natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vai dzemdību atvaļinājumam jābūt garākam?
Paid maternity leave - should it be extended or not?
Patlaban Eiropas Savienības 27 dalībvalstīs grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma ilgums svārstās no 14 līdz 52 nedēļām.
Bianca, two days old Provisions and rules governing maternity leave differ among the EU-members.
Šajā EP plenārsēdē deputāti izskatīs tiesību akta priekšlikumu, kura mērķis ir uzlabot strādājošām grūtniecēm drošību un veselības aizsardzību.
This week MEPs are set to examine a proposal which aims to improve the health and safety of pregnant workers.
Cik ilgam vajadzētu būt minimālajam dzemdību atvaļinājumam?
Key issues are how long should minimum maternity leave be?
Vai tam jābūt pilnībā apmaksātam?
Should the leave be fully paid?
Vai arī jaunajiem tēviem jādod tiesības 2 nedēļas pavadīt mājās ar jaundzimušo?
Should fathers be given the right to stay home 2 weeks with their newborn children?
Ziņojuma referente Edite Estrela (S&D, Portugāle) vēlas pagarināt obligāto atvaļinājumu līdz 20 nedēļām ar pilnu darba samaksu.
She wants to extend the minimum period leave to 20 weeks with full pay.
20 nedēļas ilgs grūtniecības un dzemdību atvaļinājums ir „laika posms, kas vajadzīgs, lai sieviete atkoptos pēc dzemdībām, lai nostiprinātos saite starp māti un bērnu un lai veicinātu bērna barošanu ar krūti tā pirmajos dzīves mēnešos.”
She believes that 20 weeks’ leave would be appropriate to the extent that it would give women time to recover from their confinement, encourage breastfeeding, and enable a mother to forge a strong bond with her child.
Oktobrī notikušajā seminārā deputātes Marina Yannakoudakis (ECR, Lielbritānija) un Elizabeth Lynne (ALDE, Lielbritānija) pauda bažas par likumprojekta iespējamo ietekmi uz sieviešu nodarbinātības iespējām, jo īpaši par darba devēja attieksmi pret jaunu sieviešu nodarbināšanu.
British MEP Marina Yannakoudakis (ECR) and British Liberal Ms Elizabeth Lynne (ALDE) voiced concern in the October workshop about the draft law's possible impact on women's employment opportunities and especially on employer's attitudes to employing young women.
Attiecībā uz paternitātes atvaļinājumu, Edītes Estrelas ziņojums aicina dalībvalstis nodrošināt vismaz divas nedēļas ilgu atvaļinājumu arī jaunajiem tēviem, lai veicinātu līdzsvarotu vīriešu un sieviešu līdzdalību darbā un ģimenes pienākumu sadalē .
For paternity leave, Estrela's report calls for a minimum of 2 weeks fully paid leave for fathers to promote shared responsibilities between men and women as we1l as conciliation of professional and private life.
Šobrīd vēl nepastāv noteikumu, kuri regulētu paternitātes atvaļinājumu ES līmenī.
So far there are no rules on paternity leave on EU level.
Parlamenta deputāti, kuri iebilst pret šo noteikumu uzskata, ka noteikumiem par paternitātes atvaļinājumu nav vietas šajā direktīvā, kuras mērķis ir „aizsargāt grūtnieču un to sieviešu, kas baro bērnu ar krūti, drošību un veselību”.
MEPs who opposed this provision argue that paternity leave lies outside the scope of this legislation, which covers the "health and safety of pregnant women".
Šis likuma priekšlikums attiecas arī uz citiem grūtnieču aizsardzības un darba drošības aspektiem, aizliedzot, piemēram, atlaišanu no darba laikā pēc grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma, regulē nakts darba noteikumus, kā arī adopcijas atvaļinājumu.
The law proposal also addresses other issues to protect and ensure safety at work for pregnant and breastfeeding workers, among others: prohibition of dismissal following the end of maternity leave to six months, provisions on night work and overtime and adoption leave.
Debates Parlamentā notiks pirmdiena, bet balsojums - trešdien.
The debate is being held Monday and the vote Wednesday.
Nabadzības izskaušanas nedēļa Eiropas Parlamentā
Fight against poverty centre stage at European Parliament
Zilā lentīte - Eiropas nabadzības izskaušanas kampaņas simbols ANO Starptautiskās Nabadzības izskaušanas dienas ( 17.oktobris) un Eiropas Gada pret nabadzību ietvaros, šodien, 18.oktobrī, Parlaments uzsāk informācijas kampaņu pret nabadzību.
A giant blue ribbon have been placed at the main entrance of the EP in Strasbourg to mark the international day against poverty UN Eradication of Poverty Day taking place on 17 October 2010 is European Year against Poverty The fight against poverty is centre stage this week with a series of initiatives to focus on the problem.
Aicina noteikt ES mēroga minimālo ienākumu
Call for EU-wide minimum income
Minimālo ienākumu noteikšana visās ES dalībvalstīs būtu visefektīvākais līdzeklis, lai cīnītos pret nabadzību, garantētu pienācīgu dzīves līmeni un veicinātu sociālo integrāciju, pausts portugāļu deputātes Ilda Figueiredo (GUE/NGL) rezolūcijas projektā.
Portuguese MEP Ilda Figueiredo (GUE/NGL) has also prepared a non-legislative report calling on the European Commission to bring forward a draft EU framework law on a minimum income which should be pitched at 60% of the median income of the country concerned (draft resolution).
Dokumentā ieteikts, ka minimālajam ienākumam jāveido 60% no attiecīgās valsts vidējā ienākumu līmeņa.
However, the Parliament's Employment Committee was divided in this question, the Socialist and Democrats Group abstained in the committee vote.
Deputāti debatēs un balsos par šo rezolūciju otrdien.
The debate and vote will be held on Tuesday, 19 October.
Zilās lentes kampaņa
Blue ribbon campaign
Zilā lente ir Eiropas Parlamenta kampaņas simbols, kura atgādinās par cīņu pret nabadzību un sociālo atstumtību.
UN Secretary General Ban Ki-moon and Parliament's President Jerzy Buzek will on Tuesday launch a blue-ribbon campaign in Strasbourg to symbolise the fight against poverty.
Bans Ki-Mūns par nabadzību
Ban Ki-moon on poverty
Otrdiena plenārsēdē uzstāsies Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs Bans Ki-Mūns, kurš runās par Tūkstošgades attīstības mērķiem un klimata pārmaiņu jautājumiem, kā arī debatēs par mikrofinansējumu kā līdzekli nabadzības apkarošanai.
At Tuesday midday, the plenary will be addressed by Ban Ki-moon, who is expected to talk about the UN's Millennium Development Goals (MDGs), climate change and micro financing to lift people out of poverty as part of the goals.
Ziņojums par finanšu krīzi
Report on crisis
Trešdien plenārsēde tiks apspriests Finanšu, ekonomikas un sociālā krīzes īpašās komitejas ziņojums (referente Pervanša Beresa, S&D, Francija), kurš aicina ieviest spēcīgāku Eiropas un pasaules mēroga likumdošanu, kura nodrošinātu efektīvu finanšu tirgu, instrumentu vai iestāžu uzraudzību, lai Eiropa un eiropieši netiktu pakļauti riskiem, kādus radīja nesenā finanšu krīze.
On Wednesday the mid-term report drafted by French Socialist MEP Pervenche Bérès of the Special Committee on the Financial, Economic and Social Crisis will be debated and voted.
Krīzes un nabadzības tēmu turpinās apspriest "Pilsoņu Agora", kura notiks no 27.-28. janvārim Briselē.
It calls for strong pan-European and global regulation and supervisory systems that leave no financial market, instrument or institution "off the record book".
Eiropā nabadzība skar aptuveni 85 miljonus cilvēku jeb 17% no iedzīvotāju skaita
Poverty affects around 85 million people in EU
19% vecāka gadagājuma cilvēku cieš no nabadzības
Older people also susceptible to poverty
Lems par Eiropas Ārējās darbības dienesta budžetu un darbinieku skaitu
Crucial debate and vote on External Action Service
ES Augstā pārstāve Katrīna Aštone pirms preses konferences Briselē, 2010. gada 15. septembrī Šīs nedēļas sesija būs izšķirošs topošajam Eiropas Savienības diplomātiskajam korpusam - Eiropas Ārējās darbības dienestam: Parlaments balsos, lai veiktu virkni izmaiņu esošajos ES personāla un budžeta noteikumos, lai dienests varētu uzsākt darbu.
15, 2010 TUESDAY 19 - CRUCIAL DEBATE ON EU FOREIGN SERVICE WEDNESDAY 20; VOTE ON STAFF AND BUDGET ISSUES COULD CLEAR LAST HURDLE This week will be a crucial one for the European Union nascent diplomatic corps - the European External Action Service - as a debate and crucial vote by MEPs could clear the last hurdle before it is established.
Lai Eiropas Ārējās rīcības dienests varētu sākt darbu, Parlaments balsos par izmaiņām Eiropas Savienības budžeta un personāla noteikumos.
In the long wrangle to set up the EEAS, MEPs have pushed it to have greater budgetary and political accountability to the European Parliament.
EĀDD personāls tiks sastādīts galvenokārt no jau esošajiem ES darbiniekiem, bet viena trešdaļa tiks izvelēta no pašu dalībvalstu diplomātu vidus.
The president then reminded the House that "Today, for the fourth time, we commemorate European Day against Human Trafficking" and said the EU was envisaging legislation to help eradicate this problem.
Atbildība Parlamenta priekšā
UN chief Ban Ki-moon at the European Parliament
Ilgajās pārrunās par ES ārlietu dienesta izveidi, deputāti uzstāja, lai tam būtu lielāka budžetārā un politiskā atbildība Eiropas Parlamenta priekšā.
He called for action on the Millennium Development Goals and for building trust between the developed and developing world at the forthcoming Cancun climate conference.
Daļa no vienošanās paredz, ka galveno ES diplomātisko misiju vadītājiem, lai tiktu nozīmētiem amatā, būs jāstājas Parlamenta Ārlietu komitejas priekšā.
Welcoming Ban Ki-moon to the plenary, EP President Buzek said the need for the European Union to share the benefits and burdens of the challenges the world faces.
Parlamenta deputāti vēlas, lai visi ES ārlietu dienesta darbinieki tiktu norīkoti amatos, pamatojoties uz zināšanām un nopelniem, ģeogrāfisko un dzimumu līdzsvaru, tādejādi nodrošinot to lojalitāti un neatkarību.
Mr Ban began his speech by saying "today's world poses ever more global challenge that can only be addressed by a common effort of all nations and all people" he said.
Plenārsēdes debates notiks otrdienas rītā, balsojums - trešdien.
The UN Secretary-General also thanked the EU for all its financial and political support to the United Nations.
Plenārsesija īsumā, Strasbūra, 2010. gada 18.–21. oktobris Plenārsēdes tiešraide Paziņojums presei - Diplomātiskais dienests: Eiropai jākļūst par globālo noteicēju, nevis maksātāju Paziņojums presei - EĀDD nepieciešama stingra budžeta kontrole (
EEAS: Joint press statement by Parliament rapporteurs Press release on staff rules, after vote in Legal Affairs Committee (18.10.2010) Press release on budget rules, after vote in Budget and Budgetary Control Committees (28.09.2010) Adopted text will be available here (click on 20 October)
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100630FCS77245 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100630FCS77245 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100315IPR70611 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100315IPR70611 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT REPORT A7-2010-0233 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT REPORT A7-2010-0233 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100325STO71383 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100325STO71383 0 NOT XML V0//EN
H1N1 gripas pandēmijas laikā gūtās mācības
Hearing on lessons of Influenza A (H1N1) pandemic
Lai gan vairāk nekā 45 miljoni eiropiešu tika vakcinēti, liela daļa vakcīnu tā arī netika izmantotas.
Over 45 million Europeans were eventually vaccinated although there were still stockpiles of unused vaccines.
Arī pretrunīgā informācija par gripu radīja daudz neskaidrību.
Also, some of the communication during the crisis added to the confusion several speakers noted.
Atklājot Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas semināru , priekšsēdētājs Jo Leinen atzina, ka lai gan sākotnēji "vīruss radīja lielu kņadu, par laimi tas nebija tik slikts kā sākotnēji tika domāts, un tas izraisīja daudz jautājumu."
At the start of the meeting the head of Environment Committee Jo Leinen noted that "there was a lot of uproar about the virus but fortunately it was not that bad which raised a lot of questions".
Pasaules Veselības Organizācija vadītāja Eiropā, Zsuzsanna Jakab , uzklausīšanas laikā atzina "mums bija maz informācijas, un mēs bijām gatavi visliktākajam.
The Head of World Health Organisation in Europe, Zsuzsanna Jakab, told the hearing that "we had little information and were prepared for much worse.
Nākotnē mums jābūt elastīgākiem".
We must be more flexible in the future".
Daudzi deputāti uzdeva jautājumus par vakcīnu izmaksām un uzsvēra iepirkumu procedūras pārskatāmības svarīgumu, īpaši iepērkot lielu daudzumu vakcīnu.
Many MEPs asked questions about the financial cost of all the vaccines and of the importance of openness when purchasing large amounts of vaccines.
Slovēņu deputāts Alojz Peterle (EPP) retoriski jautāja: "Kas bija pirmais: vakcīnas vai vīruss?", bet Marisa Matias (GUE/NGL, Portugāle) atzīmēja, ka "vakcīnām tika iztērēts ļoti daudz naudas, taču tās netika izmantotas."
Portuguese leftist MEP Marisa Matias commented that "so much money went to vaccines and it was not used" whilst Slovenian Member Alojz Peterle (EPP) asked "what came first: vaccines or the virus?"
Komunikācija: "medicīnas darbinieku loma ir ļoti svarīga."
Communication: "Health workers are of key importance"
"Komunikācija ar sabiedrību bija ļoti slikta", atzina Paola Testori Coggi , Eiropas Komisijas Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorāta direktore.
The general opinion was that "communication with the public went very badly" according to senior European Commission official Paola Testori Coggi.
Viņa atzīmēja, ka pats vīrusa nosaukums bija neskaidrs un tas tika saukts dažādi: cūku gripa, Meksikas gripa vai līdzīgi, un katrai valstij ir sava termins vai nosaukums.
She noted that the name of the virus was unclear - it was called variously "swine flu", "Mexican flu" and so forth and each country had its own term or name.
Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ECDC), direktors Marc Sprenger bija pārliecināts, ka "saziņai riska jomā jākļūst krietni labākai.
The Director of the European Centre for Disease Prevention and Control (ECDC), Marc Sprenger, told the hearing that "our risk communication needs to become more sophisticated.
Ir jāizprot, kuri mēdiji ir tie, ar kuru palīdzību var visefektīvāk sasniegt iedzīvotājus.
We need to better understand what parts of the media are most effective at reaching people.
Veselības aprūpes darbiniekiem ir būtiska nozīme".
Health workers are of key importance".
Kāpēc vakcīnu cenas Eiropā bija atšķirīgas ?
Vaccines vary in price across Europe - why?
Gripas krīzes laikā kļuva skaidrs, ka vakcīnu cenas ES dalībvalstīs ir atšķirīgas.
During the influenza crisis it became clear that there were price differences between EU members.
Eiropas Komisija veica pētījumu, analizējot dažādas publiskā iepirkuma iespējas un teica, ka cenu starpība ir balstītas uz vairākiem mainīgajiem (piemēram, iepirkto daudzumu).
At that time the Commission had made a document analysing the different public procurement options available and said the price difference was based on several variables (quantity of purchasing for example).
Tomēr visi deputāti bija vienisprātis, ka nākotnē būtu jāpārdomā kopīgas iepirkuma procedūras iespējamība.
However, all MEPs agreed that in the future joint procurement should be considered.
Nākamgad Komisija gatavojas iesniegt priekšlikumu regulai, kurā būs arī paredzēts pandēmijas vakcīnu kopīgu iepirkumu mehānisms, koordinētas vakcinācijas stratēģija, kā arī labāku stratēģija saziņai gan ar sabiedrību, gan veselības aprūpes speciālistiem.
The Commission is going to submit a proposal for regulation next year, looking also into joint procurement mechanism for pandemic vaccines, coordinated vaccination strategies and better communication strategy both to the public and health professionals.
Deputāte Michèle Rivasi (Greens/ALE, Francija) gatavo ziņojumu, kurš analizēs par A gripas A (H1N1) pandēmijas krīzes vadību; ziņojums tiks stādīts priekšā Parlamenta Vides komiteja janvārī.
French Green MEP Michèle Rivasi is drafting a report on the whole reaction to the (H1N1) pandemic which she will present to the Parliament's Environment Committee in January.
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090925STO61221 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090925STO61221 0 NOT XML V0//EN
Sabiedriskās apraides neatkarība
Political, economic independence of public TV must be ensured
Sabiedriskajai apraidei jābūt neatkarīgai Sabiedriskās raidorganizācijas cieš no pieaugošas to politizācijas un svārstīgiem finansēšanas veidiem vairākās ES dalībvalstīs.
©BELGA DEBATE ABOUT PUBLIC BROADCASTING NON-LEGISLATIVE REPORT DRAFTED BY BELGIAN LIBERAL IVO BELET Public Service Broadcasters (PSB) suffer from mounting politicisation and flawed funding models in several EU member states.
Parlamentiem, valdībām un regulatoriem vajadzētu uzsākt publisku diskusiju par sabiedriskas apraides nākotni, uzsverot tādus risinājumus kā apolitiskas pārvaldes struktūras, neatkarīgu publisko finansējumu, kā arī pievērst lielāku uzmanību jauniem mēdiju lietotājiem, saka jaunais iniciatīvas ziņojums, ko sagatavojis beļģu deputāts Ivo Belets (EPP).
Parliaments, governments and regulators should start a public debate about the future of public broadcasting with an emphasis on depoliticised governing structures, independent public funding and a stronger focus on young people, says a new initiative report drafted by Belgian MEP Ivo Belet (centre right European People's Party).
Mēs jautājām viņam, kādas ir lielākās problēmas neatkarīgas sabiedriskās apraides nodrošināšanā un kādi būtu to risinājumi.
We asked him what’s at stake.
Kādi ir lielākie draudi sabiedriskās apraides politiskai neatkarībai?
What are the "major problems jeopardising the political independence" of PSB?
Sabiedrisko raidorganizāciju neatkarību var apdraudēt divos veidos.
The independence of public service broadcasters can be endangered in two ways.
Pirmkārt, politizējot pārvaldes struktūru - piemēram, ieceļot padomēs, valdēs vai uzraudzības padomēs "vēlamus" cilvēkus vai ģenerāldirektorus.
First through the politicisation of the governance structures - for instance appointments to the management board, the supervisory board, the council and appointment of the director-general.
Tādēļ šajā ziņojumā mēs pieprasām, lai valdes locekļi tiktu iecelti, pamatojoties uz "kompetenci un zināšanām" mēdiju nozarē.
Therefore we ask in the report that the members of the board should be appointed on the basis of their “competence and acquaintance” with the media sector.
Otrkārt, sabiedrisko raidorganizāciju neatkarība tiek apdraudēta, ja tām nav stabila ilgtermiņa finansējuma.
Secondly public service broadcasters' independence is threatened when there is no long-term stable financing.
Ja valdības par budžetu lemj katru gadu, sabiedriskās raidorganizācijas nav pasargātas no politiskām svārstībām un iejaukšanās.
If governments decide on budgets on an annual basis, public service broadcasters are vulnerable to political interference.
Kā sabiedriskās raidorganizācijas var sasniegt jauniešus?
How can public service broadcasters reach out to young people?
Tradicionālie televīzijas vērošanas ieradumi mainās un samazinās, jo īpaši starp jaunākajiem skatītājiem.
The traditional way of watching television is in decline, especially among younger viewers.
Lai sasniegtu šos auditoriju, sabiedriskajām raidorganizācijām ir jāspēj dažādot savu piedāvājumu.
In order to reach these audiences, public service broadcasters have to be able to diversify their offer.
Tām būtu jāspēj piedāvāt jaunus pakalpojumus un piedāvāt savu saturu uz jaunām platformām.
They should be free to offer new services and to offer their content on new platforms.
Sabiedriskajām raidorganizācijām jābūt strukturētām tādā veidā, lai tās spētu piedāvāt pievilcīgu un kvalitatīvu tiešsaistes saturu, lai sasniegtu jauniešus, kuri piekļūst un lieto plašsaziņas līdzekļus gandrīz tikai ar interneta starpniecību.
Public service broadcasters should be structured in such a way, that they are able to offer attractive quality online content to reach young people, who access the media almost exclusively via the internet.
Ko var darīt ES līmenī, lai nodrošinātu sabiedrisko mediju ekonomisko un politisko neatkarību?
What can be done at EU level to secure PSB's economic and political independence?
Visas ES valstis ir parakstījušas Eiropas Padomes ieteikumus un deklarācijas, piekrītot ievērot valstu sabiedrisko raidorganizāciju ekonomiskās un politiskās neatkarības principiem.
All EU countries have signed up to recommendations and declarations from the Council of Europe adhering to the principles of economic and political independence for their public service broadcasters.
Mēs lūdzam Eiropas Audiovizuālo observatoriju apkopot datus un veikt pētījumus par šo standartu ievērošanu, un saucam pie atbildības tās dalībvalstis, kuras nepilda šīs saistības.
We ask the European Audiovisual Observatory to gather data and carry out research on the application of these standards and we ask that Member States are held accountable when failing to fulfil these commitments.
Mēs arī pieprasām, lai tiktu veikts Plašsaziņas Līdzekļu plurālisma monitorings [Pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma izstrādāts instruments, sabiedrisko raidorganizāciju novērošanai] .
We also ask that the Media Pluralism Monitor ( an instrument developed at the Commission’s request with indicators on the status of the public service broadcasters) is implemented.
20101008STO86174 Parlamenta ziņojuma projekts Deputāts Ivo Belet Monitoringa ziņojums: Televīzija bez robežām - vairāk kanālu, mazāk neatkarības
20101008STO86174 Report Television Across Europe: More Channels, Less Independence: Monitoring report: Ivo Belet MEP
-//EP//TEXT COMPARL PE-442.905 01 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT COMPARL PE-442.905 01 NOT XML V0//EN
Piesakies praksei Eiropas Parlamentā!
Traineeships / Internships in the European Parliament
Roberta (Itālija) un Kjāra (Beļģija) praksē Eiropas Parlamentā Vēlies papildināt savas zināšanas par Eiropas Savienību, uzzināt kā noris darbs Eiropas Parlamentā un kā strādā deputāti?
Italian Roberta (top) and Belgian trainee Chiara are currently at the European Parliament: "To become a trainee at the EP is a nice way to get to deeply in touch with the EU".
Eiropas Parlaments piedāvā gan apmaksātas, gan neapmaksātas prakses iespējas!
5 month Schuman Scholarships Paid and unpaid internships Ever wondered what European Parliament hides behind the mass of legislative decisions, Plenary sessions and enormous buildings?
Stažēšanās notiek vairākās jomās: ES lietās, žurnālistikā, kā arī rakstiskajā un mutiskajā tulkošanā.
Every year the European Parliaments offers paid and unpaid traineeships to provide opportunities for young people to learn how it works and familiarize themselves with its activities.
Apmaksātai praksei - Šūmaņa stipendijai - var pieteikties divas reizes gadā: līdz 15. oktobrim vēl vari paspēt nosūtīt savu pieteikumu praksei, kura sāksies 2010. gada martā!
The traineeships range from general option to journalism, translation and interpretation.
Prakse ilgst 5 mēnešus.
The paid traineeships - "Schuman Scholarships" are 5 months long and they are open to all University graduates twice a year.
Piesakies tagad!
Apply now!
Pirms sākt pieteikumu, izlasi prakses noteikumus.
Before beginning your application, take a few minutes to read the internal rules governing traineeship.
Lai pieteiktos praksei, kura sāksies 2011. gada martā, līdz 15. oktobrim aizpildiet tiešsaistes pieteikumu, kurš atrodams Eiropas Parlamenta mājas lapā, sadaļā "Prakse un mācību vizītes Eiropas Parlamentā", izvēloties vienu no prakses veidiem.
In order to apply for a traineeship in the Parliament which starts in March, complete the online application form which you can find on this official website and submit it no later than 15 October!
20101008STO86175 Prakse un mācību vizītes Eiropas Parlamentā Piesakies par stažieri Eiropas Parlamentā!
20101008STO86175 How to apply Trainees speak about their experience in EP Internal rules
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091009STO62243 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091009STO62243 0 NOT XML V0//EN
Žurnālistikas balva: "Nosemonkey" stāsta par savu blogu
Journalism prize: James Clive-Matthews on his "Nosemonkey" blog