, operation, field of action and tasks’ as well as ‘lay down the procedures for scrutiny of Europol’s activities by the European Parliament, together with national Parliaments.
Luksemburgas Lielhercogistes ierosinājums nolūkā pieņemt Padomes Lēmumu, ar ko koriģē Eiropola darbinieku pamatalgas un pabalstus
Initiative by the Grand Duchy of Luxembourg with a view to adopting a Council decision adjusting the basic salaries and allowances applicable to Europol staff
Reglamenta 93. un 51. pants
Rules 93 and 51
Edit Bauer, Mihael Brejc, Maria Carlshamre, Michael Cashman, Giusto Catania, Charlotte Cederschiöld, Fausto Correia, Rosa Díez González, Antoine Duquesne, Kinga Gál, Elly de Groen-Kouwenhoven, Ewa Klamt, Barbara Kudrycka, Henrik Lax, Edith Mastenbroek, Cristobal Claude Moraes, Martine Roure, Inger Segelström, Manfred Weber , Tatjana Ždanoka
Edit Bauer, Mihael Brejc, Maria Carlshamre, Michael Cashman, Giusto Catania, Charlotte Cederschiöld, Fausto Correia, Rosa Díez González, Antoine Duquesne, Kinga Gál, Elly de Groen-Kouwenhoven, Ewa Klamt, Barbara Kudrycka, Henrik Lax, Edith Mastenbroek, Cristobal Claude Moraes, Martine Roure, Inger Segelström, Manfred Weber, Tatjana Ždanoka
Nodarbinātības un sociālo lietu komitejaS ATZINUMS...............................17
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs ..............22
Kultūras un izglītības komitejaS ATZINUMS.....................................................20
OPINION of the Committee on Culture and Education ................................25
Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejaS ATZINUMS.................22
OPINION of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ...27
- ņemot vērā ES līguma 6. un 7. pantu, kas nosaka mērķus, kā attīstīt Eiropas Savienību kā neatkarības, drošības un tiesiskuma telpu un īstenot brīvības, demokrātijas, pamattiesību aizsardzības un tiesiskuma principus,
- having regard to Articles 6 and 7 of the EU Treaty, which set out the objectives of developing the Union as an area of freedom, security and justice and giving effect to the principles of liberty, democracy, the protection of fundamental rights and the rule of law,
- ņemot vērā EK līguma 13. pantu, kas nosaka Kopienas uzdevumu cīnīties ar seksuālas, rasu vai etniskas izcelsmes, reliģiska vai ticības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas veida diskrimināciju, EK līguma 63. pantu, kas nosaka patvēruma un imigrācijas politikas pamatu, ar kuru veicina trešu valstu pilsoņu integrāciju un Eiropas Savienības pasākumu citu tiesisko pamatojumu šajā sfērā,
- having regard, in particular, to Article 13 of the EC Treaty, which sets out the task of the Community to combat discrimination based on sex, racial or ethnic origin, religion or belief, disability, age, or sexual orientation, to Article 63 of the EC Treaty, which establishes the framework of asylum and immigration policy within which the integration of third-country nationals is promoted and to the other legal bases for Union action in this domain,
- ņemot vērā Eiropas Konstitucionālo līgumu, kas turpina attīstīt pašreizējo acquis, īpaši ar Pamattiesību hartas iekļaušanu, tādējādi uzsverot pamattiesību jēdzienu
- having regard to the Treaty establishing a Constitution for Europe, which further develops the current acquis, especially through the inclusion of the Charter for Fundamental Rights, thereby bringing the concept of fundamental rights to even greater prominence
Tiklīdz Konstitucionālais līgums stāsies spēkā, termins “minoritātes” pirmo reizi parādīsies divos no primārajiem tiesību aktiem:
Once the Treaty establishing a Constitution enters into force, the term ‘minorities’ will for the first time appear in primary law, in two provisions: Article 21 of the Charter (Art.
hartas (Konstitūcijas II-81. pants) 21. pantā, kas aizliedz jebkādu uz “piederību nacionālajai minoritātei” balstītu diskrimināciju; Konstitūcijas I-2. pantā, kas attiecas uz “cilvēktiesībām, tostarp minoritāšu tiesībām” kā vienu no vērtībām, uz kurām “Savienība ir dibināta”.
II-81 of the Constitution), which forbids all discrimination based on "membership of a national minority"; Article I-2 of the Constitution, which refers to "human rights, including the rights of persons belonging to minorities" as one of the values on which "the Union is founded".
Konstitūcijā arī ir teikts, ka Savienība “apkaro sociālo atstumtību un diskrimināciju un veicina sociālo taisnīgumu un aizsardzību, sieviešu un vīriešu līdztiesību, paaudžu solidaritāti un bērnu tiesību aizsardzību” (I-3. panta 3. punkta 2. apakšpunkts). ,
The Constitution also states that the Union must "combat social exclusion and discrimination, and shall promote social justice and protection, equality between women and men, solidarity between generations and protection of the rights of the child" (Article I-3(3), subparagraph 2). ,
- ņemot vērā Līguma par Konstitūciju Eiropai I-14. pantu attiecībā uz dalītas kompetences jomām, kas uzliek ES atbildību par brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, tostarp cilvēktiesībām, un ņemot vērā, ka minoritāšu tiesības ir vispārējo cilvēktiesību pamatelements,
- having regard to Article I-14 of the Constitutional Treaty, which lays down the areas of shared competence and which thus confers on the EU responsibilities in the area of freedom, security and justice, including human rights, and bearing in mind that minority rights are a key element in general human rights,
- ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības
- having regard to Council Directive 2000/43/EC of 29 June 2000 implementing the principle of equal treatment between persons irrespective of racial or ethnic origin
- ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu par vienlīdzību un nediskrimināciju paplašinātajā Eiropas Savienībā ( COM(2004)0379 ) un Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra gada un tematiskos ziņojumus,
- having regard to the Commission Green Paper on equality and non-discrimination in an enlarged European Union (COM(2004)0379) and to the annual and thematic reports adopted by the European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia (EUMC),
- ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas viedokļus ( A6-0140/2005 ),
- having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the opinions of the Committee on Employment and Social Affairs, the Committee on Culture, Youth, Education, the Media and Sport and the Committee on Women's Rights and Equal Opportunities (A6-0140/2005),
A. paturot prātā atšķirību starp minoritāšu aizsardzību un diskriminācijas novēršanas politiku; norādot uz to, ka vienlīdzīga attieksme ir visu iedzīvotāju pamattiesības, nevis privilēģija, un ka iecietībai ir jābūt vispārējai attieksmei dzīvē, nevis labvēlībai, kas pienākas vieniem, bet nepienākas otriem; tādēļ ņemot vērā, ka dažāda veida diskriminācija jāapkaro vienlīdz intensīvi; atgādinot, ka minoritātes ir Eiropas bagātība;
A. bearing in mind that there is a difference between the protection of minorities and anti-discrimination policies; noting that equal treatment is a basic right, not a privilege, of all citizens, and tolerance should be a general attitude in life, not a favour granted to some and not to others; considering, therefore, that all forms of discrimination must be fought with equal intensity; recalling that national minorities contribute to the richness of Europe,
Politiskā situācija un neatliekamā vajadzība pēc diskriminācijas novēršanas politikas un minoritāšu aizsardzības
The political dimension and the urgent need for anti-discrimination policies and minority protection
- pastiprināt saites starp Eiropas Savienības tautām un mērķi, ko tā iemieso, vienlaicīgi stiprinot piederības sajūtu Eiropas Savienībai un katra cilvēka personiskās vēstures, kultūras, identitātes un neatkārtojamības atzīšanu;
- to reinforce the links between the Union's peoples and the project that it represents, while at the same time strengthening the sense of belonging to the European Union and the recognition of each person’s own history, culture, identity and distinctiveness,
- saskaņot rīcību un varas īstenošanu vietējā, reģionālajā, valstu un ES līmenī atbilstīgi subsidiaritātes principam,
- to make action and the exercise of power more coherent at local, regional, national and EU level, in line with the principle of subsidiarity,
- savlaicīgi īstenot spēkā esošos tiesību aktus un tādējādi pārņemt direktīvas attiecīgajā jomā;
- to implement the existing legislation in good time and hence transpose the directives in the area;
- ievērot uzticības principu, kas ir noteikts Parlamenta 2004. gada 20. aprīļa Rezolūcijā par Komisijas paziņojumu attiecībā uz Līguma par Eiropas Savienību 7. pantu: Eiropas Savienības pamatvērtību ievērošana un veicināšana
- to respect the principle of confidence as referred to its resolution of 20 April 2004 on the Commission Communication on Article 7 of the Treaty on European Union: Respect for and promotion of the values on which the Union is based
Pieņemtie teksti P5_TA(2004)0309 . ;
Texts Adopted, P5_TA(2004)0309. ;
- vajadzība pēc attiecīgas pārstāvības politisko lēmumu pieņemšanā;
- the need for adequate representation in political decision making,
- vajadzība nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret minoritātēm attiecībā uz izglītību, veselības aprūpi, sociāliem pakalpojumiem, tiesībsargājošo iestāžu un citiem sabiedriskiem pakalpojumiem;
- the need to safeguard equal treatment of minorities with regard to education, healthcare, social services, justice and other public services;
- nepieciešamība Eiropas Parlamentam ņemt vērā ES un tās dalībvalstu kultūras un valodu daudzveidību (jo vietu skaits Parlamentā uz vienu dalībvalsti samazināsies ar katru turpmāko paplašināšanos);
- the need for the European Parliament to take into account the cultural and linguistic diversity of the EU and its Member States (as the seats per Member State will decrease with every subsequent enlargement);
5. uzsver, ka minoritāšu tiesības ir cilvēka pamattiesību neatņemama daļa, un uzskata, ka ir nepieciešams skaidri nošķirt mazākumtautības, imigrantus un patvēruma meklētājus;
Emphasises the fact that minority rights are an integral part of basic human rights, and considers it necessary to draw a clear distinction between (national) minorities, immigrants and asylum seekers;
7. atzīmē minoritāšu politikas nekonsekvenci: lai gan minoritāšu aizsardzība ir daļa no Kopenhāgenas kritērijiem, trūkst gan minoritāšu tiesību standarta Kopienas politikā, gan arī Kopienas izpratnes par to, kas ir minoritātes pārstāvis; atzīmē, ka minoritāšu definīcijas nav nedz Apvienoto Nāciju Organizācijas Deklarācijā par to personu tiesībām, kuras pieder pie nacionālajām vai etniskajām, reliģiskajām un valodas minoritātēm, nedz arī FCNM ; iesaka šādu definīciju balstīt uz Eiropas Padomes Ieteikumā Nr. 1201(1993) noteikto definīciju, kas paredz, ka “mazākumtautība” ir cilvēku grupa kādā valstī, kas:
Points out the inconsistency of policy toward minorities - while protection of minorities is a part of the Copenhagen criteria, there is no standard for minority rights in Community policy nor is there a Community understanding of who can be considered a member of a minority; notes that nor is there a definition of minorities in the United Nations Declaration on the Rights of Persons Belonging to National or Ethnic, Religious and Linguistic Minorities, or in the FCNM; recommends that such an definition should be based on the definition, laid down in Council of Europe Recommendation 1201(1993), of a "national minority" as groups of persons in a state who:
- pastāvīgi uzturas attiecīgās valsts teritorijā;
- reside on the territory of that state
- uztur pastāvīgas, stabilas un ilgstošas saiknes ar attiecīgo valsti;
- maintain longstanding, firm and lasting ties with that state,
- piemīt atšķirīgas etniskas, kultūras, reliģiskas vai valodas īpašības;
- display distinctive ethnic, cultural, religious or linguistic characteristics,
- ir pietiekami tipiska, lai gan mazāka par pārējo valsts vai valsts reģiona iedzīvotāju skaitu;
- are sufficiently representative, although smaller in number than the rest of the population of that state or of a region of that state,
- vēlas rūpēties par kopīgas identitātes, tostarp
- are motivated by a concern to preserve together that which constitutes their
kultūras, tradīciju, reliģijas vai valodas
common identity, including their culture, their tradition, their religion or their
- nav viena risinājuma, kā uzlabot visu dalībvalstu minoritāšu situāciju;
Considers that, as is clear from the situations outlined above:
10. norāda, ka, īstenojot minoritāšu aizsardzības un diskriminācijas novēršanas politiku, Eiropas Savienība nedrīkst apšaubīt dalībvalstu tiesisko un konstitucionālo struktūru vai principu, ka visi ir vienlīdzīgi likuma priekšā;
Points to the fact that, in implementing a policy of protecting minorities and of anti-discrimination, the Union must not seek to question the legal and constitutional structure of its Member States or the principle that all are equal before the law;
Trūkumi dalībvalstu atbildēs uz EK līguma 13. pantā paredzētajiem pasākumiem
The shortcomings in the Member States' responses to the measures based on Article 13 TEC
- novēlotu un nepilnīgu pārņemšanu dalībvalstīs
- late or incomplete transposition by Member States
Komisija jau ir sākusi pārkāpumu tiesvedību pret vairākām dalībvalstīm par nepaziņošanu attiecībā uz pasākumiem Direktīvu 2000/43/EK un 2000/78/EK pārņemšanai.
Infringement procedures against a number of Member States have already been launched by the Commission for failing to communicate national measures transposing Directives 2000/43/EC and 2000/78/EC.
Drīz ir plānots uzsākt pārkāpumu tiesvedību par neatbilstību (nepilnīgu vai nepareizu pārņemšanu). ;
Further infringement procedures for "non-conformity" (incomplete or incorrect transposition) are expected to be launched soon. ,
- nespēju izveidot līdztiesības organizācijas
- the failure to set up equality bodies
Komisija pauž bažas par to, ka vairākās dalībvalstīs nav izveidotas funkcionējošas līdztiesības organizācijas, kā prasa Direktīva 2000/43/EK.
The Commission is concerned at the failure to establish functioning equality bodies, as required by Directive 2000/43/EC, in a number of Member States.
Ja šādas iestādes ir izveidotas, atsevišķos gadījumos pastāv bažas par to neatkarību un spēju efektīvi strādāt. ;
Where such bodies have been established, there are also concerns, in some cases, relating to their independence and capacity to operate effectively. ,
- nespēja nodrošināt pienācīgus noteikumus par NVO tiesisko statusu;
- the failure to secure adequate provisions on legal standing for NGOs,
- apmācību un jaudas kāpināšanu, kas ir vissvarīgākais efektīvai diskriminācijas novēršanas likumdošanai (ir skaidra nepieciešamība nodrošināt tiesnešu, juristu, nevalstisku organizāciju advokātu utt. apmācību galvenajos noteikumos un jēdzienos, piemēram, tiešās un netiešās diskriminācijas, pierādīšanas pienākuma utt. definīcijās);
- training and capacity-building, which are of the utmost importance in order for anti-discrimination legislation to be effective (there is a clear need to provide training to judges, lawyers, NGO in-house lawyers, etc. on the key provisions and concepts, such as the definitions of direct and indirect discrimination, burden of proof, etc.),
- informācijas izplatīšanu un izpratnes veidošanas kampaņu sākšanu, jo direktīvā ir noteikts, ka dalībvalstīm jāinformē cilvēki par diskriminācijas novēršanas likuma noteikumiem (NVO un sociālo partneru iesaistīšana ir svarīga, lai labāk apzinātos un nodrošinātu, ka informāciju par direktīvās piedāvātām iespējām izplata potenciāliem diskriminācijas upuriem);
- dissemination of information and the launching of an awareness-raising campaign, as the Directives require Member States to inform people about the provisions of anti-discrimination law (the involvement of NGOs and the social partners is essential for greater awareness raising and in order to ensure that information about the opportunities offered by the Directives is disseminated to potential victims of discrimination);
- ir ilgstošs divvirzienu process, kas ietver gan trešo valstu pilsoņus, kam ir oficiāla uzturēšanās atļauja, gan mītnes zemi;
- is a continuous two-way process involving both legally resident third-country nationals and the host society,
- ietver diskriminācijas novēršanu, bet ir vēl plašāks jēdziens;
- includes, but goes beyond, anti-discrimination policy,
- nozīmē Eiropas Savienības un cilvēku pamattiesību pamatvērtību ievērošanu;
- implies respect for the basic values of the European Union and fundamental human rights,
- prasa pamatprasmes, lai iesaistītos sabiedrībā;
- requires basic skills for participation in society,
- pamatojas uz regulāru mijiedarbību un starpkultūru dialogu starp visiem sabiedrības locekļiem kopējās diskusijās un darbībās, lai uzlabotu savstarpējo sapratni;
- relies on frequent interaction and intercultural dialogue between all members of society within common forums and activities in order to improve mutual understanding,
- paplašinās līdz dažādām politikas jomām, tostarp nodarbinātību un izglītību;
- extends to a variety of policy areas, including employment and education;
piekrīt Padomei, ka jāveicina strukturēta pieredzes apmaiņa un informācija par integrāciju;
agrees with the European Council that it is necessary to promote the structured exchange of experience and information on integration;
Minoritātes, kas diskriminētas vairāku iemeslu, tostarp rases, etniskās izcelšanās, seksuālās orientācijas, reliģijas, darbnespējas un vecuma dēļ
Minorities discriminated against on multiple grounds, including race, ethnic origin, sexual orientation, religion, disability and age
20. brīdina par noziedzības un terorisma apkarošanas pasākumu iespējamiem diskriminējošiem blakusefektiem, jo ir pierādījumi, ka etniskās minoritātes parasti tiek pakļautas policijas akcijām, personības pārbaudēm utt. piecas līdz sešas reizes biežāk;
20.Warns against the possible discriminatory side-effects of measures against crime and terrorism, as there is evidence that ethnic minorities are five to six times more likely to be the target of police action, identity checks, etc;
21. aicina Eiropas Savienības iestādes, dalībvalstis, visas Eiropas demokrātiskās politiskās partijas, pilsonisko sabiedrību un tās apvienības:
21.Calls on the institutions of the European Union, the Member States, all European democratic political parties and civil society and associations belonging thereto, to:
- nosodīt visas darbības un izpausmes, kas ir saistītas ar antisemītismu un naidu pret musulmaņiem, holokausta noliegšanas teoriju atdzimšanu, kā arī genocīda, noziegumu pret cilvēci un kara noziegumu noliegšanu un trivializēšanu;
- condemn all acts and expressions of anti-semitism and anti-Muslim behaviour, the revival of holocaust denial theories, the denial and trivialisation of genocides, crimes against humanity and war crimes,
- nosodīt jebkādu neiecietīgu rīcību un kūdīšanu uz rasu naidu, kā arī spīdzināšanu vai rasisku vardarbību;
- condemn all acts of intolerance and incitement to racial hatred and all acts of harassment or racist violence,
- nosodīt visus vardarbības aktus, kas balstās reliģiskā vai rasu naidā vai neiecietībā,
- condemn all acts of violence motivated by religious or racial hatred or intolerance,
tostarp uzbrukumus visām reliģiskajām vietām un svētnīcām;
including attacks on all religious places, sites and shrines,
- nosodīt visus homofobijas vai transfobijas vardarbības gadījumus, tostarp uzbrukumus, pazemošanu, vārdisku vai fizisku izrēķināšanos gan no valsts, gan privātpersonām
- condemn all acts of homophobic or transphobic violence, including harassment, humiliation and verbal or physical abuse, by both the state and private individuals
22. atkārtoti uzsver, ka reliģiska diskriminācija ir aizliegta; aicina dalībvalstis un kandidātvalstis nodrošināt pilnīgu reliģisko brīvību un vienlīdzīgas tiesības visām reliģijām; tomēr atkārtoti uzsver, ka reliģijas brīvība neattaisno diskrimināciju, piemēram, izglītības jomā;
Reiterates the fact that discrimination on grounds of religion is prohibited; calls on the Member States and the accession and candidate countries to ensure full religious freedom and equal rights for all religions; reiterates, however, the fact that freedom of religion does not justify discrimination, for example in the field of education;
24. uzskata, ka jārīkojas, lai apkarotu pieaugošo homofobiju; pauž bažas par pieaugošu vardarbību pret homoseksuāļiem, piemēram, ņirgāšanos skolās un darba vietā, politisku un reliģisku līderu naidpilnas piezīmes, ierobežotu pieeju veselības aprūpei (piemēram, apdrošināšanas atteikumu, ierobežotu pieeju transplantācijas orgāniem) un ierobežotu pieeju darba tirgum; aicina Komisiju nākt klajā ar paziņojumu par šķēršļiem precētiem vai likumiski atzītiem geju pāriem brīvi pārvietoties ES;
Feels that there is a need for action against growing homophobia; notes with concern increasing violence against homosexuals, for example bullying in schools and at the work place, the making of hate-filled comments by religious and political leaders, reduced access to health care (for example exclusion from insurance, reduced availability of organs for transplantation) and reduced access to the labour market; calls on the Commission to come forward with a communication on obstacles to free movement in the EU for married or legally recognised gay couples;
norāda uz augsto bezdarba līmeni vecāka gadagājuma cilvēku un invalīdu vidū, jo tiem ir lielākas grūtības piekļūt apmācību programmām un jaunām darba iespējām;
26.Notes the high rates of unemployment amongst the elderly and disabled owing to the greater difficulties they experience in gaining access to training programmes and new job opportunities;
aicina sociālos partnerus veikt ievērojamus centienus, lai izskaustu darbnespējas vai vecuma diskrimināciju un nodrošinātu radikāli uzlabotu pieeju darba tirgum;
27.Calls on the social partners to make a substantial effort to eliminate discrimination on grounds of disability or age, and ensure radically improved access to the labour market;