natgillin/translations-raw huggingface dataset:
· ES pētniecības finansēšanai jāpiemēro vienkāršāki noteikumi; vienkāršāka normatīvā bāze MVU varētu palīdzēt atbalstīt jauninājumus.
· Simpler rules are needed to apply for EU research funding and a simpler regulatory environment for SMEs could help to boost innovation.
Jose-Manuel Silva Rodriguez , pētniecības ģenerāldirektors, Eiropas Komisija:
Jose-Manuel Silva Rodriguez , Director-General Research, European Commission:
· Privātais sektors ES katru gadu nodrošina apmēram divas trešdaļas no pētniecības finansējuma.
· The private sector provides about two-thirds of the funds spent on research in the EU each year.
· Bieži tiek izteikts viedoklis, ka jāvienkāršo procedūras, kas saistītas ar pieteikumiem uz ES pētniecības finansējumu un tā piešķiršanu.
· The point about the need to simplify the procedures linked to applications for and awarding of EU research funds is frequently made.
· Pašreizējai Finanšu regulas pārskatīšanai ir nozīmīga loma birokrātisko procedūru, kas saistītas ar piekļūšanu ES fondiem, vienkāršošanā.
· The ongoing revision of the Financial Regulation has a significant role to play in simplifying bureaucratic procedures linked to accessing EU funds.
· ES pētniecības programmas ir pietiekami elastīgas, lai pārdalītu finansējumu, ja laika gaitā mainās pētniecības prioritātes.
· There is enough flexibility within the EU research programmes to re-allocate funds as research priorities change over time.
Fernando Reinares , Elkano Karaliskais institūts :
Fernando Reinares , Elcano Royal Institute :
· ES jāpieliek vairāk pūļu, lai saskaņotu darbību pretterorisma jomā.
· The EU should do more to co-ordinate efforts in the field of counter-terrorism.
· Īstermiņā uzmanība jāpievērš cīņai ar pašreizējiem draudiem un jaunu draudu rašanās novēršanai.
· The short-term focus should be on dealing with existing threats and prevention of the emergence of new threats.
· ES gatavību veikt „seku novēršanas pasākumus” teroristu uzbrukuma gadījumā varētu uzlabot un labāk saskaņot.
· The EU's preparedness for "aftermath measures" in the wake of a terrorist incident could be improved and better co-ordinated.
· Ilgtermiņa politikas prioritātei jābūt izpratnei par pamatmotīviem, kas veicina teroristu darbības.
· The longer-term policy priority should be on understanding the underlying drivers that motivate terrorist actions.
Luciano Scagliotti , Eiropas tīkls pret rasismu:
Luciano Scagliotti , European Network Against Racism:
· Ir vajadzīga ES migrācijas politika, bez kuras nav iespējama saskaņota ES pieeja.
· A common EU migration policy is needed, without which a co-ordinated EU approach is not possible.
· Vairāk uzmanības jāpievērš to pārceļotāju kvalifikācijas izmantošanai ES darba tirgū, kas pārvietojas ES robežās.
· There should be a greater focus on using the skills of migrants within the EU in the EU labour market.
· Ir žēl, ka būtībā nekāds ES finansējums nav piešķirts, lai palīdzētu trešo valstu pilsoņiem integrēties ES.
· It is disappointing that essentially no EU funds are devoted to helping third-country nationals to integrate into the EU.
Komunikāciju politika
Communications policy
Claus Sorensen , komunikāciju ģenerāldirektors, Eiropas Komisija:
Claus Sorensen, Director-General for Communication, European Commission:
· Savos komentāros uzsvēra vajadzību pilnveidot Komisijas stratēģiju attiecībām ar presi, akcentējot vajadzību uzlabot politikas jomu saskaņošanu.
· Focussed his comments on improving the Commission's strategy as regards press relations, highlighting the need for improved co-ordination across policy areas.
· Pēc daudzu Komisijas delegāciju ES dalībvalstīs vadītāju domām, Eiropas plašsaziņas līdzekļu sižetus jāveido „vietējā kontekstā”, lai cilvēki tos vieglāk uztvertu.
· In the view of many Heads of Commission Delegations in EU member states, European media stories must be presented in "local terms" so that people can relate to them more easily.
· Attiecībā uz „Eiropa no satelīta” (EnS) sistēmu notiek veiksmīga sadarbība ar Eiropas Parlamentu.
· There is good co-operation with the European Parliament as regards the "Europe by satellite" (EbS) system.
I pielikums: Ashraf Ghani runas uzmetums
Annex I: Speaking note of Ashraf Ghani
Eiropas Parlamenta Budžeta komitejas iepazīstināšana
Presentation to European Parliament Budget Committee
I Konteksts
I Context
· Konteksts ir mainījies: gan iespējas ir mainījušās, gan arī draudi.
· Context has changed: opportunities have changed, so have threats.
Izaicinājums priviliģētajai pasaules daļai padomāt par mazāk priviliģēto daļu.
Challenge from the privileged half of the world to think about the less privileged half.
· Globalizācija atklāj gan tirgus atbrīvojošo potenciālu, lai radītu neierobežotu bagātību, gan tirgus kā mehānisma nespēju šo bagātības rezultātu sadalīt.
· Globalization both reveals the liberating potential of the market for generating unlimited wealth, and the blindness of the market as a mechanism for distributing the consequences of this wealth.
Ja pasaules uzplaukums un drošība ir atkarīga no globalizācijas procesa vadīšanas, lai nodrošinātu vienlīdzīgas iespējas visiem, tad jautājumu par tādu mehānismu izveidi, ar kuru palīdzību visi cilvēki varētu piedalīties vispasaules uzplaukumā, ir jāizvirza starptautiskās darba kārtības priekšplānā.
If world prosperity and security depend on leading the process of globalization towards producing equal opportunity, then the issue of creating mechanisms through which all people can participate in global prosperity must move to the forefront of the international agenda.
· Pirms desmit gadiem valdīja vienprātība par demokrātiju un tirgu, šobrīd tā tiek apšaubīta – vardarbības vilnis no Latīņamerikas līdz maoistiem Indijā un Nepālā.
· Ten years ago consensus on democracy and the market, now being called into question - Latin America to Maoists in India and Nepal, wave of violence.
· Tādēļ steidzami jāpārdomā dažāda veida intervences, dažādi laika periodi, vajadzība novērst nedrošību un pārvarēt krīzes.
· Hence urgency of the need to think about different types of intervention, different time horizons, need to lead the way both out of uncertainty and to manage crises.
Jāpanāk līdzsvars starp kopējā redzējuma realizēšanu un elastīgu spēju reaģēt krīzes gadījumā.
Balance between pursuit of a common vision and flexible capacity for response in face of crisis.
Jāsaskaņo, jākoordinē un jāsadarbojas starptautiskā līmenī, apskatot palīdzības sniegšanu plašākā tirdzniecības un politiskā dialoga kontekstā.
Need for harmonization, coordination and co-production on the international side, placing aid in the larger context of trade, and political dialogue.
· Pieredze vienā no sarežģītākajiem posmiem, vadīšana un konsultēšana divos posmos rada vajadzību koncentrēties uz valsts veidošanu un tirgus veidošanu vietējā mērogā un to analizēt starptautiskā mērogā.
· Experience in one of most difficult places, managing and advising in two brings need for focus on state-building and market building from the domestic side, and analyzing on international side.
II Skatījums no palīdzības saņēmēju puses – valsts veidošana un tirgus veidošana
II Focus from places that are aid recipients - state building and market building
· Starptautiskās politiskās sistēmas pamatā ir valstu sistēma; globalizācija kļūst iespējama, ja ir funkcionējoša valsts un minimāls daudzums tirgus institūciju.
· International political system rests on a system of states, globalization becomes possible when there is a functioning state and minimum of market institutions.
· 40–60 valstīm trūkst suverenitātes – valstis, kas kļūst par mazas elites grupas privātīpašumu, nespējīgu sniegt pamatpakalpojumus saviem pilsoņiem, – un ir nefunkcionāls tirgus – pretlikumība, noziedzība un formalitāšu neievērošana.
· Reality in 40-60 countries is sovereignty deficit - states which become private property of a small elite which do not deliver basic services for their citizens - and market failure - illegality, criminality and informality.
· Ja iepriekš minētā izvēle tiek izdarīta par Eiropas resursiem krīžu noregulēšanai, uz cilvēku dzīvību rēķina un ja intervences gadījumā tā rada tūlītēju aizvainojumu, tad ir vajadzīga īpašu valsts veidošanas un tirgus veidošanas mērķu saskaņošana.
· If former choice is made increasing on European resources for crisis management, cost of human lives, and simultaneous resentment at intervention, if latter, coordination around singular goals of state-building and market-building are necessary.
· Izdarot iepriekš minēto izvēli, ir jāpārdomā vērtības, mērķi, mehānismi, laika periods, sadarbības modalitātes un kvalifikācija.
· Latter choice requires rethinking both the values, goals, mechanisms, time horizons, modalities of cooperation and skills.
III No vērtībām līdz mehānismiem
III From values to mechanisms
· Tiesiskums, pārstāvju valdība, pilsoņu tiesību un pienākumu valsts iekārtas un valsts statusa tiesību un pienākumu īstenošana.
· Rule of law, representative government, regimes of citizenship rights and duties and fulfilling the rights and obligations of statehood.
Jāpārdefinē juridiskie pienākumi, kas izriet no valsts statusa.
Requires redefinition of the legal obligations that follow from statehood.
Starptautiskās vienošanās, miera nolīgumos un konstitūcijās ir izmantota valoda, ko neturpina lietot ieviešanas mehānismu piemērošanā.
International treaties, peace agreements, constitutions contain language that are not followed up in enforcement or implementation mechanisms.
· Daļēji tāpēc, ka aizstāvība un politisks dialogs ir atdalīts no humānā dialoga un attīstības un drošības instrumenti ignorē abus minētos.
· Partly because advocacy and political dialogue is separated from humanitarian and development, and security instruments override both.
· Lai nodrošinātu saskaņotību, ir jāapzinās mērķi – jāveido funkcionāla tirgus konjunktūra.
· To achieve coherence, require overarching goals - building of functioning states of markets
· Piespiedu stāvoklim jābūt tiesiski un politiski organizētam, un to jākontrolē ar tiesību aktu palīdzību – noteikumu piemērošana, lai radītu pieaugošu sociālo, politisko un ekonomisko mobilitāti.
· Requires focus state as a legal and political organization bound by law - use of rules to create upward social, political and economic mobility.
· Eiropas pieredze – iestāšanās – milzīgs panākums.
· Europe's experience - Accession - huge success.
· Konceptuāli jākoncentrējas uz ilgtermiņa nākotnes redzējumu un ieviešanas plānu, ko nodrošina divpusējs nolīgums starptautiskās sabiedrības starpā un sociāls nolīgums ar pilsoņiem.
· Requires a conceptual focus on a long term vision and implementation plan, anchored in double compact between international community on one side and social compact with citizens on the other.
Valdības procesu standartizēšana, lai radītu neatgriezeniskas izmaiņas.
Benchmarking of government processes to create irreversible change.
· Praktiski jākoncentrējas uz 10 funkcijām un uz to, kā tās tiek īstenotas.
· Pragmatically, requires focus on 10 functions and how they are performed.
Laika periods
Time frames
· 10 līdz 15 gadi.
· 10 to 15 years.
Sadarbības modalitātes
Modalities of cooperation
· Atbalstu ir pārņēmusi valsts elite un virkne uzņēmumu Eiropā – tā vietā, lai izsauktu pateicību, tas rada aizvainojumu.
· Aid has been captured by an elite in country, and set of private companies in Europe - instead of instilling gratitude, creates resentment.
· Instrumentu ierobežojumi – projekti pretstatā saskaņotai valsts vadītai stratēģijai un programmām.
· Constraints in instruments - projects vs a coherent nationally driven strategy and programs.
· Instrumenti ir jāpārveido.
· Instruments require refashioning.
· Maza mēroga intervenču vietā apsvērt plašāka mēroga sistēmas stabilitāti.
· Instead of small interventions, think of larger system stability.
· Vienkārša atbalsta vietā apsvērt plašāka mēroga instrumentus, kas ir Eiropas Savienības un tās dalībnieku rīcībā – tirdzniecība, garantijas, sasaukšanas pilnvara; Eiropai ir ievērojama ietekme daudzfunkcionālās iestādēs.
· Instead of just aid, think of wider instruments that are at disposal of Union and its members - trade, guarantees, convening power, Europe has considerable voice in multi-lateral institutions.
· Izmantot ietekmi un sasaukšanas pilnvaru, lai ietekmētu izmaiņas intervences daudzfunkcionālos instrumentos, kas ir novecojuši vai neelastīgi.
· Use voice and convening power to effect changes in multi-lateral instruments of intervention that have become outdated or inflexible.
· Nauda, lai parakstītu divpusējus nolīgumus, ar kuru palīdzību rast risinājuma stratēģijas.
· Money to underwrite double compact, geared to finding exit strategies.
· Saskaņot Eiropas intervences.
· Bringing coherence to Europe's interventions.
· Apvienošanas un noteiktu metožu izmantošana gadījumos, kad valsts elite un sabiedrība mijiedarbojas un saprot pārvaldes modalitātes.
· Use of twinning, Modalities where elites and publics of countries interact and understand modalities of governance.
· Noteiktas īpašas attiecības, saskaņošana ASV un ES starpā.
· Given special relationship, coordination between US and EU.
IV Nākamie soļi
IV Next steps
· Dažādas rīcības modalitātes: pakāpeniskas vai fundamentālas.
· Different modalities of proceeding: gradual or fundamental.
· Ja saskaņošana tiks realizēta praksē, būs jāizveido vietējās sistēmas – sagāde, grāmatvedība, revīzija.
· If harmonization is to be translated into practice, requires building up of local systems - procurement, accounting, auditing.
Pašlaik EK noteikumi ir pretrunā ar valstu sistēmām.
Currently, EC rules are in conflict with national systems.
· Budžets kā valstu un EK politikas un atbildības instruments.
· Budget as instrument of policy and accountability in countries, just as in EC.
· Daudzfunkcionāla mērķa finansējuma izmantošana kā atbildības un paredzamības mehānisms.
· Use of multi-lateral trust funds as a mechanism of accountability and predictability.
· Paļauties uz iestāšanās pieredzi, sistemātiski mēģinājumi kāpināt jaudu funkciju realizēšanai, laika gaitā tās standartizējot.
· Building on experience of Accession, systematic attempt to build capacity for performance of function through benchmarking over time.
· Valstis meklē veiksmīgus atbalsta sniegšanas piemērus – vadītāju nozīme pieaug, lai ļautu koncentrēties un veidotu stāstus par veiksmīgiem rezultātiem.
· Countries are looking for examples of success from aid - pilots become important to allow focus and create success stories.
· Valstu izvēle izmēģināt šo modeļa veidu, apvienot finansējumu, izstrādāt kontroles instrumentus salīdzināšanai ar sadrumstalotākām metodēm partnerībā ar ASV un daudzfunkcionālām iestādēm ar iespēju aktualizēt galvenos izvēles un saskaņošanas jautājumus.
· Choice of countries for testing this type of model, pooling of funds, creating monitoring instruments for comparison with more fragmented ways, in partnership with US and multi-laterals where key issues of selectivity and coordination can be addressed.
· Atskaitīšanās – tūkstošiem ziņojumu vietā viens rādītājs par valsts efektivitāti kā sistēmas revīzijas, vispārējās revīzijas, stratēģijas formulēšanas un ieviešanas standartizācijas līdzeklis.
· Reporting - instead of thousands of reports, a single index on state effectiveness as a means of system audit, common audit, common strategy formulation and benchmarking of implementation.
V Secinājums
V Conclusion
Ir vajadzīga pāreja no projekta ieviešanas uz lomu sadalīšanu – sasaucējs, partneris, katalizators, attīstības procesa līdzautors un kontrolētājs – saistībā ar valsts veidošanas mērķi.
Requires shift from project implementation to a repertoire of roles - convenor, partner, catalyst, co-producer and monitor of development process, around the goal of state-building.
Ir vajadzīgs visas pasaules nākotnes redzējuma skaidrs formulējums – pirms sešdesmit gadiem drošību un attīstību varēja skaidri formulēt pusei pasaules.
Requires articulation of a vision of the whole world - Sixty years ago security and development could be articulated for half the world.
Tagad šī drošība ir jānodrošina visā pasaulē.
Now whole world needs to be made secure.
Eiropas priekšrocība ir tāda, ka tā ir pārdefinējusi suverenitāti kā kritisku sadarbības šķērsli un noteikusi veidu, kādā rast sistemātiskus un pakāpeniskus kolektīvus risinājumus.
Europe's advantage is that it has repositioned sovereignty as critical obstacle to cooperation, and delineated path for systematic yet gradual search for collective solutions.
Šī pieredze un sapratne ir jānodod partnerībai gan ar ASV, gan plašāku pasauli.
Needs to bring this experience and imagination to both its partnership with the Atlantic and with the broader world.
Par izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbiem
on pilot projects and preparatory actions
„Mazas iespējas bieži ir lielu lietu sākums”
"Small opportunities are often the beginning of great enterprises."
Darba dokuments par izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbiem
Working document on pilot projects and preparatory actions
Šis darba dokuments izklāsta situāciju attiecībā uz izmēģinājuma projektiem (IP) un sagatavošanas darbiem (SD) 2007. gada budžeta procedūrai, saistot to ar 2006. gadam pieņemtajiem IP un SD.
This working document sets out the situation as regards pilot projects (PPs) and preparatory actions (PAs) for the 2007 budget procedure as well as making a link with the PPs and PAs adopted for 2006.
Tajā ir ņemts vērā jaunais 2006. gada 17. maija iestāžu nolīgums (IN) un Padomes 2007. gada budžeta projekts.
It does so in the context of the new inter-institutional agreement (IIA) of 17 May 2006 and in light of the Council's draft budget 2007.
II daļa aplūko 2007. gada budžeta procedūras IP un SD.
Part II deals with PPs and PAs in the 2007 budget procedure.
III daļa pievēršas 2006. gada un vēl senākām budžeta procedūru IP un SD.
Part III looks at PPs and PAs from 2006 budget and earlier procedures.
Pielikums sniedz pārskatu par pašreizējo un ierosināto IP un SD rādītājiem, ņemot vērā Padomes 2007. gada budžeta projektu.
The Annex provides an overview of the figures for current and proposed PPs and PAs, taking into account the Council's draft budget 2007.
I un II daļas rādītājus sagatavoja galvenais referents par 2007. gada budžetu James Elles .
Parts I and II are prepared under the authority of James Elles, general rapporteur for the 2007 budget.
Sagatavot III daļu bija pilnvarots galvenais referents par 2006. gada budžetu Gianni Pittella .
Part III is prepared under the authority of Gianni Pittella, general rapporteur for the 2006 budget
Tiesību normas, kas attiecas uz izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbiem
I - The legal framework for pilot projects and preparatory actions
IP un SD ir svarīgs Parlamenta līdzeklis, nosakot politiskās prioritātes un ieviešot jaunas iniciatīvas ārpus pašreizējām likumdošanas programmām.
PPs and PAs are an important tool for the Parliament to set out its political priorities and for introducing new initiatives outside existing legislative programmes.
Attiecībā uz IP un SD vispirms tiek pieņemts attiecīgais budžeta lēmums, un tas vēlāk var derēt par pamatu ar to saistītā likumdošanas lēmuma pieņemšanai, mainot parasto kārtību.
For PPs and PAs, the relevant budgetary decision typically precedes and may later give rise to the associated legislative decision, reversing the usual order.
2002. gada 25. jūnija Finanšu regulas 49. pants izklāsta izņēmumus vispārējām budžeta prasībām, kas nosaka, ka vispirms jāpieņem pamatakts un tikai tad var izmantot apropriācijas, kas paredzētas kādam Kopienas pasākumam.
Article 49 of the Financial Regulation of 25 June 2002 sets out the exceptions to the general budgetary requirement that a basic act must be adopted before the budget appropriations entered for any Community action may be used.
49. panta iedaļas, kas attiecas uz IP un SD, ir attiecīgi 2. punkta a) un b) apakšpunkti.
The sections of article 49 concerning PPs and PAs are point 2, letters (a) and (b) respectively.
Finanšu regula definē izmēģinājuma projektu kā „eksperimentāla rakstura projektu, kas plānots, lai pārbaudītu kādas darbības iespējamību un lietderību”.
The Financial Regulation defines a pilot project as a scheme " of an experimental nature designed to test the feasibility of an action and its usefulness ".
Finanšu regulā vēl ir teikts, ka „budžetā var iekļaut tikai divu secīgu finanšu gadu saistību apropriācijas” .
The Financial Regulation further states that " commitment appropriations may be entered in the budget for only two successive financial years ".
Finanšu regulā sagatavošanas darbi ir definēti kā darbības, kas „ plānotas, lai sagatavotu priekšlikumus turpmākajām darbībām...
Preparatory actions are defined by the Financial Regulation as actions " designed to prepare proposals with a view to the adoption of future actions ...
Budžetā var iekļaut ne vairāk kā trīs secīgu gadu saistību apropriācijas.
The relevant commitment appropriations may be entered in the budget for only three successive years at most.
Likumdošanas procedūra jāpabeidz pirms trešā finanšu gada beigām”.
The legislative procedure must be completed before the end of the third financial year ".
Finanšu regulas 49. pants pamatojas uz 1999. gada 6. maija iestāžu nolīguma (IN) 37. pantu un pilnībā atbilst tam, nosakot maksimālo gada IP summu 32 miljonu eiro apmērā un maksimālo SD summu 75 miljonu eiro apmērā.
Article 49 of the Financial Regulation is based upon and fully in line with article 37 of the inter-institutional agreement (IIA) of 6 May 1999, which further set a maximum annual amount of € 32 million for PPs and € 75 million for PAs.
Tomēr 2007. gada budžetu gatavo, ņemot vērā jauno 2006. gada 17. maija IN.
However, the 2007 budget is being prepared in the context of the new IIA of 17 May 2006.
Šis nolīgums oficiāli stājas spēkā 2007. gada 1. janvārī, bet darba dokuments ir sagatavots, pamatojoties uz to, ka 2006. gada 17. maija IN nosaka attiecīgās IP un SD maksimālās robežas 2007. gada budžeta procedūrai.
The latter agreement formally enters into force on 1 January 2007, but this working document is prepared on the basis that the IIA of 17 May 2006 sets the relevant ceilings for PPs and PAs for the 2007 budget procedure.
2006. gada IN II pielikuma D iedaļā „ iestādes vienojas ierobežot kopējo apropriāciju summu izmēģinājuma projektiem līdz 40 miljoniem eiro katram budžeta gadam.
In Annex II, section D of the 2006 IIA " the institutions agree to limit the total amount of appropriations for pilot schemes to € 40 million in any budget year.
Tās vienojas arī ierobežot kopējo apropriāciju summu jauniem sagatavošanas darbiem līdz 50 miljoniem eiro katram budžeta gadam un līdz 100 miljoniem eiro kopējo apropriāciju summu, kas jau piešķirtas sagatavošanas darbiem”.
They also agree to limit to € 50 million the total amount of appropriations for new preparatory actions in any budget year, and to € 100 million the total amount of appropriations actually committed for preparatory actions ".
Attiecībā uz vienošanos par jauniem IP un SD gada budžeta procedūrā 2006. gada IN II pielikuma D iedaļā ir iekļauts jauns noteikums.
With regard to the agreement of new PPs and PAs in the annual budget procedure, Section D of annex II of the 2006 IIA includes a new element.
Tajā teikts: „ Lai Komisija varētu laikus novērtēt grozījumu īstenošanas iespējamību, izstrādājot jaunus sagatavošanas darbus un izmēģinājuma projektus vai pagarinot pašreizējo projektu termiņus, abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes līdz jūnija vidum informē Komisiju par saviem nodomiem šajā jomā, lai pirmā apspriede varētu notikt jau Padomes pirmā lasījuma saskaņošanas sanāksmē”.
It states that " in order for the Commission to be able to assess in due time the implementability of amendments envisaged by the budgetary authority which create new preparatory actions/ pilot projects or prolong existing ones, both arms of the budgetary authority will inform the Commission by mid-June of their intentions in this regard, so that a first discussion may already take place at the conciliation meeting of the Council's first reading. "