natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tāpēc Parlamentam līdz 2. maijam noteikti jānoformulē savs saskaņotu prioritāšu kopums 2008. budžeta gadam, lai Komisija šīs prioritātes varētu iekļaut 2008. gada PBP.
It is therefore imperative that Parliament is able to communicate a coherent set of priorities of its own for the 2008 budget year in advance of 2 May in order that the Commission can incorporate these priorities into the 2008 PDB.
Referents paredz izmantot šo darba dokumentu un turpmākos Budžeta komitejas locekļu komentārus, lai sagatavotu ziņojuma projektu par 2008. gada ikgadējo politikas stratēģiju.
Your rapporteur intends to use this working document, and the subsequent comments of fellow members of the Budgets Committee, in preparing his draft report on the 2008 APS.
Rezolūcijai par ikgadējo politikas stratēģiju tad vajadzētu būt līdzeklim, ar ko Parlaments īsteno savu ietekmi pirms Komisijas ikgadējās politikas stratēģijas pieņemšanas.
The APS resolution should then serve as a tool of Parliamentary influence in advance of the adoption by the Commission of the PDB.
Budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām un darbību pārskati
Activity-based budgeting and activity statements
Referents ir piekritējs koncepcijai par budžeta līdzekļu sadali pa darbības jomām ( ABB ), kuras pamatā ir mērķis saskaņot finanšu resursus un cilvēkresursus ar politiskajām prioritātēm.
Your rapporteur has long been a supporter of the activity-based budgeting (ABB) concept, which has at its heart the objective of matching financial and human resources to political priorities.
Viņš stingri piekrīt tam, ka ABB metodes ievieš Komisijas resursu budžetēšanas sistēmā, kura resursus sadalīja „politikas jomām” (dažreiz sauktām par budžeta sadaļām), kas būtībā plānotas tieši katram Komisijas ģenerāldirektorātam (ĢD).
He was a strong supporter of the introduction of the ABB approach into the Commission's resource budgeting system, which allocated resources across 'policy areas' (also sometimes referred to as budget 'titles') that essentially mapped directly onto each of the Commission's Directorates-General (DGs).
Tādēļ izdevumi vides politikai, piemēram, ietverti budžeta 07. sadaļā „Vide”.
Spending on environmental policy, for example, is therefore covered under budget title 07 'Environment'.
Šie izdevumi piešķirti Komisijas Vides ģenerāldirektorātam.
This spending is allocated to the Commission's Environment Directorate-General.
Vispārīgi runājot, ABB koncepcija atļāva budžeta lēmējiestādei labāk kontrolēt izdevumu virzienu.
In broad terms the ABB concept has allowed the Budgetary Authority to gain a better grip on the direction of spending.
Tomēr referents vēlas akcentēt to, ka nav viegli saskaņot ABB metodi un Finanšu plāna un tā daudzgadu pakešu (skatīt 1. pielikumu) kategoriju struktūru.
However, your rapporteur wishes to highlight that the ABB approach and the heading structure of the financial perspective and its multi-annual envelopes (see annex 1) are not easily reconciled.
Kaut arī Finanšu plāna kategorijas ir noderīga politiska klasifikācija ES izdevumiem no 2007. gada līdz 2013. gadam, ABB budžeta sadaļu un DFS kategoriju klasifikācijas pārklāšanās var novest pie sajukuma.
Whilst the financial perspective headings are a useful political categorization of the EU spending for 2007 - 2013, overlapping ABB budget titles and MFF heading categorisations can lead to obfuscation.
Piemēram, 2007. gada PBP politikas joma/budžeta sadaļa „Vide” ir sadalīta 4 DFS kategorijās (2., 3.b, 4. un 5.).
For example, in the 2007 PDB, the policy area/ budget title 'Environment' is spread across 4 MFF headings (2, 3b, 4 and 5).
Referents vēlas uzsvērt, ka ir svarīgi tas, cik skaidri Komisija izklāsta savus priekšlikumus par izdevumiem, lai budžeta lēmējiestāde izdevumus varētu pareizi pārbaudīt.
Your rapporteur wishes to underline that clarity of presentation by the Commission of its spending proposals is important for proper scrutiny of spending by the Budgetary Authority.
Darbību pārskati, kurus visi Komisijas ģenerāldirektorāti sagatavo par savu politikas virzienu mērķiem, darbībām un rezultātiem, ir galvenais budžeta lēmējiestādes instruments, lai novērtētu, cik lielā mērā ABB metode darbojas.
The activity statements that each Commission Directorate-General produces on the objectives, activities and outcomes of its policies are a key tool for the Budgetary Authority to assess the extent to which the ABB approach is functioning.
Darbību pārskatus sagatavo visi Komisijas ĢD, un tie tiek iekļauti PBP.
The activity statements are produced by each Commission DG and included in the PDB.
Referents atzinīgi vērtē šo dokumentu sagatavošanu, bet atzīmē, ka tie agrāk pārāk koncentrējās uz gariem procesa aprakstiem un nepietiekama uzmanība tika pievērsta saiknei starp politikas mērķiem un politikas rezultātiem.
Your rapporteur welcomes the production of these documents but notes that they have, in the past, focussed too much on long descriptions of process and insufficiently on the link between policy objectives and policy outcomes.
Darbību pārskatus 2008. gadam referents plāno izskatīt rūpīgi.
Your rapporteur intends to look closely at the activity statements for 2008.
Pirms referents pievēršas 2008. gada politikas prioritātēm, viņš vēlas akcentēt arī cilvēkresursu svarīgumu.
Before turning to policy priorities for the 2008, your rapporteur wishes also to highlight the importance of human resources.
Parlaments atbalstīja virkni nosacījumu Komisijas argumentos par bargajiem budžeta samazinājumiem Komisijas personālam 2007. gada budžeta procedūrā, bet pieprasīja, lai Komisija līdz 2007. gada 30. aprīlim veiktu izsijāšanu par reālajām personāla vajadzībām.
The Parliament supported a number of elements of the Commission's argument against stringent cuts in Commission staffing levels during the 2007 budget procedure, but demanded a screening exercise to be carried out by the Commission on its real staffing needs by 30 April 2007.
Referents gaida šo dokumentu ar interesi.
Your rapporteur awaits this document with interest.
Jautājums, kas saistīts ar debatēm par DFS/ ABB budžeta struktūrām, ir tas, ka 5. kategorija „administrācija” var neaptvert visas reālās Komisijas administrācijas izmaksas.
An issue linked to the debate about the MFF/ ABB budget structures is that heading 5 'administration' may not be capturing all of the real administration costs of the Commission.
Kontekstā ar pašlaik notiekošo Budžeta komitejas pastāvīgā referenta darbu par aģentūrām šajā agrīnajā 2008. gada budžeta procedūras sagatavošanas analīzes posmā ir vērts uzsvērt trīs specifiskus jautājumus.
In the context of the ongoing work of the Committee on Budget's standing rapporteur on agencies, it is worth highlighting three specific issues at this early stage of preparatory analysis for the 2008 budget procedure.
Pirmkārt, šķiet, ka Komisija aizvien vairāk izmanto izpildaģentūras, lai īstenotu konkrētus politikas virzienus.
First, the Commission appears to be making increasing use of executive agencies to deliver specific policies.
Ja izpildaģentūras atņem darbu galvenajam ĢD, kas agrāk veica šos uzdevumus, galvenajam ĢD būtu vajadzīgi mazāk darbinieki pārējiem darbiem.
Where executive agencies take work away from the 'parent' DG previously conducting these tasks, other things equal fewer staff should be needed in the 'parent' DG.
Šis jautājums būtu jārisina 2008. gada budžeta darbības pārskatos.
The budget 2008 activity statements should deal with this issue.
Otrkārt, izpildaģentūras ir tikai viens piemērs acīmredzami pieaugošajai Komisijas praksei piesaistīt ārējās organizācijas, ko var uzskatīt kā īstenošanas darbību nodošanu ad hoc iestādēm, kas Finanšu regulā nav skaidri definētas.
Second, executive agencies are just one example of the apparent growth of an 'outsourcing' culture within the Commission that may be seeing implementation activities handed out to 'ad hoc bodies' that are not clearly specified in the Financial Regulation.
Šāda ārējo iestāžu piesaistīšana var palīdzēt nodrošināt efektīvāku īstenošanu, bet tas būtu jādara budžeta lēmējinstitūcijai pārredzamā veidā, lai tas nenoved pie slēpto cilvēkresursu izmaksu paplašināšanas, kas budžeta 5. kategorijā nav viegli saskatāmas.
Such 'outsourcing' may help to ensure more effective implementation, but it should be done in a manner that is transparent to the Budgetary Authority and which does not lead to an expansion of hidden human resources costs that are not easily visible in heading 5 of the budget.
Treškārt, svarīgi ir efektīvi pārraudzīt īstenošanas uzdevumus, ko veic aģentūras, izpildaģentūras un citas ad hoc iestādes, jo šo iestāžu uz noteiktu laiku slēgto darba līgumu skaits proporcionāli ir lielāks nekā Komisijai.
Third, it is important that there is effective oversight of the implementation tasks carried out by agencies, executive agencies and other ad hoc bodies, which all employ a higher proportion of staff on fixed term contracts than the Commission itself.
Par šo iestāžu cilvēkresursu politiku vajadzīga papildu informācija, lai novērtētu uzraudzības līmeni un nodrošinātu, ka personālam, ko tās nodarbina, ir atbilstošs individuālās atbildības līmenis.
Further information is required on the human resources policies of these bodies in order to assess the level of oversight and to ensure that there exists an appropriate level of individual responsibility for the staff they employ.
Politikas prioritātes
Policy priorities
Referents uzskata, ka Parlamenta rezolūcija par Komisijas gada politikas stratēģiju ir piemērota, lai iepazīstinātu ar savām politikas prioritātēm 2008. gada budžetam.
Your rapporteur considers that Parliament's resolution on the Commission's Annual Policy Strategy is the appropriate place for a presentation of its policy priorities for the 2008 budget.
Viņš nemēģina dot prioritāšu visaptverošu sarakstu.
He does not attempt to set out a comprehensive list here.
Tomēr, ņemot vērā pieeju „budžets mērķu sasniegšanai”, šī darba dokumenta atlikušajā daļā izklāstītas dažas idejas par galvenajiem tematiem un prioritātēm.
However, in line with the 'budget for results' approach, the remainder of this working document sets out some ideas on key themes and priorities.
Šīs prioritātes izklāstītas kā pētījumu temati, kurus Budžeta komiteja varētu uzdot ārējiem ekspertiem.
These priorities are presented in the form of topics for studies that the Committee on Budgets might commission to external experts.
Ja ar šiem pētījumiem komiteju varētu iepazīstināt pirms vasaras pārtraukuma, tie varētu būt kā pamudinājums noteikt galvenos posmus budžeta procedūrai rudenī.
If these studies can be presented to the committee before the summer break, then they might provide stimuli for the main stages of budgetary procedure in the autumn.
Protams, svarīgi nodrošināt, ka šie pētījumi nav pretrunā ar darbu, ko veic specializētajās komitejās.
It would of course be important to ensure that these studies were consistent with work being conducted in the specialised committees.
Iekļautie temati varētu arī dot idejas eksperimentāliem projektiem un sagatavošanas darbībām, par kurām Iestāžu nolīguma II pielikuma D daļā ir minētas Parlamenta saistības nākt klajā ar saviem nodomiem līdz jūnija vidum.
The topics covered might also provide ideas for pilot projects and preparatory actions, on which Annex II (D) of the IIA includes the commitment for the Parliament to come forward with its intentions by mid-June.
Referents ir centies iekļaut kolēģu idejas, jo īpaši 23. janvāra Budžeta komitejas diskusijā.
Your rapporteur has striven to include ideas from colleagues, in particular during the discussion in the Committee on Budgets on 23 January.
Viņš cer uz turpmāku diskusiju ar kolēģiem.
He looks forward to further discussion with colleagues.
Politikas prioritātes un jautājumi turpmākiem pētījumiem
Policy priorities and issues for further study
· ES konkurētspēja un mūžizglītība
· EU competitiveness and life-long learning
ES pilsoņu relatīvi augstais dzīves līmenis salīdzinājumā ar citiem pasaules reģioniem atspoguļojas salīdzinoši augstajā ES uzņēmumu izmaksu bāzē.
The high living standards of EU citizens relative to other regions of the world are reflected in a relatively high cost-base for EU companies.
ES uzņēmumiem tāpēc jāspēj pielāgoties un nodarbināt labi apmācītu personālu, lai konkurētu globalizētajā ekonomikā.
EU companies therefore need to be adaptable and to employ well-trained staff to compete in a globalised economy.
No tā izriet, ka Eiropas ekonomika lielā mērā ir atkarīga no cilvēku prasmēm.
Consequently, the European economy depends, to a large degree, on the skills of its people.
Pakalpojumu nozare dažos no ES bagātākajiem reģioniem dod darbu vairāk nekā 70 procentiem darba ņēmēju, un vispārējā tendence, kas saistīta ar notiekošo globalizācijas procesu, šķiet, ir vērsta uz turpmāku pakalpojuma nozares izaugsmi Eiropā.
The service sector represents over 70 percent of employment in some of the wealthiest regions of the EU and the general trend, linked to the ongoing process of globalisation, would seem to be towards further growth in the services sector in Europe.
ES ekonomisko konkurētspēju pārāk bieži raksturo ar rūpniecības skaitļiem.
EU economic competitiveness is too often characterised in terms of industrial numbers.
Tie ir svarīgi, bet tie veido tikai daļu no kopainas.
These matter, but are only a part of the story.
Mūžizglītības programma ir svarīgs elements centienos palīdzēt Eiropas pilsoņiem sadzīvot ar globalizēto pasauli.
The life-long learning programme is an important element of efforts to help European citizens to engage with a globalised world.
Pētījumā varētu apskatīt dažreiz, šķiet, neievēroto shēmas pievienoto ekonomisko vērtību, apskatot iespējas, ko shēma palīdz radīt tiem, kas tajā iesaistīti.
The study could look at the, perhaps sometimes neglected, economic value added of the scheme by looking at the opportunities that the scheme helps to create for those involved.
· ES kā globāls spēks/novērtējums tam, kāda ietekme uz budžetu ir ES augošajai nozīmei civilo un militāro krīžu misijās
· The EU as a global player/ assessment of the budgetary implications of the EU's growing role in civilian and military crisis missions
Pēdējos gados ļoti būtiski pieaugusi ES iesaistīšanās civilo un militāro krīžu misijās.
In recent years the EU's engagement in civilian and military crisis missions has increased very significantly.
Šādas misijas var finansēt no Stabilitātes instrumenta, Kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) budžeta, Athena mehānisma vai valstu iemaksām.
Such missions can be financed through the Stability Instrument, CFSP budget, Athena mechanism or national contributions.
Daļēji ņemot vērā gaidāmo misiju Kosovā, šis pētījums mēģinās gūt mācību no iepriekšējām misijām attiecībā uz vispiemērotākajiem/visefektīvākajiem līdzekļiem, kā nodrošināt finanses dažādām misijām.
Partly in view of the forthcoming mission to Kosovo, this study would seek to draw lessons from previous missions as regards the most appropriate/ effective means of providing finance for different types of mission.
Pētījums arī pārbaudīs parlamentārās uzraudzības pakāpi, kādu var panākt ar dažādām finansējuma metodēm.
The study would also examine the degree of parliamentary oversight that can be achieved through the various funding approaches.
Pētījums varētu arī lietderīgi izklāstīt saikni starp lēmumiem par finansējuma un misijas „dzīves ciklu”: no sākuma līdz post hoc novērtējumam.
The study could also usefully set out the linkages between the financing decisions and the 'life-cycle' of a mission: from inception to post hoc evaluation.
· Administratīvās reformas novērtējums Eiropas Komisijā
· Evaluating administrative reform in the European Commission
Šis pētījums mēģinās novērtēt efektivitāti, kāda ir tā sauktajām Kinnock reformām, lai racionalizētu Eiropas Komisijas pārvaldi.
This study would seek to evaluate the effectiveness of the 'Kinnock' reforms in streamlining the administration of the European Commission.
Pētījuma laikā tiks pārbaudīts, cik lielā mērā reformas ir uzlabojušas darbinieku pieņemšanu darbā un paaugstināšanu amatā atbilstoši nopelniem, kā arī novērtēs personāla un finanšu vadības procedūras Komisijā.
The study would examine the extent to which the reforms have improved recruitment and promotion on the basis of merit, staff and financial management procedures within the Commission.
Arī budžeta līdzekļu sadales pa darbības jomām ( ABB ) metode tika ieviesta pēdējos gados kā līdzeklis, lai labāk saskaņotu Komisijas resursus ar politikas mērķiem.
The Activity-based budgeting (ABB) approach was also introduced in recent years as a means of better matching Commission resources to policy objectives.
Pētījumam jāpārbauda, cik lielā mērā tas ir bijis efektīvi un kādas saistība varēja izveidoties starp Kinnock reformām un ABB ieviešanu.
The study should also examine the extent to which this has been effective and any cross-linkages that may have occurred between the Kinnock reforms and the introduction of ABB.
· Struktūrfondu ietekmes uzlabošana, lai sasniegtu Lisabonas mērķus
· Improving the impact of the structural funds on achieving the Lisbon objectives
Struktūrfondu mērķis ir finansēt struktūrpolitiku un kohēzijas politiku ES mazāk attīstītajos reģionos, un tos iztērē saskaņā ar dalībvalstu iesniegtām programmām.
The structural funds are aimed at funding structural and cohesion policy in the EU's less-developed regions and are spent according to programmes presented by member states.
Tomēr Lisabonas mērķos iekļautas saistības palielināt ES izdevumus pētniecībai un attīstībai līdz 3 % no ES IKP.
However, the Lisbon Goals include a commitment to raise EU spending on research and development to 3% of EU GDP.
Lai palīdzētu sasniegt šo mērķi, paredzēta Septītā pētniecības pamatprogramma, bet šeit paveras darbības lauks lielākām iemaksām no jau esošajiem struktūrfondiem.
The 7th research framework programme is designed to help achieve this objective, but there is scope for a greater contribution from existing structural funds.
Komisijas gada progresa ziņojums par Lisabonu 2006. gada decembrī norāda, ka dalībvalstis šajā jomā varētu darīt vairāk.
The Commission's Annual Progress report on Lisbon from December 2006 indicates that member states could be doing more in this area.
It īpaši tām dalībvalstīm, kas ES pievienojās 2004. un 2007. gadā.
This may be particularly so for those member states that joined the EU in 2004 and 2007.
Pētījumā tāpēc jānoskaidro, cik lielā mērā pašreizējie struktūrfondi reāli dod ieguldījumu ES pētniecības un attīstības kapacitātes uzlabošanā, un jāierosina pasākumi, ar kuriem šo ieguldījumu varētu uzlabot.
The study should therefore look at the extent to which existing structural funds are really contributing to enhancing the EU's R+D capacity and suggest measures through which this contribution could be improved.
· ES finansējuma nelegālās migrācijas uzraudzībai novērtējums
· Assessment of EU funding for illegal migration monitoring
ES ārējās robežas pakļautas pastāvīgam un ievērojamam migrācijas spiedienam, bet īpašam spiedienam pakļauta visa dienvidu robeža.
The EU's external borders are subject to a permanent and a considerable migratory pressure, with the whole of the southern border under particular pressure.
Nepieciešamība labāk kontrolēt ES ārējās robežas ir viena no Eiropas Parlamenta galvenajām prioritātēm.
The necessity to better control the EU's external borders is one of the top priorities of the European Parliament.
Šim pētījumam tāpēc būtu jānovērtē ES finansējums nelegālās migrācijas uzraudzībai, salīdzinot finanšu resursus, kas piešķirti tādiem jauniem instrumentiem kā Ārējo robežu fonds, Eiropas Bēgļu fonds, Eiropas Fonds trešo valstu pilsoņu integrācijai un Frontex aģentūra, ar to politiskajiem mērķiem.
This study should therefore assess EU funding for illegal migration monitoring to compare the financial resources given to the new instruments such as the External Borders Fund, European Refugee Fund, European Fund for the integration of third-country nationals as well as the FRONTEX Agency, with their aims and policy objectives.
Pētījumam jāaptver arī novērtējums, vai fondi un dalījums starp dažādiem instrumentiem ir optimāls, lai sasniegtu politiskos mērķus un sniegtu atbalstu dalībvalstīm, lai tās tiktu galā ar imigrāciju.
The study should also cover the assessment of whether the funds and the division between different instruments are optimal to achieve policy goals and give support to member states coping with immigration.
· Vai ES ir pieejami finanšu resursi, lai sasniegtu kopējos mērķus enerģētikas politikā un klimata pārmaiņu sakarā?
· Does the EU have the financial resources available to meet its common objectives on energy policy and climate change?
Komisija 2007. gada janvārī sniedza svarīgākos paziņojumus par klimata pārmaiņām un enerģētikas politiku Eiropai.
The Commission presented major communications in January 2007 on climate change and an energy policy for Europe.
Paziņojumi izvirza ambiciozus mērķus attiecībā uz piegāžu ilgtspēju, drošību un konkurētspēju.
The communications set out ambitious objectives as regards sustainability, security and competitiveness of supply.
ES budžetā, tāpat kā jebkurā budžetā, ir konkurence starp konkurējošām prioritātēm par ierobežotajiem fondiem.
Within the EU budget, as within any budget, there is competition between competing priorities for limited funds.
Tomēr, ņemot vērā aktualitāti, kādu enerģētikas/klimata pārmaiņu politika ieguvusi pēdējos gados, šis pētījums pārbaudīs, vai pieejamie finanšu resursi spēj iet kopsolī ar laiku.
However, given the prominence that energy/ climate change policies have acquired in recent years, this study would examine whether the financial resources available have been able to keep pace?
Pētījumā būtu jāsalīdzina pieejamie finanšu resursi ar reālajām vajadzībām, uz kurām netieši norāda politiskie mērķi, un jāizvirza priekšlikumi par to, kā visefektīvāk un vispārskatāmāk izmantot papildu finansējumu, ja uzskata, ka tas ir nepieciešams.
This study should therefore compare the financial resources available with the real needs that the policy objectives imply and make suggestions about how additional financing, if considered necessary, might be most effectively and transparently used.
· Eiropas lauksaimniecības multifunkcionalitātes finansējums
· Funding the multifunctionality of European agriculture
Lauksaimniecības nozares multifunkcionalitāte Eiropas politikas veidošanā atzīta jau sen.
The multifunctionality of the agricultural sector has long been recognised in European policymaking.
Svarīgs kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) lauku attīstības pīlāra nosacījums attiecas uz programmām, lai nodrošinātu Eiropas lauksaimniecībā izmantojamās zemes, lauku apvidu un lauku saimniecību ilgtspēju.
An important element of the rural development pillar of the Common Agricultural Policy (CAP) concerns programmes to ensure the sustainability of European farmland, countryside and rural livelihoods.
Eiropas Savienībā tagad ietilpst 27 dalībvalstis, un KLP nākotnē tiks izdarītas papildu reformas.
The European Union now includes 27 member states, and the CAP will undergo further reforms in the future.
Šajā kontekstā pētījumā sākumā varētu aprakstīt pārmaiņas lauku attīstības politikā, kas īstenotas līdz šim.
In this context, this study could begin by describing the changes in rural development policy so far enacted.
Ņemot vērā, ka KLP kopumā atbild par aptuveni 40 % no ES izdevumiem, jebkurām ES lauksaimniecības politikas pārmaiņām ir svarīgas finansiālās sekas.
Given that the CAP overall accounts for roughly 40% of EU spending, there are important financial implications for any changes to EU agricultural policy.
Pētījumā tādēļ būtu jāizskata arī pētīto scenāriju finansiālās sekas.
The study should also therefore examine the financial consequences of the scenarios explored.
· Informācijas un komunikācijas politika un decentralizācija
· Information and communication policy and 'going local'
Aizvien plašāku interneta sakaru laikmetā paplašinātā 27 dalībvalstu Eiropas Savienība saskaras ar lielu izaicinājumu komunikācijā ar pilsoņiem.
In an age of ever-broadening internet communication, the enlarged European Union of 27 members faces a major challenge in communicating with citizens.