natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tomēr referents uzsver, ka rezerves jaunajā DFS uzliks Eiropas Parlamentam pienākumu uzmanīgi pārskatīt savu pieeju izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām.
Nevertheless, the rapporteur highlights that the margins in the new MFF will oblige the EP to review carefully its own approach to PPs/ APs.
Komisijas iesniegtajā PBP vispārējā izklāstā ir minēts, ka apropriācijas izmēģinājuma projektiem ir EUR 1 miljons saistībās un EUR 22,7 miljoni maksājumos, savukārt apropriācijas sagatavošanas darbībām ir attiecīgi EUR 3,3 miljoni un EUR 47 miljoni.
In the Commission's general presentation of the PDB it is stated that appropriations for pilot projects amount to EUR 1 million in commitments and EUR 22,7 million in payments, and for preparatory actions EUR 3,3 million and EUR 47 million respectively.
Referents uzsver, ka Komisijas darba dokumentā jābūt skaidrai analīzei par to, kā iepriekšējie projekti ir vai nu iekļauti jaunajos tiesību aktos, kas stāsies spēkā no 2007. gada, vai kādu no tiem vienkārši ir ierosināts pārtraukt pilnībā.
The rapporteur emphasises that the Commission's working document should contain a clear analysis of how the previous projects have either been integrated into the new legislation that will come on stream as of 2007 or if any of them are simply proposed to be discontinued completely.
Jebkurā gadījumā PBP ierosinātās minimālās saistības dod Eiropas Parlamentam lielas iespējas iejaukties.
In any case, the minimal commitments suggested in the PDB leave a large margin for the Parliament to intervene.
par pētniecību, jauninājumiem un enerģētiku
on research, innovation and energy
Jūs redzat lietas un sakāt „kāpēc?”
"You see things: and you say "why?"
Bet es sapņoju par lietām, kas nekad nav pastāvējušas, un es saku „kāpēc nē?”
But I dream things that never were;
Džordžs Bernards Šovs
and I say "why not?", George Bernard Shaw
Šajā darba dokumentā tiks analizēti finanšu līdzekļi, ko Eiropas Savienība atvēl pētniecībai un jauninājumiem.
This working document analyses the financial resources that the European Union provides for research and innovation.
Vēl tajā tiks pievērsta uzmanība enerģētikai, jo šis temats pēc savas būtības ir ne tikai saistīts ar citām svarīgām politikas jomām, kā, piemēram, ārējās attiecības, bet to arī jūtami ietekmē tehnoloģiju attīstība.
It will also focus on energy as this subject matter per its nature is not only linked to other important policy areas such as external relations but is also strongly affected by technological development.
Šajā dokumentā tiks aplūkoti uzdevumi, ar kuriem Eiropas Savienība saskaras šajās politikas jomās.
The present document will look at the challenges the European Union faces in these policy areas.
Šajā sakarā tiks aplūkota 2007. gada budžeta procedūras ietekme, paturot prātā to, ka šis būs pirmais gads, kad līdzekļi tiks tērēti saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu (DFS) 2007. līdz 2013. gadam, un tādējādi tas ir tikai vairāku jaunu programmu sākums.
In this light the implications for the 2007 budget procedure will be examined bearing in mind that it will be the first year of spending within the new 2007-2013 multiannual financial framework (MFF) and therefore only the beginning of a number of new programmes.
Referents jau pašā sākumā vēlas uzsvērt, ka pētniecībai pieejamie līdzekļi nav tādi, kādi tie varēja būt.
The rapporteur wishes to highlight at the outset that resources available for research are not what they might have been.
Sākotnējā Komisijas priekšlikumā 7. pētniecības pamatprogrammai (7.PP) Kopienas kopējā finansiālā līdzdalība laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam bija paredzēta EUR 72 726 mlj. apmērā.
The original Commission proposal for the 7th Framework Programme for Research (FP7) foresaw overall Community financial participation at EUR 72 726 million for 2007-2013.
Eiropas Parlaments šo pozīciju pārliecinoši atbalstīja.
The European Parliament firmly supported this position.
Skaitlis, kas šobrīd ierakstīts DFS, ir ievērojami mazāks – maksimālais indikatīvais apjoms ir EUR 50 524 mlj.
The figure in the new MFF is now significantly lower: the maximum indicative amount is EUR 50 524 million.
Pētniecība un jauninājumi
Research and Innovation
Kā Komisija vēsta tās tīmekļa vietnē, „ pētniecība ir ieguldījums mūsu nākotnes labklājībā.
As the Commission states on its website " research is an investment in our future well-being.
Iespējams, ka šodienas pūliņu augļi nebūs redzami vēl vairākus gadus.
The fruits of efforts made today may not be visible for several years.
Taču, ja ieguldīts netiks tūlīt, tas dārgi maksās nākamajām paaudzēm”.
But equally, failure to invest now will cost future generations dearly ".
Eiropas Savienībai ir mērķis līdz 2010. gadam kļūt par dinamiskāko ekonomiku pasaulē, kuras pamatā ir zinātnes atziņas.
The European Union has the ambition to become the world's most dynamic knowledge-based economy by 2010.
Pētniecības un attīstības mērķis ir panākt, lai ieguldījumi pētniecībā un attīstībā līdz minētajam laikam sasniedz 3 % no IKP.
The R&D target is to achieve R&D investment of 3% of GDP by this date.
Pašlaik gan ASV, gan Japāna proporcionāli iegulda vairāk līdzekļus pētniecībā un attīstībā nekā ES un tās dalībvalstis.
At present, the United States and Japan each spend proportionately more on R&D than the EU and its Member States.
Eiropas Parlaments tā 2006. gada 18. maija rezolūcijā par gada politikas stratēģiju 2007. gadam „ mudina dalībvalstis un Komisiju pievērst īpašu uzmanību tādām jomām kā zināšanas, prasmes, pētniecība un attīstība, kas veido pamatu veselīgai ekonomikai......aicina pielāgot visus politikas virzienus dalībvalstu un ES līmenī, lai atbalstītu pētniecību un jauninājumus, kur vien tas ir iespējams....”.
In its resolution on the APS for 2007 of 18 May 2006 the European Parliament " urges the Member States and the Commission to pay special attention to those areas that form the basis of a healthy economy such as knowledge, skills, research and development......calls for all policies in Member States and at EU level to be geared to supporting research and innovation wherever possible....".
) Skatīt rezolūcijas 28. punktu.
) See Point 28 of the resolution.
Tradicionāli ES jauninājumu politika ir saistīta ar pētniecību.
Traditionally, the EU's innovation policy is linked to research.
DFS 2007.-2013. gadam būs ietverta jauna programma (Konkurētspējas un jauninājumu programma – KJP), kurā jautājumi, kas saistīti ar jauninājumiem, tiks risināti, ņemot vērā nepieciešamību uzlabot ES konkurētspēju un ekonomisko vidi.
There will be a new programme (the Competitiveness and Innovation Programme - CIP) in the 2007 - 2013 MFF that tackles innovation in the light of the need to improve the EU's competitiveness and economic environment.
ES darbību mērķis pētniecības jomā ir pastiprināt dalībvalstu pētnieciskos centienus, radot bezrobežu Eiropas pētniecības zonu, kas ļautu zinātniekiem no visas ES apvienot spēkus, tiecoties uz izcilību.
The aim of EU activity in the field of research is to reinforce national research efforts by creating a frontier-free European research area, enabling scientists across the EU to join forces in pursuit of excellence.
Galvenie ar budžetu saistītie jautājumi
Key budget-related issues
Sākotnējā Komisijas priekšlikumā 7. pētniecības pamatprogrammai (7.PP) Kopienas kopējā finansiālā līdzdalība laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam bija paredzēta EUR 72 726 milj. apmērā.
The original Commission proposal for the 7th Framework Programme for Research (FP7) foresaw an overall amount of Community financial participation of EUR 72 726 million for the period 2007-2013.
2007. gadam Komisija ir ierosinājusi kopējo budžetu 7. pamatprogrammai EUR 5486 milj. apmērā saistību apropriācijās.
For 2007 the Commission is proposing a budget for a total of EUR 5 486 million in commitment appropriations for FP7.
7. pamatprogramma: pārdalījums starp dažādām politikas jomām
7th Framework Programme: repartition between different policy areas
(tūkstošos EUR, pēc pašreizējām cenām)
(in thousand EUR, at current prices)
Politikas joma
Policy Area
Provizoriskais budžeta projekts 2007. g.
Preliminary draft budget 2007
Enerģētika un transports
Energy and Transport
Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi
Information Society and Media
Tiešie pētījumi
Direct research
(*) Pie summām, kas norādītas 2006. gada budžetam, jāpieskaita EUR 15 mlj., kas paredzēti sagatavošanas pasākumiem Eiropas drošības pētniecības veicināšanai, kas iekļauta 7. pētniecības pamatprogrammā.
(*) To these amounts for Budget 2006 should be added EUR 15 million for the preparatory action for the enhancement of European security research, which is included in the 7 th Research Framework Programme.
7.PP galvenās iezīmes ir atspoguļotas četrās no septiņām īpašajām programmām:
The main features of FP7 are reflected in 4 of the 7 Specific Programmes:
) Pārējās trīs īpašās programmas ir saistītas ar:
) The other 3 Specific Programmes concern:
* Kopīgo pētniecības centru (EK)
* the Joint Research Centre (EC)
* Kopīgo pētniecības centru (EURATOM)
* the Joint Research Centre (EURATOM)
Tā ir vērsta uz pētniecības veicināšanu augstākajā izcilības līmenī.
It aims at promoting research at the highest level of excellence.
Tiks atbalstīta starptautiskā sadarbība deviņās tematiskajās jomās: veselība, pārtika-lauksaimniecība-biotehnoloģija, informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, nanozinātnes-nanotehnoloģijas-materiāli-jaunas ražošanas tehnoloģijas, enerģētika, vide (tostarp klimata pārmaiņas), transports, sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes, drošība un kosmosa pētniecība.
Support will be provided to trans-national cooperation in nine thematic areas: health, food-agriculture-biotechnology, information-communication technologies, nanosciences-nanotechnologies-materials-new production technologies, energy , environment (including climate change), transport, socio-economic sciences-humanities, security-space.
PBP 2007. gadam): šīs īpašās programmas mērķis ir stiprināt zinātnes un tehnoloģiju cilvēkresursu potenciālu Eiropā, veicot darbības, kas vērstas uz atbalstu pētnieku apmācībai un profesionālai attīstībai, kas minētas kā Marijas Kirī vārdā nosauktās darbības, pievēršot vairāk uzmanības prasmju un profesionālās attīstības galvenajiem aspektiem un ciešākai saiknei ar valstu sistēmām.
§ People (EUR 430,2 million in PDB 2007): This Programme aims at strengthening the human potential in research and technology in Europe by supporting training and career development of researchers referred to as "Marie Curie Actions" with a better focus on the key aspects of skills and career development and strengthened links with national systems.
- optimizējot pētniecības infrastruktūru izmantojumu un pilnveidi;
- by optimising the use and development of research infrastructures;
- stiprinot MVU spēju radīt jauninājumus un spēju gūt labumu no pētniecības;
- by strengthening innovative capacities of SMEs and their ability to benefit from research;
- atbalstot reģionālu pētniecības kopu izveidi;
- by supporting the development of regional research-driven clusters;
- atbalstot starptautisko sadarbību.
- by supporting international cooperation.
Jaunievedums 7. pamatprogrammā ir tādas Eiropas Pētniecības padomes izveide, kas atbalstīs fundamentālos pētījumus Eiropas līmenī, pamatojoties uz zinātnisko izcilību un piešķirot Eiropas pievienoto vērtību, kas izpaudīsies kā Viseiropas konkurence un zinātniskās izcilības veicināšana augstākajā līmenī.
An innovation of FP7 is the establishment of the European Research Council, which will support basic research at European level on the basis of scientific excellence, conferring a European added value through Europe-wide competition and promotion of scientific excellence at the highest level.
Šī padome atbalstīs pētniecības projektus, kas tiks atlasīti pēc to zinātniskās vērtības un pēc pašu pētnieku izvēlētiem tematiem, izmantojot pieeju “no apakšas uz augšu”.
It will support research projects which will be selected on their scientific merit and on topics that are chosen by the researchers themselves, through a bottom-up approach.
Noteikumi dalībai pētniecības programmās – iespējas veikt uzlabojumus
Rules for participation in the research programmes - room for improvement
Ir daudz runāts par nepieciešamību nodrošināt lielāku finansējumu pētniecībai.
There has been much discussion on the need for more funding for research.
Tomēr ir bijuši arī priekšlikumi par to, kā uzlabot vispārējo izmaksu un ieguvumu bilanci.
However, there have also been proposals as to how to improve the overall cost-benefit balance.
Revīzijas palāta ir ielūkojusies pašreizējo pētniecības programmu īstenošanā, un izstrādājusi priekšlikumus par to, kā palielināt naudas vērtību.
The Court of Auditors has looked into the implementation of current research programmes and has made recommendations on how to increase the value for money.
Galvenās problēmas ir saistītas ar šādiem jautājumiem:
The main problems concern the following issues:
§ ilgās finansēšanas procedūras saskaņā ar pašreizējo pamatprogrammu (6.PP)
§ long duration of funding procedures under the current Framework programme (FP6)
§ līdz pat 263 kalendāro dienu no brīža, kad Komisija saņem dokumentus, līdz līguma parakstīšanai
§ up to 263 calendar days between receipt of documents by Commission and the signing of the contract
§ bieži vien dalībniekiem ilgstoši jānodrošina iepriekšējais finansējums (grūtības MVU)
§ long pre-financing by participants is often necessary (difficult for SMEs)
§ akūta nepieciešamība visu procedūru vienkāršot (piemēram, izveidojot integrētu datu bāzi)
§ a simplification of the whole procedure is badly needed (e.g. through the creation of an integrated database)
§ nepieciešamība samazināt administratīvos izdevumus.
§ need to reduce administrative cost.
EP pašreiz nodarbojas ar šo jautājumu risināšanu: pirmais lasījums par Regulu, ar ko nosaka noteikumus dalībai pasākumos, kas paredzēti 7.PP, būs pabeigts pirms vasaras brīvdienām.
These issues are currently being tackled by the EP: the first reading on the Regulations laying down the rules for the participation in actions under FP7 will be concluded before the summer break.
Budžeta komiteja plāno ierosināt grozījumus, kas vērsti uz pašreizējās sistēmas uzlabošanu.
The Committee on Budgets intends to propose amendments aiming at improving the current system.
) Skatīt M. Xenogiannakopoulou atzinumus.
) See Opinions by Ms Xenogiannakopoulou.
Nedrīkst aizmirst, ka arī dalībvalstis finansē pētniecības pasākumus un ka ES finansējums ir viens no ieguldījumiem (svarīgs) kopējā pētniecības veicināšanas mērķī.
One should not forget that Member States also finance research activities and EU funding is one (important) contribution to the overall aim of fostering research.
Ar budžetu saistīti aspekti ir tikai viena pētniecības politikas daļa.
Budget-related aspects are just one part of research policy.
Svarīga loma ir arī citiem elementiem kā, piemēram, kultūras pamatam, ekonomiskajai videi (tirgus spēki), intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai (patentu reģistrēšanas nosacījumi), u.c.
Other elements also play a significant role such as cultural background, the economic environment (market forces), the protection of intellectual property rights (conditions for registering patents) etc.
Visi šie faktori ietekmē pētnieku un privāto uzņēmējsabiedrību gatavību ieguldīt laiku un naudu.
All of these issues affect the willingness of researchers and private companies to invest time and money.
Tādējādi Eiropas pētniecības programmas var būt tikai daļa no risinājuma.
Therefore, the European research programmes can only be one part of the solution.
Enerģētika ir viena no tēmām, kas ir iekļauta īpašajās pētniecības programmās.
Energy is one of the subjects included under the Specific Research Programmes.
Tās mērķi ir visai godkārīgi: „Pārveidot pašreizējo uz degakmeņiem balstīto enerģētikas sistēmu ilgtspējīgākā sistēmā, kas balstītos uz dažādiem enerģijas avotiem un nesējiem apvienojumā ar uzlabotu energoefektivitāti, lai atrisinātu arvien augošās problēmas saistībā ar piegādes drošību un klimata pārmaiņām, vienlaikus palielinot Eiropas enerģētikas nozares konkurētspēju
The objective is quite ambitious: " Transforming the current fossil-fuel based energy system into a more sustainable one based on a diverse portfolio of energy sources and carriers combined with enhanced energy efficiency, to address the pressing challenges of security of supply and climate change, whilst increasing the competitiveness of Europe´s energy industry. "
Patiešām, ES enerģētikas politiku gaida lieli uzdevumi.
Indeed, there is a wide range of challenges ahead for EU energy policy.
Nav nepieciešams uzsvērt, ka lielā atkarība no trešo valstu importa pēdējos gados neseno notikumu dēļ ir izvirzījusies uzmanības centrā (pašreiz imports sastāda 50 % no ES kopējā pieprasījuma – paredz, ka šis skaitlis palielināsies līdz 70 % 2030. gadā, ja pastāvēs pašreizējās tendences).
Needless to stress that the problem of high dependence on imports from third countries has been highlighted by recent events (currently, imports account for 50% of total EU demand - this figure is projected to rise to 70% by 2030 if current trends persist).
Rezerves ir koncentrētas dažās valstīs.
Reserves are concentrated in a few countries.
Šodien gandrīz pusi no ES gāzes patēriņa apmierina tikai trīs valstis (Krievija, Norvēģija un Alžīrija).
Today, roughly half of the EU’s gas consumption comes from only three countries (Russia, Norway, and Algeria).
Pastāvot pašreizējām tendencēm, gāzes imports turpmākajos 25 gados palielināsies līdz 80 %.
On current trends, gas imports would increase to 80 % over the next 25 years.
Tādēļ piegādes drošība ir kļuvusi par vienu no galvenajām problēmām ES enerģētikas politikā.
Security of supply has thus become one of the major concerns of the EU´s energy policy.
Ņemot vērā enerģētikas nozares būtisko lomu ES konkurētspējā un ekonomiskajā izaugsmē, visi pasākumi šajā jomā dod ieguldījumu Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanā, tādu mērķu kā gāzes un elektrības iekšējā tirgus izveides pabeigšana, ekojauninājumu veicināšana un Eiropas tehnoloģiju iniciatīvas, izstrādājot videi draudzīgas tehnoloģijas.
Given the crucial role of the energy sector for the competitiveness and the economic growth of the EU, all activities in this field contribute directly to attaining the objectives of the Lisbon strategy, such as the completion of the internal market for gas and electricity, the promotion of eco-innovation and of European technology initiatives in environment friendly technologies.
Ir arī neatliekama vajadzība pēc ieguldījumiem.
There is also an urgent need for investment.
Turpmākajos 20 gados Eiropā vien būs vajadzīgs apmēram viens triljons eiro, lai apmierinātu gaidāmo enerģijas pieprasījumu un atjauninātu novecojušo infrastruktūru..
In Europe alone, to meet expected energy demand and to replace ageing infrastructure, investments of around one trillion euros will be needed over the next 20 years.
2007. gada PBP pētījumiem, kas saistīti ar enerģiju, Komisija ierosina saistību apropriācijas 120,42 miljonu eiro apmērā.
In the PDB 2007 the Commission proposes EUR 120,42 million in commitment appropriations for research related to energy.
7. pamatprogrammā ir vairākas pētījumu jomas, kas saistītas ar enerģiju:
There are several energy-related fields of research that will be covered by FP7:
§ Ūdeņraža un degvielas elementi : Mērķis ir stratēģiska, integrēta programma transportam, stacionārām un portatīvām iekārtām ar nolūku izveidot konkurētspējīgu ES degvielas un ūdeņraža elementu un iekārtu piegādes rūpniecību.
§ hydrogen and fuel cells : The aim is a strategic, integrated programme for transport, stationary and portable applications aimed at building a competitive EU fuel cell and hydrogen supply and equipment industry.
§ Neizsīkstošā elektrība (saules fotoelementu, vēja, biomasas, ģeotermiskā enerģija, okeāna un mazo hidroelektrostaciju enerģija): pētījumiem vajadzētu būt vērstiem uz elektroenerģijas avotu pārveides efektivitāti, ievērojamu elektroenerģijas cenu pazemināšanu, sistēmas drošuma palielināšanu un kaitīgas ietekmes uz vidi samazināšanu.
§ renewable electricity (photovoltaics, wind, biomass, geothermal energy, ocean and small hydropower): research should aim at increasing overall conversion efficiency, driving down the cost of electricity significantly, enhancing system reliability and reducing the environmental impact further.
§ Atjaunojamās degvielas ražošana („biodegviela”): Jāuzlabo cietās, šķidrās un gāzveida degvielas ražošanas, jo īpaši biodegvielu ražošanas tehnoloģijas transporta vajadzībām, lai nodrošinātu ilgtspējīgu ražošanu un piegādes tīklu.
§ renewable fuel production ("biofuels"): Improve technologies for the sustainable production and supply chains of solid, liquid and gaseous fuels from biomass in particular biofuels for transport.
Pēdējā laikā notiek daudz diskusiju par biomasas potenciālu, kas vēl netiek pilnīgi izmantots (t.i., atkritumi, lauksaimniecības izstrādājumu atliekas, tostarp augu un dzīvnieku izcelsmes vielas, mežsaimniecības un ar to saistīto rūpniecības nozaru atliekas, kā arī rūpniecības un sadzīves atkritumi).
Currently, there is a lot of discussion on the still unused potential of biomass (i.e. waste and residues from agriculture including vegetal and animal substances, forestry and related industries, as well as industrial and municipal waste).
Elektrību vai biogāzi var ražot no biomasas (t.i., no koksnes atliekām, kas rodas kokapstrādes procesā).
Electricity or biogas can be produced from biomass (e.g. from the wood waste gained during the processing of wood).
§ Atjaunojamā enerģija siltumapgādei un dzesēšanai (arvien lielāku daļu no ES enerģijas patēriņa izmanto siltumapgādei un dzesēšanai).
§ renewable energy for heating and cooling (a growing part of EU´s energy consumption is used for heating and cooling)
§ CO 2 savākšanas un uzglabāšanas tehnoloģijas nulles emisijas līmeņa elektroenerģijas ražošanai : ar šo godkārīgo nosaukumu Komisija paredz finansēt projektus, kas saistīti ar fosilā kurināmā ietekmes uiz vidi samazināšanu, jo fosilais kurināmais nenovēršami nākamajās desmitgadēs turpinās sastādīt ievērojamu enerģiju kombinācijas daļu.
§ CO 2 capture and storage technologies for zero emission power generation : under this ambitious title the Commission intends to finance projects dealing with the reduction of the environmental impacts of fossil fuels which will inevitably continue to represent a significant share of the energy mix for decades to come.
§ Tīrās ogļu tehnoloģijas : ar oglēm kurināmas elektrostacijas vēl arvien visā pasaulē ir galvenais elektrības ražošanas avots, bet tām ir ievērojams turpmākās efektivitātes palielināšanas un emisiju samazināšanas potenciāls, jo īpaši attiecībā uz CO 2 .
§ clean coal technologies : coal fuelled power plants remain the workhorse of electricity generation worldwide, but have considerable potential for further efficiency gains and emissions reductions, particularly concerning CO 2 .
§ Saprātīgas enerģijas tīkli : ir vajadzīgi izpētes un izstrādes centieni, lai palielinātu Eiropas elektrības un gāzes sistēmu un tīklu efektivitāti, elastību drošību un stabilitāti (sk. nesenos elektrības padeves traucējumus vairākās ES dalībvalstīs).
§ smart energy networks : R&D effort is required to increase the efficiency, flexibility, safety and reliability of the European electricity ad gas systems and networks (see recent power cuts in different Member States of the EU).
ES enerģētikas iekšējā tirgus tiesību aktu īstenošana dalībvalstīs, kā arī vairāku transporta un enerģētikas tīklu (TET) projektu pabeigšana veicinās saprātīgas enerģijas tīklu attīstību.
The proper implementation of EU legislation concerning the internal market in energy by the Member States as well as the completion of several TEN-energy projects will foster this development .
§ Energoefektivitāte un enerģijas taupīšana : šai jomai ir liels potenciāls, un tā, iespējams, ir – neskaitot enerģijas avotu dažādošanu – viena no visdaudzsološākajām stratēģijām.
§ energy efficiency and savings : there is a vast potential in this area which is - apart from the diversification of energy sources - probably one of the most promising strategies.