natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Apsverot nozīmīgo lomu, kāda ir informācijas nesējiem viedokļu veidošanā, kā arī to faktisko ietekmi uz sabiedrību, ir būtiski atrast līdzsvaru starp pamattiesībām uz vārda brīvību un cilvēktiesību ievērošanu, kā to atzīst ES un tās dalībvalstis.
Considering the important role played by the media in the way people form their opinions, and the de facto power it has on the public, it is essential that a balance should be found between the fundamental right to freedom of expression and respect for human rights as recognised by the EU and its Member States.
Lai saglabātu atbilstību vispārējo interešu mērķiem, regulējumā ir jāpieļauj noteikta elastības pakāpe attiecībā uz lineāriem audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumiem: tāpēc ir jāatceļ daži kvantitatīvi ierobežojumi, vienlaikus neaizskarams jāsaglabā atdalīšanas princips, lai aizsargātu informācijas nesēju pakalpojumu lietotājus, atbalstītu redakcijas neatkarību un aizsargātu mākslinieciskās izteiksmes brīvību.
To remain proportionate with the goals of general interest, regulation must allow a certain degree of flexibility with regard to linear audiovisual media services: some quantitative restrictions should therefore be abolished, while the separation principle must remain inviolable in order to protect media services users, uphold editorial independence and safeguard artistic freedom.
Šai ziņā saglabājas aplinku reklāmas aizliegums.
In this respect the prohibition of surreptitious advertising remains.
Produktu izvietošana nav savienojama ar atdalīšanas principu.
Product placement is not compatible with the separation principle.
Produktu izvietošana uzskatāma par būtisku iejaukšanos audiovizuālajā darbā un izraisa maldināšanu attiecībā uz redakcionālo un reklāmas saturu.
The use of product placement represents a substantial interference in the audiovisual work and causes a confusion of editorial and promotional content.
Lai saglabātu informācijas nesēju uzticamību, ir nepieciešams turpināt saprātīgi uzturēt atdalīšanas principu.
To maintain the credibility of the media it is necessary to continue to uphold the separation principle in a comprehensive manner.
(45) Aplinku reklāma, produktu integrēšana un tematiska izvietošana ir ar šo direktīvu aizliegta prakse, jo tā negatīvi ietekmē patērētājus.
(45) Surreptitious advertising , product integration and thematic placement are practices prohibited by this Directive because of their negative effect on consumers.
Ir nepieciešams papildināt paskaidrojumu attiecībā uz produktu integrācijas un tematiskās izvietošanas aizliegumu, jo šāda prakse ļoti negatīvi ietekmē patērētājus.
Necessary addition to clarifying the prohibition of product integration and thematic placement, which are practices with very negative effects for the consumer.
Skatīt grozījumu – 46.a apsvērums (jauns).
See amendment on recital 46 a (new)
46.a APSVĒRUMS (jauns)
RECITAL 46 A (new)
(46 a) Dalībvalstīs pastāv dažādi noteikumi un juridiski atzinumi attiecībā uz ražošanas atbalsta pieļaujamību un izmantošanu.
(46 a) In the Member States different regulations and legal opinions exist with regard to the admissibility and use of production aids.
Tāpēc, lai īstenotu godīgu pārrobežu konkurenci, ir vajadzīgs šā punkta precizējums.
It therefore appears that clarification of this point is needed in order to achieve fair cross-border competition.
Ražošanas atbalsts sniedz iespēju apdomīgi izmantot nepietiekamus resursus, nepārkāpjot atdalīšanas principu.
Production aid enables the prudent use of scarce resources without the disadvantage of violating the separation principle.
Šeit ieviestais termins „ražošanas atbalsts” aptver tādu ražošanas līdzekļu pieņemšanu, kuri ir bezmaksas vai par pazeminātām cenām, vai citu ieguldījumu pieņemšanu tādu audiovizuālu informācijas nesēju pakalpojumu producēšanai, kuri ir nepieciešami reālās pasaules atveidojumam, balstoties uz žurnālistikas vai mākslinieciskās izteiksmes metodēm.
The term production aid introduced here covers the acceptance free-of-charge or at a reduced price of production means or other inputs to the production of audiovisual media services that are needed on journalistic or artist grounds for the presentation of the real world.
Ražošanas atbalsts ir pieļaujams, ja tas nekādi neierobežo žurnālistikas un radošās izteiksmes brīvību.
Production aids should be admissible if they do not involve any restrictions on journalistic or artistic freedom of expression.
Par izmantoto ražošanas atbalstu nedrīkst būt nekādas samaksas vai citādas atlīdzības.
There must not be any payment or similar consideration in return for the production aid used.
Ja ražošanas atbalsts ir nepieciešams redakcionāliem vai mākslinieciskiem nolūkiem ar atsauci uz preču ražotāja vai pakalpojumu sniedzēja produktu, pakalpojumu, nosaukumu, produkta preču zīmi vai nodarbošanos, vai to parāda raidījumā, to veic bez īpaša vai pārmērīga uzsvara.
If the use of production aids requires for editorial or artistic reasons the reference to or presentation of goods, services, names, trade marks or activities of a producer of commodities or provider of services, this shall occur without any special or undue emphasis.
Šis apsvērums precizē, ko nozīmē pieļaujams ražošanas atbalsts.
The recital clarifies what is meant by admissible production aids.
Ražošanas atbalsts dod iespēju saprātīgi izmantot nepietiekamus resursus.
A production aid enables the prudent use of scarce financial resources.
Ražošanas atbalsts tiek parādīts darbā redakcionāliem, nevis reklāmas nolūkiem, tāpēc tā izmantošana neizraisa maldināšanu attiecībā uz redakcionālo saturu un komunikācijas komerciālām formām.
A production aid is presented in a work for editorial and not for promotional reasons, so its use does not lead to a confusion of editorial content and commercial forms of communication.
Tādējādi izvairās no atdalīšanas principa apdraudēšanas, kā arī žurnālistikas vai mākslinieciskās izteiksmes brīvības ierobežošanas.
This avoids the danger of undermining the separation principle or curtailing artistic or journalistic freedom.
(47) Pārvaldes un uzraudzības iestādēm jābūt neatkarīgām no valstu valdībām, kā arī no audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumu sniedzējiem, lai varētu veikt savu darbu taisnīgi un pārredzami un lai veicinātu plurālismu.
(47) Regulatory authorities and regulatory bodies should be independent from national governments as well as from audiovisual media service providers in order to be able to carry out their work impartially and transparently and to contribute to pluralism.
Tiek respektētas valstu atšķirīgās tradīcijas saistībā ar plašsaziņas līdzekļu regulējumu attiecībā uz to pārvaldes un uzraudzības iestāžu organizāciju.
The distinctive features of the national traditions of media regulation in terms of the organisation of regulatory authorities and regulatory bodies shall be respected.
Šajā formulējumā tiek ņemti vērā dažādie dalībvalstu pārvaldes un uzraudzības organizēšanas veidi.
This wording takes account of the different national organisational forms of regulation and supervision in the Member States
48.a APSVĒRUMS (jauns)
RECITAL 48 A (new)
(48 a) Lai gan ir prasība, ka audiovizuālā satura sniedzējiem ir jānodrošina, ka viņi piedāvātajos informācijas nesēju pakalpojumos faktus un notikumus atspoguļo pareizi, tomēr ir jānosaka skaidri pienākumi attiecībā uz tiesībām saņemt atbildi, vai citi pasākumi, lai nodrošinātu, ka ikvienam, kura likumīgās intereses ir pārkāptas, ar audiovizuālās informācijas sniedzēju pakalpojuma starpniecību pavēstot nepatiesus faktus, būtu iespējams reāli aizstāvēt savas tiesības.
(48a) Even though the providers of audiovisual content are obliged to ensure that facts and events presented in the media services they offer are correctly reported, there must still be clear obligations with respect to the right of reply or equivalent measures so as to ensure that anyone who feels that his legitimate interests have been infringed by an assertion of incorrect fact via an audiovisual media service can effectively assert his rights.
48.b APSVĒRUMS (jauns)
RECITAL 48 B (new)
(48 b) Personu ar invaliditāti un gados vecāku cilvēku tiesības piedalīties sabiedrības sociālajā un kultūras dzīvē, kas izriet no Pamattiesību hartas 25. un 26. panta, nepārprotami attiecas arī uz pieejamu audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumu nodrošināšanu.
(48b) The right of people with disabilities and elderly people to participate in social and cultural life in the community deriving from Articles 25 and 26 of the Charter of Fundamental Rights is indivisible from provision of accessible audiovisual media services.
Audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumu pieejamība iekļauj zīmju valodu, subtitrus, audio aprakstus, audio subtitrus un viegli saprotamas izvēlnes uz ekrāna, bet neaprobežojas vienīgi ar to.
Accessibility of audiovisual media services includes but is not limited to sign language, subtitling, audio description, audio subtitling and easy-to-understand screen menus.
Tā kā nav vienotas izpratnes, kas veido „pieejamību", pastāv bažas, ka dalībvalstis atšķirīgi skaidro 31. panta noteikumus un ka tas varētu izraisīt tirgus sadrumstalotību, negodīgu konkurenci un juridisku nenoteiktību, kas kaitētu lietotājiem – personām ar invaliditāti.
In the absence of a common understanding of what constitutes "accessibility", there is a danger of Member States interpreting the provisions of Article 3i in different ways, which may result in market fragmentation, unfair competition and legal uncertainty to the detriment of users with disabilities.
Tāpēc tiek ierosināts sniegt vadlīnijas, kas izskaidro terminu „pieejamība" saistībā ar audiovizuāliem pakalpojumiem.
Therefore, it is proposed to provide guidelines explaining the term "accessibility" in the context of audiovisual services.
(a) „audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojums” ir pakalpojums atbilstoši Līguma 49. un 50. pantam, kura galvenais nolūks ir nodrošināt ar kustīgiem attēliem ar skaņu vai bez tās, lai informētu, izklaidētu vai izglītotu auditoriju , izmantojot elektronisko komunikāciju tīklus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/21/EK 2. panta a) punkta nozīmē;
(a) ‘audiovisual media service’ means a service as defined by Articles 49 and 50 of the Treaty the principal purpose of which is the provision of moving images with or without sound, in order to inform, entertain or educate, to the general public by electronic communications networks within the meaning of Article 2(a) of Directive 2002/21/EC of the European Parliament and of the Council;
(a) „audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojums” ir pakalpojums atbilstoši Līguma 49. un 50. pantam, kura galvenais nolūks ir nodrošināt ar kustīgiem attēliem ar skaņu vai bez tās, lai informētu, izklaidētu vai izglītotu auditoriju, un kuru sabiedrībai piedāvā informācijas nesēju pakalpojumu sniedzējs, izmantojot elektronisko komunikāciju tīklus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/21/EK 2. panta a) punkta nozīmē;
(a) ‘audiovisual media service’ means a service as defined by Articles 49 and 50 of the Treaty the principal purpose of which is the provision of moving images with or without sound, in order to inform, entertain or educate, and which is offered by a media service provider to the public by electronic communications networks within the meaning of Article 2(a) of Directive 2002/21/EC of the European Parliament and of the Council;
šī definīcija neattiecas uz informācijas sabiedrības pakalpojumiem, kā tie noteikti Direktīvas 98/48/EK 1. pantā.
this definition does not include information society services, as defined in Article 1 of Directive 98/48/EC ;
Šajā definīcijā iekļaujot atsauci uz „informācijas nesēju pakalpojuma sniedzēju”, tiek skaidrots, ka šeit nav runāts par jebkuru prasību attiecībā uz audiovizuālu saturu sabiedrībā, uz ko varētu attiecināt „ audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumu” definīciju un kas ir šīs direktīvas darbības jomā, bet tikai par tiem pakalpojumiem, par kuriem „informācijas nesēju pakalpojumu sniedzējs” uzņemas redakcionālu atbildību (bet nav tādi, kā, piemēram, lietotāja izveidotas informācijas kopīgs lietojums ierobežotā virtuālā kopienā).
Including a reference to the "media service provider" in this definition makes it clear that it is not just any provision of audiovisual content among members of the public which falls within the definition of "audiovisual media services", and thus within the scope of the Directive, but only those services for which a "media service provider" takes editorial responsibility (and not, for example, the sharing of user-generated content within limited virtual communities).
Atsauce arī nodrošina pilnīgu saskaņotību starp definīcijām, proti, „audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojums” un „informācijas nesēju pakalpojumu sniedzējs”.
The reference also ensures full coherence between the definitions of "audiovisual media service" and of "media service provider".
Taču apsvērumā nepieciešams sīkāk precizēt, kas „jaunā informācijas nesēju” vidē domāts ar „redakcionālo atbildību”.
However, what is meant in a "new media" environment by "editorial responsibility" needs to be further clarified in a recital.
Angļu valodas versijā ir ieteikts svītrot „ general ” un franču valodas versijā attiecīgi – „ grand ”(latviešu valodā „plaša” pirms vārda „sabiedrība”), lai izvairītos no neskaidrības, kuru varētu izraisīt pašreizējā direktīvā pārbaudītā formulējuma, kurā lietots tikai termins „sabiedrība”, maiņa.
It is also proposed to delete the term "general" (before "public") in the English version ("grand" in the French version) so as to avoid the uncertainty which would be caused by changing the well-proven formulation in the current Directive, which simply uses the term "public".
1. panta aa) apakšpunkts (jauns) (Direktīva 89/552/EEK)
Article 1, point (a a) (new) (Directive 89/552/CEE)
(aa) „Audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumi bērniem” ir jebkurš pakalpojums, kurš domāts bērniem vai kur bērni veido nozīmīgu skatītāju īpatsvaru, kā tas norādīts 1. panta a) punktā.
(aa) ‘Audiovisual media services for children’ means any media service as defined in Art. 1 (a) which is aimed at children or where children represent a significant proportion of the audience.
Ir jānosaka pastiprināta nepilngadīgo aizsardzība, jo arvien lielāks skaits sieviešu ir nodarbinātas, un viņu darbalaikā nepilngadīgie netiek uzraudzīti, tādējādi viņi var skatīties jebkuru televīzijas raidījumu.
A reinforced protection of minors ought to be settled, since a growing number of women enter the workforce and leaving minors unattended in front of the television.
h) „aplinku reklāma” ir preču ražotāja vai pakalpojumu sniedzēja preču, pakalpojumu, nosaukuma, preču zīmes vai nodarbošanās atveidojums vārdos vai attēlos raidījumos, ja raidorganizācija šādu atveidojumu domājusi reklāmas nolūkiem un tas varētu maldināt auditoriju savas būtības dēļ.
(h) ‘surreptitious advertising’ means the representation in words or pictures of goods, services, the name, the trade mark or the activities of a producer of goods or a provider of services in programmes when such representation is intended by the broadcaster to serve advertising and might mislead the public as to its nature.
(h) „aplinku reklāma” ir preču ražotāja vai pakalpojumu sniedzēja preču, pakalpojumu, nosaukuma, preču zīmes vai nodarbošanās tiešs vai netiešs atveidojums vārdos vai attēlos raidījumos, ja informācijas nesēju pakalpojumu sniedzējs šādu atveidojumu domājis reklāmas nolūkiem un tas varētu maldināt auditoriju savas būtības dēļ.
(h) ‘surreptitious advertising’ means the direct or indirect representation in words or pictures of goods, services, the name, the trade mark or the activities of a producer of goods or a provider of services in programmes when such representation is intended by the media service provider to serve advertising and might mislead the public as to its nature.
Jebkāda veida (tieša vai netieša) aplinku reklāma ir jāaizliedz arī nelineāros pakalpojumos.
Surreptitious advertising should also be prohibited in non-linear services in any form (direct or indirect).
k) „produktu izvietošana” ir jebkurš audiovizuāla komerciālā paziņojuma veids, kurā iekļauta atsauce uz produktu, pakalpojumu vai produkta preču zīmi, demonstrējot to audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumos, parasti par samaksu vai citādu atlīdzību.”
(k) ‘product placement’ means any form of audiovisual commercial communication consisting of the inclusion of or reference to a product, a service or the trade mark thereof so that it is featured within audiovisual media services, normally in return for payment or for similar consideration.”
Šajā pantā tiek definēts jaunieviestais termins „ražošanas atbalsts”.
The article defines this newly introduced term "production aid".
(ka) „ražošanas atbalsts” attiecas uz tādu ražošanas līdzekļu, kuri ir bez maksas vai par pazeminātām cenām, vai citu nefinansiālu ieguldījumu pieņemšanu, lai producētu tādus audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumus, par kuriem nesaņem samaksu vai citādu atlīdzību.
(ka) 'production aid' entails the acceptance without payment or at a reduced price of means of production or other non-pecuniary inputs for the production of audiovisual media services without any payment or similar consideration in return.
(kb) „Kopregulējums” ir regulējuma veids, kas balstās uz valsts iestāžu un pašpārvaldes organizāciju sadarbību.
(kb)'Co-regulation' means a form of regulation that is based on cooperation between public authorities and self-regulation bodies.
Ir svarīgi sniegt papildu definīcijas.
It is important to give additional definitions
(b) Minētā panta 2. punktā „ 22.a panta ” aizstāj ar „ 3.e panta ”.
(b) In paragraph 2 “Article 22a” is replaced by “Article 3e”.
(b) 2. punkta 1. daļas a), b), c) un d) apakšpunktus aizstāj šādi:
(b) Paragraph 2 , subparagraph 1, points a, b, c and d are replaced by the following:
”a) no citas dalībvalsts raidīts televīzijas raidījums nepārprotami, nopietni un būtiski pārkāpj 22. panta 1. vai 2. punktu un/vai 3.e pantu; kā arī no citas dalībvalsts sniegts nelineārs plašsaziņas līdzekļu pakalpojums nepārprotami, nopietni un būtiski pārkāpj 3.d pantu vai 3.e pantu;
"(a) a television broadcast coming from another Member State manifestly, seriously and gravely infringes Article 22(1) or (2) and/or Article 3e; or a non-linear media service coming from another Member State manifestly, seriously and gravely infringes Article 3d or Article 3e;
b) iepriekšējo 12 mēnešu laikā informācijas nesēju pakalpojumu sniedzējs vismaz divreiz jau ir pārkāpis a) apakšpunkta noteikumus;
(b) during the previous 12 months, the media service provider has infringed the provision(s) referred to in (a) on at least two prior occasions;
d) apspriešanās ar dalībvalsti, no kuras tiek sniegts audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojums, un Komisiju 15 dienu laikā no c) apakšpunktā minētā paziņojuma iesniegšanas nav noslēgusies ar izlīgumu, un iespējamais pārkāpums turpinās.”
(d) consultations with the Member State from which the audiovisual media service comes and the Commission have not produced an amicable settlement within 15 days of the notification provided for in (c), and the alleged infringement persists."
(Skatīt Direktīvas 89/552/EEK 2.a panta formulējumu)
( See wording of Article 2 a of Directive 89/552/EEC)
Lai izvairītos no pārpratumiem, vārdi ir jāizvēlas uzmanīgi un precīzi.
Care must be taken with the precise choice of words here, so as to reduce misunderstandings.
(ba) panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
(ba) Paragraph 3 is replaced by the following:
Šā panta 2. punkts neierobežo nevienu procedūru, tiesiskās aizsardzības līdzekli vai sankciju par attiecīgajiem pārkāpumiem dalībvalstī, kuras jurisdikcijā ir attiecīgais informācijas nesēju pakalpojumu sniedzējs.”
Paragraph 2 shall be without prejudice to the application of any procedure, remedy or sanction to the infringements in question in the Member State which has jurisdiction over the media service provider concerned."
3.a Dalībvalstis ar atbilstīgiem līdzekļiem veicina patērētāju prasmes lietot informācijas nesēju pakalpojumus.
Member States shall, by appropriate means, advance the development of media literacy amongst consumers.
Šīs prasmes attiecas uz iemaņām, zināšanām un izpratni, kas patērētājiem ir nepieciešamas, lai dotu viņiem iespēju efektīvi izmantot informācijas nesējus.
Media literacy refers to the skills, knowledge and understanding of consumers to enable them to use media effectively.
Tiek izstrādātas svarīgas iniciatīvas Eiropas Savienības un dalībvalstu līmenī, lai sekmētu iedzīvotāju informācijas nesēju izmantotprasmes, lai viņi spētu gūt maksimālu labumu no tā, ko sniedz digitālās tehnoloģijas.
Important initiatives are being developed at European and national levels to advance people’s media literacy, so that they can take full advantage of the benefits brought about by digital technologies.
Direktīvai attiecībā uz audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumiem ir jāatzīst šādi centieni un jānorāda virziens, kā to sasniegt.
The audiovisual media services directive should recognise and provide direction to such efforts.
1.a Dalībvalstis veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka to jurisdikcijā esošās raidorganizācijas ir tiesīgas piekļūt sabiedrību ļoti interesējošiem pasākumiem īsu ziņojumu sniegšanas nolūkā.
1a The Member States shall take all necessary measures to ensure that broadcasters under their jurisdiction have access to events of great public interest for the purpose of short reporting .
Komisijas priekšlikums par tiesībām sniegt īsu ziņojumu negarantē iedzīvotājiem piekļuvi informācijai par notikumiem, kuri sabiedrībai ir svarīgi.
The proposal by the European Commission on the right of short reporting does not guarantee access by citizens to information on events of importance to society.
Tāpēc tiesības sniegt īsus ziņojumus ir nepieciešams noteikt Kopienas līmenī.
It is therefore necessary to establish a Community-wide right to short reporting.
Turklāt šāds nosacījums arī palīdzētu īstenot joprojām aktuālo mērķi, proti, saskaņot EK direktīvu ar atbilstīgo Eiropas Padomes konvenciju.
Moreover, such a provision would also serve the still valid objective of bringing the EC Directive into line with the respective Convention by the Council of Europe .
Tāpēc 3.b pantā jāietver jauns – 1.a punkts.
A new paragraph 1 must therefore be inserted into Article 3b.
2.a Neatkarīgi no tā, kam pieder ekskluzīvas tiesības, raidorganizācijas ir tiesīgas sniegt īsus ziņojumus un tādējādi tām ir tiesības uz neatkarīgu piekļuvi notikumiem, kuri sabiedrībai ir nozīmīgi.
2a The broadcasters have the right of short reporting irrespective of the holder of exclusive rights and are thus entitled to independent access to events of major public interest.
Dalībvalstis un Komisija veicina tirdzniecības, profesionālo un patērētāju asociāciju un organizāciju uzvedības kodeksu izstrādi , lai nodrošinātu, ka viņu jurisdikcijā esošie audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumi netiktu izplatīti veidā, kas nopietni var ietekmēt nepilngadīgo, tai skaitā mazu bērnu, fizisko, garīgo vai morālo attīstību, īpaši ar tādu programmu starpniecību, kurās ietverti pornogrāfiski skati, kas kūda uz naidu dzimuma dēļ un nepamatotu vardarbību, kā arī mudina uz vardarbību pret sievietēm un meitenēm, kā arī neiecietību.
Member States and the Commission shall encourage the drawing up of codes of conduct by trade, professional and consumer association or organisations to ensure audio visual media services under their jurisdiction are not made available in such a way that might seriously impair the physical, mental or moral development of minors, including young children, in particular through programmes containing scenes of pornography, meaning depictions to incite hatred based on sex, gratuitous violence, incitation to violence against women and girls or to intolerance. .
Nepilngadīgo aizsardzība jaunajā informācijas nesēju vidē ir vislabāk īstenojama, piemērojot uz partnerību balstītu daudzlīmeņu pieeju, kurā iesaistītas visas ieinteresētās puses, kā tas paredzēts e-komercijas direktīvas 16. pantā.
Protection of minors in the new media environment is best achieved through a multi-level partnership-based approach involving all stakeholders as provided for in Article 16 of the E-commerce Directive.
3.da pants
Article 3d a