natgillin/translations-raw huggingface dataset:
KPC neatkarība no īpašām privātām vai valstiskām interesēm līdz ar tā tehnisko kompetenci ļauj atvieglot komunikāciju un vairot vienprātību starp iesaistītajām personām (rūpnieciskām apvienībām, vides darba grupām, dalībvalstu kompetentajām iestādēm, citiem pētniecības centriem u.c.) un politikas veidotājiem, jo īpaši Kopienas mērogā.
The JRC's independence of special interests, whether private or national, combined with its technical expertise enable it to facilitate communication and consensus building between stakeholders (industry associations, environmental action groups, Member States' competent authorities, other research centres etc.) and policy makers, especially at the Community level.
Ar zinātniskā un tehnoloģiskā atbalsta palīdzību KPC veicina Kopienas politikas procesa efektivitāti, pārskatāmību un zinātnisko pamatotību.
Through scientific and technological support the JRC helps to make the Community policy process more effective, transparent and based on sound science.
Vajadzības gadījumā, lai novērstu pārklāšanos un dublēšanos, KPC veiktie pētījumi būtu jāsaskaņo ar pētījumiem, kas veikti saskaņā ar īpašās programmas "Sadarbība" sadaļu "Tēmas".
Where and when appropriate, research conducted by the JRC should be coordinated with the research undertaken under the "Themes" of the "Cooperation" Specific Programme, in order to avoid overlap and duplication.
KPC neatkarība no īpašām privātām vai valstiskām interesēm līdz ar tā tehnisko kompetenci ļauj atvieglot komunikāciju un vairot vienprātību starp iesaistītajām personām (rūpnieciskām apvienībām, vides darba grupām, dalībvalstu kompetentajām iestādēm, citiem pētniecības centriem u.c.) un politikas veidotājiem, īpaši Kopienas mērogā un jo īpaši ar Eiropas Parlamentu .
The JRC's independence of special interests, whether private or national, combined with its technical expertise enable it to facilitate communication and consensus building between stakeholders (industry associations, environmental action groups, Member States' competent authorities, other research centres etc.) and policy makers, especially at the Community level and notably with the European Parliament .
Vajadzības gadījumā, lai novērstu pārklāšanos un dublēšanos, KPC veiktie pētījumi jāsaskaņo ar pētījumiem, kas veikti saskaņā ar īpašās programmas „Sadarbība” sadaļu „Tēmas”.
Where and when appropriate, research conducted by the JRC should be coordinated with the research undertaken under the "Themes" of the "Cooperation" Specific Programme, in order to avoid overlap and duplication.
KPC stiprinās savu nozīmi Eiropas pētniecības telpā.
The JRC will strengthen its position in the European Research Area.
Atvieglinot piekļuvi tā iekārtām Eiropas pētniekiem un pētniekiem ārpus Eiropas, tostarp zinātniekiem karjeras sākumā, tiks palielināta centra sadarbība ar citām publiskām un privātām pētniecības organizācijām, būtiski uzlabota paša centra darbību zinātniskā kvalitāte, kā arī sekmēta apmācība zinātniskajā jomā, kas joprojām būs svarīga KPC darbības prioritāte.
In facilitating access to its facilities by European and non European researchers, including early-stage scientists, it will increase its cooperation with other public and private research organisations, consistently improve the scientific quality of its own activities and contribute more scientifically to training, which will remain a high priority for the JRC.
Grozījums iesniegts, lai panāktu vienošanos ar Padomi.
Amendment tabled with a view to reaching an agreement with Council
II pielikuma tabula
Annex II, Table
Informācijas un komunikāciju tehnoloģijas
Information and Communication Technologies
Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas
Nano‑sciences, Nano‑technologies, Materials and new Production Technologies
Pētniecības infrastruktūras
Research Infrastructures
Pētniecības potenciāls
Research Potential
Saskaņotas pētniecības politikas izstrāde
Coherent development of research policies
Parlamenta grozījums
Amendment by Parliamentt
Pārtika, lauksaimniecība un zivsaimniecība , biotehnoloģija
Food, Agriculture and Fisheries, Biotechnology
II pielikuma sadaļas „Īpaši noteikumi par Riska dalīšanas finanšu mehānismu (RDFM)” 2., 3. un 4. daļa
Annex II, Subtitle "Special provisions concerning the Risk-Sharing Finance Facility (RSFF)", paragraphs 2, 3 and 4
Septītās pamatprogrammas ieguldījums RDFM būs līdz EUR 1 miljardam , kas līdzvērtīgs iemaksai no EIB.
The Seventh Framework Programme will contribute an amount of up to EUR 1 billion to the RSFF which is to be matched by an equivalent amount from the EIB.
Tas nāks no īpašajām programmām "Sadarbība" (līdz EUR 800 miljoniem, no proporcionāliem ieguldījumiem no visām tematiskajām prioritātēm, izņemot sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes) un "Iespējas" (līdz EUR 200 miljoniem no pētniecības infrastruktūras sadaļas).
It will come from the "Cooperation" programme (up to EUR 800 million by proportional contribution of all thematic priorities, except socio‑economic sciences and humanities) and the "Capacities" programme (up to EUR 200 million from the research infrastructure line).
Septītās pamatprogrammas ieguldījums RDFM līdz 2010. gadam būs līdz EUR 500 miljoniem .
The Seventh Framework Programme will contribute an amount of up to EUR 500 million to the RSFF until 2010 .
Laikposmam no 2010. līdz 2013. gadam būs iespēja piešķirt papildu EUR 500 miljonus pēc tam, kad Padome un Eiropas Parlaments būs veikuši izvērtējumu saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto procedūru, pamatojoties uz Komisijas ziņojumu, kurā ietverta informācija par MVU un universitāšu dalību, 7. pamatprogrammas atlases kritēriju izpildi, atbalstīto projektu veidu un pieprasījumu pēc attiecīgā instrumenta, atļaujas piešķiršanas procedūru ilgumu, projektu rezultātiem un finansējuma sadali .
For the period 2010-2013, there will be the possibility to release up to an additional EUR 500 million following the evaluation of the Council and the European Parliament under the procedure described in Article 7(2) on the basis of a report by the Commission containing information on the participation of SMEs and universities, the fulfilment of the FP7 selection criteria, the kind of projects supported and the demand for the instrument concerned, the duration of the authorisation procedure, the project results, and the funding distribution.
Summai, kas pieejama no Septītās pamatprogrammas, ir jābūt pieskaņotai iemaksai no EIB.
The amount made available out of the Seventh Framework Programme is to be matched by an equivalent amount from the EIB.
Tā nāks no īpašajām programmām „Sadarbība” (līdz EUR 800 miljoniem, no proporcionāliem ieguldījumiem no visām tematiskajām prioritātēm, izņemot sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes) un „Iespējas” (līdz EUR 200 miljoniem no pētniecības infrastruktūras sadaļas).
It will come from the "Cooperation" programme (up to EUR 800 million by proportional contribution of all thematic priorities, except socio‑economic sciences and humanities) and the "Capacities" programme (up to EUR 200 million from the research infrastructure line).
Šo summu pakāpeniski darīs pieejamu EIB, ņemot vērā pieprasījuma līmeni.
The amount will be made available progressively to the EIB taking account of the level of demand.
Lai nodrošinātu ātru uzsākšanu ar resursu kritisko daudzumu, laikposmā līdz šā lēmuma 7. panta 2. punktā minētajam Septītās pamatprogrammas starpposma izvērtējumam budžetā pakāpeniski iemaksās summu EUR 500 miljonu apmērā.
In order to ensure a rapid launch with a critical mass of resources, an amount in the order of EUR 500 million will be progressively allocated in the budget for a period up to the interim evaluation of the Seventh Framework Programme, referred to in Article 7(2) of this Decision.
Starpposma izvērtējuma rezultātus ņems vērā, piešķirot summu atlikušajam laikposmam.
The results of the interim evaluation will be taken into account when allocating the amount for the remainder of the period.
III pielikuma sadaļas „Netiešās darbības” 4. daļas a) punkta 1. apakšpunkts
Annex III, Subtitle "Indirect Actions", paragraph 4, point (a), point (1)
Atbalsts pētījumu projektiem, ko veic konsorciji, kurus veido dalībnieki no dažādām valstīm, lai izstrādātu jaunas zinātniskās atziņas, jaunas tehnoloģijas, produktus, demonstrējumu pasākumus vai kopīgus pētniecības resursus.
Support for research projects carried out by consortia with participants from different countries, aiming at developing new knowledge, new technology, products, demonstration activities or common resources for research.
Projekti var būt, sākot ar neliela vai vidēja mēroga specifiskām pētniecības darbībām līdz plaša mēroga integrētiem projektiem, lai sasniegtu noteiktu mērķi.
Projects can range from small or medium-scale focused research actions to large‑scale integrating projects for achieving a defined objective.
Projekti var būt paredzēti arī īpašām grupām, tādām kā MVU.
Projects may also be targeted to special groups such as SMEs.
Projektiem jābūt paredzētiem arī īpašām grupām, tādām kā MVU un citiem neliela mēroga dalībniekiem .
Projects should also be targeted to special groups such as SMEs and other smaller actors .
Grozījums Nr. 41 I pielikums (jauns)
Amendment 41 Annex I (new)
Eiropas Parlamenta paziņojums
Statement of the European Parliament
Eiropas Parlaments uzsver savu stingro pārliecību, ka saskaņā ar šo programmu finansējums nav jāpiešķir iecerētā Eiropas Tehnoloģiskā institūta izveidošanai un/vai administratīvajām izmaksām.
The European Parliament underlines its strong conviction that no funds under this programme shall contribute to the establishment and/or administration costs of the foreseen European Institute of Technology.
Saskaņā ar līdzdalības noteikumiem var segt tikai tās administratīvās izmaksas, kas ir tieši saistītas ar pētniecības projektiem.
Only administrative costs directly associated with research projects may be covered according to the Rules for Participation.
(Ja šo grozījumu pieņem, rezolūcijai pievienos papildu punktu par šā pielikuma iekļaušanu rezolūcijā. )
(If this amendment is adopted an additional paragraph will be added to the resolution noting the adoption of this annex to the resolution)
Padomes kopējā nostāja, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads)
Council common position for adopting a Decision of the European Parliament and of the Council concerning the Seventh Framework Programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007 - 2013)
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 49. pantu,
– having regard to Article 49 of the Treaty on European Union,
– ņemot vērā prezidentūras secinājumus Eiropadomes sanāksmēs, kuras notika 1993. gada jūnijā Kopenhāgenā, 1995. gada decembrī Madridē, 1997. gada decembrī Luksemburgā, 2003. gada jūnijā Salonikos, 2004. gada decembrī un 2005. gada jūnijā un 2006. gada jūnijā Briselē,
– having regard to the Presidency conclusions of the meetings of the European Council held in June 1993 in Copenhagen, in December 1995 in Madrid, in December 1997 in Luxembourg, in June 2003 in Thessaloniki, and in December 2004, June 2005 and June 2006 in Brussels,
– ņemot vērā Pamattiesību hartu,
– having regard to the Charter of Fundamental Rights,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Paplašināšanās stratēģijas dokuments — 2005” ( COM(2005)0561 ),
– having regard to the Commission's 2005 enlargement strategy paper ( COM(2005)0561 ),
– ņemot vērā 2005. gada 12. janvāra rezolūciju par Līgumu par Konstitūciju Eiropai
– having regard to its resolution of 12 January 2005 on the Treaty establishing a Constitution for Europe
– ņemot vērā 2005. gada 28. septembra rezolūciju par sarunu sākšanu ar Turciju
– having regard to its resolution of 28 September 2005 on the opening of negotiations with Turkey
– ņemot vērā Padomes 2005. gada 3. oktobrī pieņemto lēmumu uzsākt pievienošanās sarunas ar Turciju un Horvātiju,
– having regard to the negotiation frameworks for Turkey and for Croatia adopted by the Council on the 3 October 2005,
– ņemot vērā 2006. gada 19. janvāra rezolūciju par pārdomu periodu: struktūra, temati un konteksts, lai novērtētu debates par Eiropas Savienību
– having regard to its resolution of 19 January 2006 on the period of reflection: the structure, subjects and context for an assessment of the debate on the European Union
Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0027 . ,
Texts Adopted , P6_TA(2006)0027 . ,
– ņemot vērā 2006. gada 16. marta rezolūciju par Komisijas 2005. gada stratēģisko dokumentu attiecībā uz paplašināšanos
– having regard to its resolution of 16 March 2006 on the Commission's 2005 enlargement strategy paper
Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0096 . ,
Texts Adopted , P6_TA(2006)0096 . ,
– ņemot vērā 2006. gada 14. jūnija rezolūciju par turpmākajiem pasākumiem pārdomu un analīzes periodā attiecībā uz Eiropas nākotni
– having regard to its resolution of 14 June 2006 on the next steps for the period of reflection and analysis on the Future of Europe
Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0263 . ,
Texts Adopted , P6_TA(2006)0263 . ,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 27. septembra rezolūciju par Turcijas progresu ceļā uz pievienošanos
– having regard to its resolution of 27 September 2006 on Turkey's progress towards accession
Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0381 . ,
Texts Adopted , P6_TA(2006)0381 . ,
– ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu ( A6‑0393/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Constitutional Affairs ( A6-0393/2006 ),
A. 2003. gada jūnija Eiropadome Rietumbalkānu valstīm pauda skaidri izteiktu Eiropas perspektīvu, kur dalība Eiropas Savienībā tām ir galamērķis (Saloniku programma);
A. the European Council of June 2003 held out a clear European perspective to the countries of the Western Balkans, with membership of the Union as the final goal (the Thessaloniki agenda),
B. 2005. gada Eiropadome no jauna apstiprināja saistības sakarā ar Saloniku programmas pilnīgu īstenošanu, bet 2006. gada jūnija Eiropadome vēlreiz apstiprināja tās vēlmi ievērot saistības pret Dienvidaustrumeiropas valstīm (Turciju un Horvātiju, valstīm, ar kurām pašreiz norit pievienošanās sarunas, bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku/ FYROM kā kandidātvalsti un Rietumbalkānu valstīm kā potenciālajām kandidātvalstīm) sakarā ar paplašināšanos, pasvītrojot nepieciešamību nodrošināt, lai ES „pēc paplašināšanās būtu spējīga funkcionēt politiski, finansiāli un institucionāli”;
B. the European Council of June 2005 reaffirmed its commitment to full implementation of the Thessaloniki agenda, and that of June 2006 reaffirmed its intention to honour the existing commitments made to the South-East European countries (Turkey and Croatia, countries with which accession negotiations are underway, Former Yugoslav Republic of Macedonia/FYROM, as candidate country, and the Western Balkans countries, as potential candidates) concerning enlargement, while emphasising the need to ensure that the Union "is able to function politically, financially and institutionally as it enlarges",
C. Padome oficiāli uzsāka pievienošanās sarunas ar Turciju un Horvātiju 2005. gada 3. oktobrī;
C. the Council officially opened the accession negotiations with Turkey and Croatia on 3 October 2005,
D. Eiropadome 2005. gada decembrī bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai ( FYROM ) piešķīra kandidātvalsts statusu;
D. the European Council of December 2005 granted the status of candidate country to the Former Yugoslav Republic of Macedonia (FYROM),
E. atbilstība Kopenhāgenas kritērijiem kopš 1993. gada ir bijis pamats, lai pievienotos ES, un tā tam jābūt arī turpmākos pievienošanās gadījumos;
E. compliance with all the Copenhagen criteria has since 1993 been the basis for accession to the EU and should remain so for future accessions,
F. kā svarīgs apsvērums Kopenhāgenas kritērijos ir minēta arī „ES spēja piesaistīt jaunus dalībniekus, tajā pašā laikā saglabājot virzību uz Eiropas integrāciju”;
F. the Copenhagen criteria also mention as an important consideration the "the Union's capacity to absorb new members, while maintaining the momentum of European integration",
G. pēc Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās arvien lielākā mērā tiek apspriesta ES institucionālā jauda integrēt jaunas dalībvalstis sakarā ar paplašināšanos;
G. the institutional capacity of the Union to integrate new Member States has been increasingly discussed in relation to enlargements after the accession of Bulgaria and Romania,
H. iepriekš minētajā rezolūcijā par „Paplašināšanās stratēģijas dokumentu – 2005”, Eiropas Parlaments aicināja Komisiju līdz 2006. gada beigām iesniegt ziņojumu par principiem, uz kuriem ir pamatota ES absorbcijas spēja;
H. in its above-mentioned resolution on the 2005 enlargement strategy paper the European Parliament invited the Commission to submit by the end of 2006 a report setting out the principles on which the Union’s absorption capacity is based,
I. 2006. gada jūnijā Eiropadome nolēma, ka „paplašināšanās gaitā jāņem vērā ES spēja uzņemt jaunas dalībvalstis”, un pieņēma lēmumu tā paša gada decembrī organizēt diskusiju „par visiem turpmākās paplašināšanās aspektiem, tostarp ES spēju uzņemt jaunas dalībvalstis un jauniem veidiem, kā paaugstināt paplašināšanās procesa kvalitāti, pamatojoties uz līdz šim gūto pozitīvo pieredzi”, pamatojoties uz ziņojumu „par visiem būtiskiem aspektiem attiecībā uz Eiropas Savienības absorbcijas spēju”, kas Komisijai ir jāiesniedz kopā ar gada ziņojumu sakarā ar paplašināšanos un pirmspievienošanās procesu;
I. the European Council in June 2006 decided that "the pace of enlargement must take the Union's absorption capacity into account" and resolved to hold a debate in December of the same year "on all aspects of further enlargements, including the Union's capacity to absorb new members and further ways of improving the quality of the enlargement process on the basis of the positive experiences accumulated so far", on the basis of a report "on all relevant aspects pertaining to the Union's absorption capacity" to be presented by the Commission together with its annual report on enlargement and the pre-accession process,
J. 2004. gada 16.–17. decembra Briseles Eiropadome paziņoja, ka „pievienošanās sarunas, kas vēl jāuzsāk ar kandidātvalstīm, kuru pievienošanās varētu izraisīt nozīmīgas finansiālas sekas, var noslēgt tikai pēc finanšu plāna izveidošanas laikposmam, sākot ar 2014. gadu, kopā ar no tā izrietošām finansiālām reformām”;
J. the European Council of 16-17 December 2004 in Brussels stated that "accession negotiations yet to be opened with candidates whose accession could have substantial financial consequences can only be concluded after the establishment of the Financial Framework for the period from 2014 together with possible consequential financial reforms",
K. ziņojumā ir „jāietver arī jautājums par to, kā pilsoņi pašreiz un arī nākotnē uztvers paplašināšanos, un jāņem vērā nepieciešamība visā Eiropas Savienībā paplašināšanās procesu attiecīgi sabiedrībai izskaidrot”;
K. that report should "also cover the issue of the present and future perception of enlargement by citizens and should take into account the need to explain the enlargement process adequately to the public within the Union",
L. integrācijas jaudas jēdziens ietver ES piemērošanu tam, lai varētu uzņemt jaunās dalībvalstis; pašreiz, jo īpaši pēc tam kad Konstitucionālais līgums Francijā un Nīderlandē tika noraidīts, šī problēma joprojām nav atrisināta, jo šis līgums nodrošinātu efektīvu un demokrātisku Eiropas Savienības funkcionēšanu;
L. the notion of integration capacity entails the challenge of adapting the EU to accommodate its new Members; that challenge currently remains unresolved, in particular following the rejection of the Constitutional Treaty in France and the Netherlands as this treaty would enable the European Union to function efficiently and democratically,
M. turpinās pastāvīgas debates par tā saucamo ES „absorbcijas spēju” nākamo paplašināšanos kontekstā;
M. there is an ongoing debate on the so-called “absorption capacity” of the Union in the context of future enlargements,
N. Komisijas priekšsēdētājs Eiropas Parlamentam izklāstīja, ka, viņaprāt, pirms jebkuras nākamās paplašināšanās ir jāveic institucionāla sakārtošana, un izteica cerību, ka šādu institucionālu sakārtošanu, kā to noteica 2006. gada jūnija Eiropadome, varēs paveikt līdz 2008. gada beigām, tādējādi ļaujot ES respektēt saistības attiecībā uz valstīm, ar kurām risinās sarunas par pievienošanos, un tām valstīm, kurām tā ir devusi izredzes uz pievienošanos;
N. the President of the Commission has stated before the European Parliament that he believes that an institutional settlement should precede any future enlargement, and has expressed his hope that that institutional settlement, as set by the European Council of June 2006, can be achieved by the end of 2008, thus allowing the Union to respect its commitments towards the negotiating countries and those for which it has opened up the prospect of accession,
O. šāda veida institucionāla sakārtošana galvenokārt vajadzīga, lai saglabātu Eiropas integrācijas virzītājspēku, kā 1993. gada Kopenhāgenas augstākā līmeņa sanāksmē norādīja valstu un valdību vadītāji,
O. an institutional settlement of this kind is first and foremost required to maintain the momentum of European Integration, as stated by the Heads of State and Government at the Copenhagen Summit of 1993,
3. atgādina, ka, lai gan jebkurš ES paplašināšanās gadījums ir izraisījis institucionālas, politiskas un finansiālas izmaiņas, šīs izmaiņas nebija pietiekamas, lai saglabātu ES lēmumu pieņemšanas efektivitāti;
Recalls that although every enlargement of the Union has brought about changes in its institutional, political and financial framework, such changes were not sufficient to preserve the effectiveness of the Union's decision making;
– Eiropas iestādes spēs efektīvi un demokrātiski darboties un pieņemt lēmumus saskaņā ar to īpašajām procedūrām,
– the European institutions will be able to function properly and take decisions efficiently and democratically in accordance with their specific procedures,
– ES finansiālie resursi būs pietiekoši, lai pēc paplašināšanās attiecīgi finansētu savas darbības,
– the financial resources of the Union will be sufficient to adequately finance its activities,
– ES spēs sekmīgi izstrādāt politikas virzienus un sasniegt mērķus, lai īstenotu tās politisko projektu;
– the Union will be able successfully to develop its policies and attain its goals, in order to pursue its political project;
8. atzīst, ka Eiropas Savienība pašreiz saduras ar grūtībām pildīt saistības attiecībā uz Dienvidaustrumeiropas valstīm, jo tās pašreizējā institucionālā, finansiālā un politiskā struktūra vēl nav piemērota turpmākam paplašināšanās procesam un ir jāuzlabo;
Recognises that the Union is at present confronted with difficulties to honour its commitments towards South-East European countries, because its current institutional, financial and policy structure is unsuitable for further enlargements and needs to be improved;
Integrācijas spējas institucionālie aspekti
Institutional aspects of integration capacity
Uzsver, ka pirms jebkuras nākamās paplašināšanās ir jāveic Eiropas Savienības reforma, lai tā spētu strādāt efektīvāk, pārredzamāk un demokrātiskāk; šinī ziņā jebkura turpmākā paplašināšanās padarīs par nepieciešamām šādas institucionālās reformas:
Stresses that before any future enlargement a reform of the European Union is essential to enable it to work more effectively, more transparently and more democratically; in this light any further enlargement will necessitate the following institutional reforms:
(a) jaunas kvalificētā vairākuma vēlēšanu sistēmas pieņemšanu, kas palielinātu Padomes spēju pieņemt lēmumus,
(a) the adoption of a new system of qualified majority voting that enhances the ability of the Council to reach decisions;
(b) būtisku jautājumu loka paplašināšanu, uz kuriem kvalificētā vairākuma vēlēšanas attiecas,
(b) a substantial extension of the matters to which qualified majority voting applies;