natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tādējādi ES spēja uzņemt jaunas dalībvalstis attiecībā uz kohēzijas politiku nozīmē to, ka Kopienas „vecie” reģioni/valstis nedrīkst zaudēt atbalstāmā statusu „statistiskā efekta” dēļ, ja to konkurētspēja un struktūras pārmaiņas nav uzlabojušās.
In other words, in relation to cohesion policy, absorption capacity means that "old” regions/countries should not lose their eligibility for funding as a result of the statistical effect without improvements in their competitiveness and structural situation have changed for the better.
Strukturālā atbalsta pilnīga vai pakāpeniska zaudēšana daudziem ES 15 dalībvalstu reģioniem radīja problēmu jau paplašināšanās austrumu virzienā dēļ.
The loss or prospective loss of structural funding was already a problem for many regions of the EU-15 as a result of the eastward enlargement.
Ja visas PKV 9 valstis šodien pievienotos ES, saskaņā ar Eiropas Parlamenta zinātniskā dienesta aprēķiniem vairāk nekā trešdaļa līdzšinējo atbalstāmo reģionu zaudētu 1. mērķa reģiona statusu.
If the ACC-9 joined today, the European Parliament’s research unit estimates that more than a third of the current regions eligible for structural funding would lose their Objective 1 status.
Tikai Baltijas valstīm un Slovākijai nevajadzētu samierināties ar atbalstāmā reģiona statusa zaudēšanu.
Only the Baltic states and Slovakia would escape the loss of eligible regions.
Visvairāk tas skartu Itāliju, Vāciju, Maltu, Spāniju, Grieķiju un Franciju.
The worst affected would be Italy, Germany, Malta, Spain, Greece and France.
No kohēzijas fonda (90 %) būtu jāizstājas Grieķijai, Kiprai un Slovēnijai.
Greece, Cyprus and Slovenia would be excluded from the Cohesion Fund (90%).
Čehija būtu tuvu 90 % robežas pārkāpšanai.
The Czech Republic would not fall far short of the 90% threshold.
Zinātniski aprēķini rāda, ka, ja visas PKV 9 šodien pievienotos ES, tām būtu nepieciešams 150,2 miljardi eiro liels budžets, lai tās varētu īstenot aktuālās struktūrfondu investīcijas.
However, expert calculations have shown that, if all the ACC-9 joined the EU now, a budget of EUR 150.2 billion would have to be made available to them to permit the structural fund investments which are presently regarded as essential to take place.
Šī summa nav samērojama ar PKV 9 potenciālo devumu struktūrpolitikas budžetā (apmēram 4 % pieaugums)
This amount is totally out of proportion to the potential contribution of the ACC-9 to the structural budget (a 4% increase).
struktūrfondu sadalījumu”, GEFRA, Finanšu un reģionālās analīzes biedrība, 2006. gada novembris. .
see previous footnote.
Šāds struktūrfondu palielinājums ir politiski nereāls.
An increase of this magnitude in the structural fund appropriations is politically unrealistic.
Būtu arī nelietderīgi līdzšinējām saņēmējvalstīm pēc lineāras metodes samazināt atbalsta līdzekļus: Polijai, piemēram, tad būtu jāsamierinās ar 50 % struktūrfonda līdzekļu samazinājumu.
A consequent linear reduction in funding for existing recipients would also make little sense: this would mean Poland, for example, having to accept a reduction of nearly 50% in its current structural funding.
Jāņem vērā, ka aprakstītie paplašināšanās scenāriji nenotiks reizē.
These enlargement scenarios will not, of course, all take place at the same time.
Katrā ziņā 2007. gadā pievienojošos valstu Rumānijas un Bulgārijas statistiskie efekti tiek aprēķināti nākamajam atbalsta piešķiršanas periodam.
The only thing which is certain at present is that the statistical effects of Romania’s and Bulgaria’s accession in 2007 will be felt in the next funding period.
Bet arī tās kandidātvalstis, kas saņem pirmspievienošanās palīdzību, vēlas visdrīzākajā laikā kļūt par ES dalībvalstīm.
But all the countries receiving pre-accession assistance are seeking early EU membership.
Dotajā mirklī nevar precīzi paredzēt ne atsevišķu valstu pievienošanās laiku, ne arī to, kā attīstīsies ES ekonomika.
Neither the time-frame for the accession of the individual countries nor the economic development of the EU can be precisely predicted at present.
Arī struktūrfondu līdzekļu pamatā noteiktā 4 % absorbcija ne visās valstīs ir uzreiz iespējama.
The assumed 4% absorption of structural funds is also not likely to take place immediately for every country.
Tomēr turpmāko pievienošanos dimensijas jāskaidro, pamatojoties uz spēkā esošiem struktūrpolitikas noteikumiem.
Nevertheless, the scale of the forthcoming accessions, given existing structural policy regulations, needs to be made clear.
Jau šis vienkāršais attēlojums parāda, ka turpmākās pievienošanās no šodienas struktūrpolitikas viedokļa radīs Kopienai pārslodzi.
Even this simplified picture shows that the Community would be overwhelmed by the prospective new members taken as a whole, under current structural policy conditions.
Aprēķini rāda, ka atsevišķu valstu pievienošanās ietekme uz Eiropas Savienību ievērojami atšķiras.
However, the calculations also show that the individual accessions would differ significantly in their effects on the EU.
Turcija visādā ziņā ir īpašs gadījums.
Turkey is a special case in every respect.
„Jautājumi, kas izriet no Turcijas pievienošanās perspektīvas”, Komisijas darba dokuments SEK(2004)1202 , 2004. gada oktobris.
"Issues arising from Turkey’s Membership perspective ", Commission Staff Working Document SEC(2004) 1202, October 2004.
Citi aprēķini rāda, ka 2025. gadā Turcija tikai strukturāliem mērķiem vien saņemtu 26 miljardus eiro gadā.
According to other estimates, by 2025 Turkey would be receiving up to € 26 billion annually for Structural Policy measures alone.
„Turcijas pievienošanās ES: cik dārga kļūs kopējā lauksaimniecības politika”, Harald Grethe .
“Der EU-Beitritt der Türkei: Wie teuer wird die Gemeinsame Agrarpolitik", [Turkey’s EU membership: How expensive will it be for agricultural policy?]
Humbolta Universitāte, Agrārās zinātnes 54 (2005) Burtnīca 2/2005. .
Humboldt Universität Berlin, Agrarwirtschaft 54 (2005) Heft 2/ 2005.
Referenta apsvērumi
Rapporteur’s observations
Konkrētās attīstības prognozes rāda, ka līdz ar potenciālo dalībvalstu uzņemšanu paplašinātās ES iekšienē atkal ievērojami pieaugtu labklājības līmeņa starpreģionālās atšķirības.
The development forecasts set out above show that the accession of the potential candidate countries would once more greatly widen regional discrepancies in terms of wealth within the enlarged EU.
Kohēzijas politikas uzdevumu izlīdzināt reģionālās atšķirības apgrūtina saspringtā valsts budžeta situācija un pieaugošais globālās konkurences spiediens ES 27 dalībvalstīs.
The resulting challenge for a cohesion policy seeking to achieve regional equilibrium will be compounded by an overstretched budget and increasing global competition even within the EU-27.
Vienlaikus pieaug cerība, ka Eiropas struktūrpolitika dos ievērojamu ieguldījumu Lisabonas stratēģijā.
At the same time, expectations are growing for European structural policy to make an effective contribution to the Lisbon strategy.
Tādējādi Eiropas reģionālajā politikā izvirzītie uzdevumi būs lielāki nekā šai politikai piešķirtie līdzekļi.
As a result the challenges to European Regional Policy will outstrip the funds available.
Kohēzijas politikas mērķu virzību ir iespējams saglabāt, tikai īstenojot pakāpenisku paplašināšanās procesu, kā arī izmantojot instrumentus, kas paaugstina reformu efektivitāti.
The current aims of cohesion policy can only be achieved by a graduated approach to the enlargement process and by reforms to boost the efficiency of existing instruments.
Eiropas Reģionālās politikas pakāpju modeļi
Graduated regional policy models
Lai mīkstinātu potenciālo dalībvalstu ietekmi uz Eiropas Savienību un vienlaikus, kaut arī tās vēl nav pilntiesīgas dalībnieces, piedāvātu tām saistošu perspektīvu, Komisijai jāizstrādā politika, kuras pakāpeniskums ļautu vairāk diferencēt starp pirmspievienošanās palīdzību un pilntiesīgu dalību kohēzijas politikā.
In order to cushion the impact on the EU and at the same time to hold out to potential candidate countries an attractive prospect independent of full EU membership, the Commission should develop graduated models permitting a further differentiation between pre-accession assistance and full membership of the cohesion policy, particularly for Turkey.
Ir jāparedz iespēja strukturālu darbību arī pārtraukt.
It must also be possible to reverse or suspend structural policy measures.
Turklāt izvērstāk jādefinē „intensīvas kaimiņattiecību politikas” strukturālā komponente.
In addition, the structural policy component of the “reinforced neighbourhood policy” should be more defined, in greater detail.
Efektīvas reģionālās politikas sastāvdaļas
Components of an efficient regional policy
Izmantojot aizdevuma finansēšanas efektivitāti , reģionālās politikas efektivitāti var saglabāt vai pat palielināt arī finansiāli spiedīgos apstākļos.
The effectiveness of regional policy might be maintained or even enhanced by the leverage effect of loan financing , even when the margins for financial manoeuvre are limited.
Eiropas atbalsta efektivitātes pieaugumu varētu panākt, Eiropas programmām vairāk piesaistot valstu daļējo finansējumu un vienkāršojot privātā līdzfinansējuma iespējas .
Greater effectiveness for European funding might also be achieved through higher national co-financing shares and simplified arrangements for private co-financing of European programmes.
Turklāt būtu jāapsver saistība starp kohēzijas politikas efektivitāti un valsts ekonomikas politiku.
Consideration should also be given to the link between the effectiveness of cohesion policy and national economic policies.
Līdzekļu piešķiršana Kopienai būtu jāsaista ar labu valsts izaugsmes politiku .
The Community might therefore link the award of appropriations to a favourable national growth policy.
Ir principā jāpārskata atbalsta sadaļu saturs.
A radical rethink should also take place on the substance of funding priorities.
Lai dotu lielākus izaugsmes impulsus, programmas, kas paredzētas reģionālās konkurētspējas atbalstam, vairāk jāvirza uz reģionālās ekonomikas internacionalizāciju un svarīgas starptautiskas infrastruktūras attīstību .
In particular programmes for promoting regional competitiveness should concentrate more closely on the internationalisation of the regional economy and on building up key international infrastructures with a view to giving greater incentives to growth.
Turklāt struktūrfondi principā vairāk jāizmanto, lai slāpētu demogrāfisko izmaiņu un globalizācijas procesu.
It is also essential that the structural funds play a more important role in cushioning the impact of demographic change and globalisation.
Politisko mērķu kataloga pārskatīšana var būt sekmīga, ja ir skaidrs, kā un kur tiek izmantoti struktūrfondu līdzekļi.
Finally, there needs to be greater transparency in the award of appropriations.
Korupcijas un līdzekļu ļaunprātīgas izmantošanas apkarošana ir obligāta.
Only when there is sufficient clarity about how and where the money from the structural funds is being spent will it be possible to review the list of political objectives.
Tai jābūt par nosacījumu, lai pievienotos Eiropas kohēzijas politikai.
It is also vital to fight corruption and abuses and this must be an absolute precondition for membership of the European cohesion policy.
Kohēzijas politikas tālākas attīstības kritēriji tiks apspriesti, gan pārskatot 2008./2009. gada budžetu, gan turpmāk izvērtējot kohēzijas politiku un pirmspievienošanās palīdzību.
Criteria for the further development of cohesion policy will have to be discussed in the review of the 2008/2009 budget as well as in future assessments of cohesion policy and pre-accession assistance.
Budžeta komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Reģionālās attīstības komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Budgets calls on the Committee on Regional Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
6. uzskata, ka ņemot vērā pašreizējo ES resursu sistēmas stāvokli būs grūti finansēt turpmāku paplašināšanos, neapdraudot pašreizējās kohēzijas politikas efektivitāti;
Considers that, in view of the current state of the EU's resources system, it would be difficult to finance any future enlargement without jeopardising the effectiveness of the current cohesion policies;
Turpmākas paplašināšanās ietekme uz kohēzijas politikas efektivitāti
Consequences of future enlargements on the effectiveness of cohesion policy
Aizstātie atzinuma sagatavotāji
Previous drafts(wo)man
Turpmākas paplašināšanās ietekme uz kohēzijas politikas efektivitāti
The consequences of future enlargements on the effectiveness of cohesion policy
par ES atbalstu tirdzniecībai
on The EU's Aid for Trade
– ņemot vērā tā 2001. gada 13. decembra rezolūciju par PTO sanāksmi Katarā
– having regard to its resolutions of 13 December 2001 on the WTO meeting in Qatar
290. , 2002. gada 3. septembra rezolūciju par tirdzniecību un attīstību, lai izskaustu nabadzību
290. , of 3 September 2002 on trade and development for poverty eradication
277. , 2003. gada 30. janvāra rezolūciju par badu pasaulē un šķēršļiem, kas jānovērš tirdzniecībā ar trešām valstīm
277. , of 30 January 2003 on world hunger and the elimination of barriers to trade with the poorest countries
OJ C 39 E, 13.2.2004, p.
OJ C 39 E, 13.2.2004, p.
79. , 2003. gada 15. maija rezolūciju par resursu palielināšanu jaunattīstības valstīs
79. , of 15 May 2003 on capacity-building in the developing countries
OJ C 67 E, 17.3.2004, p.
OJ C 67 E, 17.3.2004, p.
255. , 2003. gada 4. septembra rezolūciju par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam „Tirdzniecība un attīstība: palīdzība jaunattīstības valstīm, lai tās izmantotu tirdzniecības priekšrocības”
255. , of 4 September 2003 on the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament on trade and development - Assisting developing countries to benefit from trade
OJ C 76 E, 25.3.2004, p.
OJ C 76 E, 25.3.2004, p.
435. , 2003. gada 25. septembra rezolūciju par piekto PTO Ministru konferenci Kankūnā
435. , of 25 September 2003 on the Fifth WTO Ministerial Conference in Cancún
393. , 2005. gada 24. februāra rezolūciju par pasākumiem cīņā pret badu un nabadzību
393. , of 24 February 2005 on action against hunger and poverty
OJ C 304 E, 1.12.2005, p.
OJ C 304 E, 1.12.2005, p.
277. , 2005. gada 12. maija rezolūciju par Dohas sarunu kārtas izvērtējumu pēc PTO Vispārējās padomes 2004. gada 1. augusta lēmuma
277. , of 12 May 2005 on the assessment of the Doha Round following the WTO General Council Decision of 1 August 2004
OJ C 92 E, 20.4.2006, p.
OJ C 92 E, 20.4.2006, p.
397. , 2005. gada 6. jūlija rezolūciju par vispasaules aicinājumu: nabadzības atstāšana pagātnē
397. , of 6 July 2005 on the Global Call to Action: Making Poverty History
Pieņemtie teksti , P6_TA(2005)0289 . , 2005. gada 1. decembra rezolūciju par gatavošanos sestajai PTO Ministru konferencei Honkongā
Texts adopted, P6_TA(2005)0289 . , of 1 December 2005 on the preparations for the Sixth Ministerial Conference of the WTO in Hong Kong
Pieņemtie teksti , P6_TA(2005)0461 . , 2006. gada 4. aprīļa rezolūciju par Dohas sarunu kārtas izvērtējumu pēc PTO Ministru konferences Honkongā
Texts adopted, P6_TA(2005)0461 . , of 4 April 2006 on the assessment of the Doha Round following the WTO Ministerial Conference in Hong Kong
Pieņemtie teksti , P6_TA(2006)0123 . , 2006. gada 1. jūnija rezolūciju par tirdzniecību un nabadzību: tirdzniecības politiku izstrāde, lai nodrošinātu tirdzniecības maksimālu ieguldījumu nabadzības mazināšanā
Texts adopted, P6_TA(2006)0123 . , of 1 June 2006 on trade and poverty: designing trade policies to maximise trade's contribution to poverty relief
Pieņemtie teksti , P6_TA(2006)0242 . un 2006. gada 7. septembra rezolūciju par Dohas Attīstības programmas (DAP) sarunu apturēšanu
Texts adopted, P6_TA(2006)0242 . , and of 7 September 2006 on the suspension of negotiations on the Doha Development Agenda
– ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumus „Kāpināt progresu ceļā uz tūkstošgades attīstības mērķiem – Eiropas Savienības ieguldījums” ( COM(2005)0132 ), „Attīstības paātrināšana attiecībā uz tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu – attīstības finansēšana un atbalsta efektivitāte” ( COM(2005)0133 ), „Attīstības politiku saskaņotība.
– having regard to the Commission Communications "Speeding up progress towards the Millennium Development Goals - The European Union’s contribution" ( COM(2005)0132 ), "Accelerating progress towards achieving the Millennium Development Goals - Financing for Development and Aid Effectiveness" ( COM(2005)0133 ), "Policy Coherence for Development - Accelerating progress towards attaining the Millennium Development Goals ( COM(2005)0134 ), "
– ņemot vērā Padomes, Eiropas Parlamenta un Komisijas kopīgo deklarāciju par Eiropas Savienības attīstības politiku „Eiropas Konsenss”,
Joint Declaration by the Council, the European Parliament and the Commission on European Union Development Policy “The European Consensus” ,
– ņemot vērā Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes 2005. gada 12. decembra un 2006. gada 16.– 17. oktobra secinājumus,
– having regard to the Conclusions of the General Affairs and External Relations Council of 12 December 2005 and 16-17 October 2006,
– ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, kurā noteikti Tūkstošgades attīstības mērķi (TAM) kā kritēriji, ko starptautiskā sabiedrība ir izstrādājusi, lai izskaustu nabadzību,
– having regard to the United Nations' Millennium Declaration of 8 September 2000, which sets out the Millennium Development Goals (MDGs) as criteria collectively established by the international community for the elimination of poverty,
– ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) 2005. gada ziņojumu par tūkstošgades attīstības mērķiem,
– having regard to the "The Millennium Development Goals - Report 2005" of the United Nations (UN),
– ņemot vērā ANO Tūkstošgades projekta darba grupas ziņojumu,
– having regard to the report by the UN Millennium Project Task Force,
– ņemot vērā astoņu ietekmīgāko rūpnieciski attīstīto valstu (G8 – „Lielā astotnieka”) vadītāju 2005. gada 8. jūlijā Glenīglsā pieņemto kopīgo paziņojumu,
– having regard to the communiqué released on 8 July 2005 by the Group of Eight (G8) in Gleneagles,
– ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu ( A6-0088/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on International Trade and the opinion of the Committee on Development ( A6‑0088/2007 ),
A. tā kā līdzsvarota, regulēta un daudzpusēja tirdzniecības sistēma ir būtiski svarīga, lai jaunattīstības valstis spētu piedalīties starptautiskajā tirdzniecībā un no tās gūt labumu;
A. whereas a balanced rules-based multilateral trading system is crucial to the ability of developing countries to participate in and benefit from international trade,
B. tā kā pēdējo 40 gadu laikā vismazāk attīstīto valstu (VAT) apjoms pasaules tirdzniecībā ir krities no 1,9 % uz mazāk nekā 1 % par spīti tam, ka pēdējo gadu laikā ir paplašinātas programmas (no kurām lielākā ir Kopienas iniciatīva „Viss, izņemot ieročus”), kas šīm valstīm ļauj eksportēt produkciju bez muitas nodevām un kvotām;
B. whereas over the past 40 years the share of world trade of the least developed countries (LDCs) declined from 1.9% to less than 1% despite the expansion, over recent years, of bilateral duty free and quota free access schemes for their products (of which the Community's 'Everything But Arms' scheme is the largest),
C. tā kā jaunattīstības valstu ekonomikas izaugsme un integrācija pasaules ekonomikā ir galvenais nosacījums, lai varētu sasniegt mērķi par nabadzības izskaušanu, īstenojot noturīgu attīstību un TAM;
C. whereas economic growth and the integration of developing countries into the global economy is a major condition for fulfilling the aim of eradicating poverty in the context of sustainable development and the pursuit of the MDGs,
D. tā kā jaunattīstības valstīm ir ļoti svarīgs miers, kopējo un vispāratzīto vērtību — cilvēktiesību, pamatbrīvību, labas pārvaldības, demokratizācijas un tiesiskuma — ievērošana un veicināšana, lai tās varētu samazināt nabadzību un apzināties labumu, ko sniedz lielākas tirdzniecības iespējas;
D. whereas peace and the common and universal values of respect for, and promotion of, human rights, fundamental freedoms, good governance, democratisation and the rule of law are essential to enabling developing countries to both reduce poverty and realise the benefits to be derived from greater trade opportunities,
E. tā kā norādīts dokumentā „Eiropas Savienības attīstības politika „Eiropas konsenss”, atsaucoties uz savu pieredzi un ekskluzīvo kompetenci tirdzniecības jomā, Kopienai ir salīdzinošas priekšrocības atbalsta sniegšanā partnervalstīm, lai tirdzniecības jomu integrētu valsts attīstības stratēģijā un atbalstītu reģionālo sadarbību;
E. whereas, as noted in the "European Consensus on Development", the Community, drawing on its own experiences and exclusive competence in trade, has a comparative advantage in providing support to partner countries to integrate trade into national development strategies and in supporting regional co-operation,
G. tā kā globalizācija ir nepārtraukts un neapturams process, kas ne tikai sniedz iespējas un uzliek pārbaudījumus, bet arī palielina valstu marginalizācijas risku, jo īpaši attiecībā uz nabadzīgākajām valstīm un šo valstu neaizsargātākajām iedzīvotāju grupām, sevišķi gadījumos, kad pastāv lielas ienākumu līmeņa atšķirības valstī un starp valstīm un arvien vairāk cilvēku dzīvo nabadzībā;
G. whereas globalisation is an ongoing and unstoppable process that presents opportunities and challenges but also raises the risk of marginalising countries, in particular the poorest countries, as well as marginalising the most vulnerable groups within those countries, notably where income gaps within and between countries remain wide and there is an increasing number of people living in poverty,
Argumenti par labu atbalstam tirdzniecībai (AT) un trīs pīlāriem: uzlabotai tirgus pieejamībai, stabilai iekšpolitikai un lielākam un efektīvākam atbalstam tirdzniecībai
The case for Aid for Trade (AfT) and the virtuous triangle: improved market access, sound domestic policies and increased and more effective aid for trade
5. uzskata, ka pārskatatbildība ir abpusēja un ka vides ilgtspējības, sociālo un cilvēktiesību aizsardzības un labas pārvaldes principi vienādi attiecas gan uz attīstītajām, gan jaunattīstības valstīm, tādēļ tos vajadzētu ietvert ES pieejā AT;
Considers that accountability is reciprocal and that the principles of environmental sustainability, social and human rights protection and good governance apply to developed and developing countries alike and must therefore be mainstreamed into the EU's approach to AfT;
9. atzīst, ka attīstība nav tikai ekonomiskā attīstība, tā attiecas arī uz attīstību tādās jomās kā veselības aprūpe, izglītība, cilvēktiesības, vides aizsardzība un politisko brīvība; tomēr uzskata, ka iepriekšminētās jomas nevar ilgtspējīgi nodrošināt, ja nav ekonomiskās attīstības, kas rada tam vajadzīgos līdzekļus
Acknowledges that development is not simply economic development but also development in areas such as health, education, human rights, environmental protection and political freedom; considers, however, that these cannot be sustainably ensured in the absence of economic development, which generates the necessary resources;
2007. gada Vienotā Eiropas stratēģija tirdzniecības atbalstam
The 2007 Joint European Strategy on Aid for Trade
13. uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai Parlaments būtu pienācīgi iesaistīts 2007. gada Vienotās Eiropas stratēģijas TA sagatavošanā un pieņemšanā, kā tas notika ar „Eiropas konsensu attīstības jomā”;
Considers it of the utmost importance that following the example of the "European Consensus on Development", Parliament be appropriately involved in the preparation and adoption of the 2007 Joint European Strategy on AfT;