natgillin/translations-raw huggingface dataset:
* noteikta ietekme uz darba apstākļiem nozarē, bet kopumā nav pierādījumu par vispārēju darbavietu samazināšanu;
* Some impact on employment conditions in the industry but no evidence of an overall reduction of jobs;
* vidēja mēroga izmaiņas lidlauka pakalpojumu tirgus sadalījumā ekonomiski visnozīmīgākajās ES lidostās. („tikai” 23 jauni tirgus dalībnieki pēdējos 7 gados).
* A modest shake-up in the market shares in ground handling at the economically most important EU airports. ("only" 23 new entrants in the last 7 years)
Iespējamās problēmas, veicot turpmākas izmaiņas Direktīvā 96/67/EK
Possible issues for a future modification of Directive 96/67
Direktīvas pārskatīšana tiek plānota vairākus gadus.
The issue of the Revision of the Directive has been on the table for several years.
Komisija pirms 2 gadiem sagatavoja jaunu priekšlikuma projektu, bet tā publicēšana tika atcelta dažādu problēmu sakritības dēļ, ko aktualizēja dažas galvenās ieinteresētās puses.
A new draft Proposal was established by the Commission 2 years ago but its publication has been postponed because of a combination of different problems raised by some major stakeholders.
Viens no priekšnoteikumiem ir apzināties vajadzību nodrošināt pašreizējās direktīvas pareizu īstenošanu ne tikai jaunajās dalībvalstīs.
As a preamble, one should be mindful of the necessity to ensure a proper implementation of the current Directive, and not only in the new Member States.
Patiesi, šķiet, ka dažās dalībvalstīs attiecīgā direktīva nav pareizi īstenota attiecībā uz tirgus atvēršanu; varētu uzsākt dažas pārkāpumu procedūras, lai vismaz nodrošinātu pašreizējo noteikumu pareizu īstenošanu.
Indeed, it appears that in some Member States the Directive is not properly implemented in terms of opening up of the market, some breach procedures could be launched in order to at least ensure the correct implementation of the current provisions.
Tāpat varētu precizēt attiecīgās direktīvas noteikumus, lai neatstātu lidostām pārāk plašu interpretācijas iespēju.
It may also be that the provisions of the Directive could be made clearer in order not to leave to airports a too wide margin of interpretation.
· Vai mums ir vajadzīga turpmāka liberalizācija?
· Do we need further liberalisation?
Tā kā attiecīgā direktīva bija iecerēta kā daudzpakāpju tiesību akts, mums būs jāpārbauda, vai tirgum būs izdevīgi, ja lidlauka pakalpojumu tirgu turpinās atvērt, lai iegūtu lielāku pievienoto vērtību un sasniegtu direktīvas mērķus.
As the Directive was conceived as a multiple step exercise we will have to examine if the market would benefit from a further opening of the ground handling market in order to gain more added value and to achieve the objectives of the text.
To varētu realizēt, palielinot tādu trešās puses piegādātāju skaitu , kas sacenšas par ierobežotu skaitu lidlauka pakalpojumu.
This could be done by increasing the number of third party suppliers vying for a restricted number of ground handling services.
Tas novestu pie izmaiņām direktīvas darbības jomā ar papildus noteikumiem tirgus atvēršanai lielākajās lidostās (piemēram, 10–20 miljoni pasažieru) vai lidostām, kurās ir nozīmīgs „apstrīdams” tirgus (kad lielākās aviosabiedrības vai lidosta nenodrošina lielāko daļu lidlauka pakalpojumu).
It would lead to the modification of the scope with extra rules for market opening in bigger airports (for example 10-20 million passengers) or for airports where there is a substantial contestable market (when the main airlines or the airport does not ensure the majority of the ground handling).
Tomēr vajadzētu veikt jaunu neatkarīgu ietekmes analīzi, pirms uzsākt turpmāku liberalizāciju.
It would however be necessary to have a new independent impact analysis before entering in any further liberalisation.
· Kā garantēt, ka lietotāju (aviosabiedrību) viedoklis/intereses tiek ņemtas vērā, izvēloties lidlauka pakalpojumu sniedzēju?
· How to guarantee that the users' (airlines) opinion/interests are preserved in the choice of the ground handler?
Jauna tirgus dalībnieka izvēli ierobežotu pakalpojumu sniegšanai izdara lidosta, bet līgums attiecībā uz pakalpojumu sniegšanu tiek noslēgts starp pakalpojuma sniedzējiem un aviosabiedrību.
The choice of a new entrant for restricted services is made by the airport while the contract relating to the supply of services is concluded between the service providers and the airline.
Lai nodrošinātu vairāk uz lietotāju orientētu politiku jaudas sadalei lidlauka pakalpojumu sniedzējiem, ir jāievieš jauni noteikumi attiecībā uz Lidostas lietotāju komiteju: piemēram, varētu pieprasīt īpašu motivāciju, ja lidostas izdarītā izvēle neatbilst komitejas viedoklim.
In order to have a more user-oriented policy for the allocation of capacity for ground handlers new rules for the Airport Users Committee should be installed: for example, a special motivation could be required when the choice made by the airport does not follow the opinion of the Committee.
Šajā gadījumā lēmuma pieņemšanu arī varētu nodot no lidostas vadības neatkarīgai iestādei.
The decision could also in this case be passed on to an authority independent from the managing body of the airport.
Turklāt aviosabiedrībām, kas jau sniedz lidlauka pakalpojumus attiecīgajā lidostā, nav jābalso par to iespējamiem konkurentiem.
Furthermore, the airlines already operating ground handling in the airport should not be part of the vote concerning its possible competitors.
Visbeidzot, pretējais viedoklis ir jāiekļauj kandidātu izvēles sanāksmes protokolā.
Finally the dissident opinion should be included in the minutes of the meeting on selection of candidates.
Radikālāks ieteikums varētu būt tāds, ka lēmums jāpieņem komisijai, kas apvieno lidostu un lietotājus.
A more radical suggestion could be that the decision be taken by a commission associating the airport and the users.
· Vajadzība garantēt labu pakalpojumu kvalitāti par konkurētspējīgām cenām
· The need to guarantee good quality of services at competitive prices
Ja cenu samazināšana ir skaidrs aviosabiedrību un pasažieru mērķis, tad tas ir jāpapildina ar pakalpojumu kvalitāti, tostarp efektīvu caurlaides spēju un augstāko drošības/drošuma līmeni.
If the reduction of prices is a fair objective for airlines and passengers, it has to be accompanied by the quality of services among which is the efficiency of the throughput with the best security/safety level.
Parlamentam būtu lietderīgi padziļināti izskatīt visus šos lielāko ES lidostu parametrus, pamatojoties uz salīdzinošu novērtēšanu, kas notiek, lai salīdzinātu lielāko ES lidostu lidlauka pakalpojumu efektivitātes un izmaksu attiecību saskaņā ar to organizācijas struktūru šādu pakalpojumu sniegšanai (ko nodrošina lidosta, pašas aviosabiedrības vai trešā puse).
Parliament would benefit from having an in depth view of all those parameters on major EU airports based on a benchmarking exercise so as to compare the efficiency/cost ratio of ground handling on major EU airports following their organisational scheme for the provision of such (airport based, self handling based or third party based).
Turklāt ES dalībvalstu līmenī licencēšanas process ir jānosaka par obligātu prasību, lai garantētu pakalpojumu sniedzēja obligāto kvalitātes līmeni un ilgtspēju.
Moreover a licensing process at EU Member State level to guarantee a minimum level of quality and sustainability of the provider should become mandatory.
Licenci varētu piešķirt saskaņā ar savstarpējas atzīšanas principu.
The attribution of a license could fall under the principle of mutual recognition.
Visbeidzot, attiecīgajā direktīvā varētu paredzēt, ka jebkura lidosta var noteikt obligātos kvalitātes standartus, kas jāņem vērā izvēles procedūrā un jāiekļauj līgumos starp aviosabiedrību un attiecīgo pakalpojumu sniedzēju.
Finally, the Directive could foresee that any airport can establish minimum quality standards that should be taken into account in the selection procedure and inserted in the contract between the airline and the service provider.
· Sociālie jautājumi
· Social issues
Tā kā personāla mainībai var būt nopietna ietekme uz drošumu un tā kā šis jautājums, iespējams, būs šķērslis turpmākai tirgus atvēršanai, varētu pārbaudīt noteikumus par bijušo lidlauka pakalpojumu sniedzēju darbinieku pieņemšanu darbā, ņemot piemēru no Meijer ziņojuma un ņemot vērā iespēju, ka valstu iestādes varētu pieprasīt izvēlētajam operatoram, lai tas nodrošina iepriekš darbā pieņemtajiem darbiniekiem tiesības, kādas tiem būtu bijušas, ja būtu notikusi uzņēmuma īpašnieka maiņa Direktīvas 2001/23/EK par darbinieku tiesību aizsardzību uzņēmumu īpašnieka maiņas gadījumā nozīmē.
As staff turnover may have important safety implications and because this issue will probably prevent any further opening of the market, rules for taking on former employees of the ground handling services provider could be examined, taking the example of the Meijer Report and the possibility that national authorities could require the selected operator to grant staff previously taken on the rights to which they would have been entitled if there had been a transfer within the meaning of Directive 2001/23/ on the safeguarding of employees' rights in the event of transfers of undertakings .
Otrs svarīgais jautājums ir pakalpojumu sniegšanas nodošana apakšuzņēmumiem , kas netiek identificēti, kad izvēlas galveno pakalpojumu sniedzēju.
The other important issue is the subcontracting of the provision of services to entities that are not identified when the main provider is chosen.
Uz šo apakšuzņēmumu izmantošanas iespēju ir jāattiecina obligātā faktisko pakalpojumu sniedzēju drošuma/kvalitātes līmeņa kontrole, bet arī tāpēc, lai nodrošinātu godīgu konkurenci.
This possibility of subcontracting should be subject to a minimum control on the safety/quality levels of the effective providers but also in order to secure a fair competition.
Visbeidzot, ir jāpieprasa piemērots apmācības līmenis visiem lidlauka pakalpojumu sniedzēju darbiniekiem un ne tikai drošības jomā.
Finally, a reasonable level of training should be required for all employees of ground handlers, and not only on security.
Papildus pakalpojumu kvalitātes veicināšanai tas arī nostiprinātu bijušo darbinieku situāciju gadījumā, kad jauns pakalpojumu sniedzējs pārņemtu tirgu.
Apart from promoting quality of services, this would also consolidate the position of former employees when a new provider is taking over the market.
par efektīvāku politiku attiecībā uz lidostu jaudu un apkalpošanu uz zemes
on airport capacity and groundhandling: towards a more efficient policy
Ekonomikas un monetārā komiteja aicina par šo jautājumu atbildīgo Transporta un tūrisma komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Economic and Monetary Affairs calls on the Committee on Transport and Tourism, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
2. uzskata, ka 14 pasākumi, ko Komisija piedāvā savā ziņojumā „Rīcības plāns saistībā ar lidostu jaudu, efektivitāti un drošumu Eiropā” ( COM(2006)0819 ), ir atbilstīga pieeja, lai uzlabotu pašreizējo jaudu, bet aicina Komisiju arī izstrādāt ilgtermiņa stratēģiju lidostu jaudas paplašināšanai; turklāt uzskata, ka pilnībā jāpārskata visi tiesību akti, lai vēl vairāk atvērtu Kopienas lidostas tirgus liberalizācijai;
Considers that the 14 actions suggested by the Commission in its Communication entitled "An action plan for airport capacity, efficiency and safety in Europe" ( COM(2006)0819 ) represent a consistent approach to improving the use of current capacities, but calls on the Commission also to formulate a long-term strategy on airport capacity expansion; considers furthermore that a full review of the legislation should take place in order to further open Community airports to market liberalisation;
OV L 377, 27.12.2006., 176. lpp. , ar kurām groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā
176. of the European Parliament and of the Council of 12 December 2006 amending Regulation (EEC) N° 3922/91 on the harmonisation of technical requirements and administrative procedures in the field of civil aviation
OV L 373, 31.12.1991., 4. lpp. , aviosabiedrības ir tieši atbildīgas par savu reisu apkalpošanu uz zemes, tāpēc tās ir ieinteresētas nodrošināt kvalitatīvi augstvērtīgu un ātru apkalpošanu;
OJ L 373, 31.12.1991, p.
6. uzskata, ka ir jāapspriežas ar aviosabiedrībām un citām finanšu vai attiecīgo nozaru ieinteresētajās personām par finansiālajām un sociālajām sekām un ietekmi uz vidi, plānojot lidostu infrastruktūras attīstību;
Believes that airlines and other financial or relevant stakeholders, such as regional and local authorities, should be consulted on the financial, social and environmental implications when infrastructure developments to airports are being planned;
8. atzīmē, ka pēdējo 40 gadu laikā CO 2 emisija uz vienu gaisa kuģi ir samazinājusies par 70 %, un tā turpina samazināties, lai 2020. gadā sasniegtu šīs nozares mērķi — vēl par 50 % samazināt emisiju uz vienu gaisa kuģi;
Notes that aircraft have reduced their CO 2 emissions by 70% per aircraft over the past 40 years and that this reduction is ongoing, the objective of the industry being to achieve an additional cut of 50% per aircraft by 2020;
10. pauž uzskatu, ka lidostu jaudu nebūs iespējams paplašināt bez efektīvas un ciešas sadarbības starp lidostām un reģionālās un vietējās varas iestādēm, kuru teritorijā lidostas atrodas, ja vien šāda sadarbība nav pretrunā Kopienas konkurences noteikumiem;
Is of the opinion that the extension of airport capacity will not be possible without an efficient and thorough collaboration between airports and regional and local authorities hosting them, provided that any such collaboration does not contravene Community competition rules;
– izvērtēt iespēju noteikt obligātus kvalitātes standartus, kas būs jāņem vērā atlases procedūrā un jāiekļauj aviosabiedrības un pakalpojumu sniedzēja līgumā, īpaši uzsverot, ka apkalpotājiem uz zemes ir jānodrošina ātra gaisa kuģu apkalpošana un šādi jāoptimizē lidostas jaudas izmantošana;
– examine the possibility of establishing minimum quality standards that should be taken into account in the selection procedure and inserted in the contract between the airline and the service provider, with particular emphasis on the ability of ground handlers to achieve a fast turnaround of aircraft and so optimise the utilisation of airport capacity;
– apsvērt iespēju atcelt maksimālo līguma darbības laiku (7 gadi), kas ļautu aviosabiedrībām un pakalpojumu sniedzējiem uz zemes brīvi vienoties un plānot ilgākam laikposmam;
– consider the abolition of the maximum contract period (7 years) in order to allow airlines and groundhandling services to negotiate freely and plan for the longer term;
13. aicina Komisiju no jauna izanalizēt Direktīvas 96/67/EK īstenošanas sekas, faktisko labumu, ko tā dod lietotājiem un pasažieriem, un to, kā tālāka liberalizācija uzlabos lietotāju/pasažieru stāvokli;
Invites the Commission to launch a new impact analysis on the implementation of the Directive 96/67/EC, its actual benefit for users and passengers and how further liberalisation would enhance the user/passenger experience;
15. pieņem zināšanai Komisijas ziņojumu par Direktīvas 96/67/EK piemērošanu ( COM(2006)0821 ), bet ar nožēlu atzīmē, ka šo direktīvu vajadzēja pārskatīt jau sen, līdz 2001. gada decembrim!
15.Takes note of the Commission's report on the application of Directive 96/67/EC ( COM(2006)0821 ), but observes with regret that the Directive should have been reviewed by December 2001!
Efektīvāka politika attiecībā uz lidostu jaudu un apkalpošanu uz zemes
Airport capacity and ground handling: towards a more efficientpolicy
veidojot efektīvāku politiku lidostu kapacitātes un lidlauka pakalpojumu jomā
on airport capacity and ground handling: towards a more efficient policy
Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Transporta un tūrisma komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Employment and Social Affairs calls on the Committee on Transport and Tourism, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
3. kritizē Komisijas jaunāko ziņojumu par 2002. gada pētījuma rezultātiem, kura ietvaros veiktā tirgus liberalizācijas ietekmes analīze balstās vienīgi uz 15 „veco” ES dalībvalstu pieredzi un novecojušiem datiem; aicina Komisiju analīzē un plānošanā ietvert arī 12 jaunās dalībvalstis un iesniegt jaunākos empīriskos rezultātus;
Criticises the Commission’s most recent report referring to the findings of the 2002 study, which bases its analysis of the impact of market liberalisation solely on the experience of the 15 ‘old’ EU Member States and obsolete data; calls on the Commission to include the 12 new Member States as well in its analyses and planning and to present up-to-date, empirical results;
5. tādēļ apšauba Komisijas priekšlikumu veikt turpmāku liberalizāciju un mudina Komisiju veikt pamatotu empīrisku pētījumu, lai novērtētu iepriekšējo tirgus liberalizācijas pasākumu rezultātus, ņemot vērā darba vietu samazinājumu, darba apstākļu pasliktināšanos un drošības riskus;
Therefore questions the Commission’s proposal to take further steps towards liberalisation and urges the Commission to evaluate the results of previous market liberalisation steps against the backdrop of job cuts, deteriorating working conditions and security risks by means of solid empirical research;
8. šajā sakarā pauž kritiku par to, ka samazinās pastāvīgo darbinieku skaits, bet arvien palielinās to strādājošo daļa, kas pieņemti darbā uz noteiktu laiku vai saskaņā ar apakšlīgumu;
In this connection, is critical of the fact that the proportion of fixed-term employees and of employees with the status of subcontracted personnel has steadily increased, at the expense of regular jobs;
11. kritizē Komisijas ziņojumu par to, ka tajā nav ietverta atbilstoša tirgus liberalizācijas sociālās savietojamības analīze; brīdina par priekšlaicīgu liberalizācijas turpināšanu, pienācīgi nenovērtējot jau īstenotos pasākumus; tāpēc aicina Komisiju sagatavot visaptverošu pētījumu par tirgus liberalizācijas efektivitāti un sociālo savietojamību kopš 1996. gada visās 27 dalībvalstīs, īpašu uzmanību veltot samaksas tendencēm, drošībai darba vietā, darba kvalitātei un aizsardzībai no ārējiem draudiem, un īpaši pievēršot uzmanību tam, kā tiek īstenoti Kopienas direktīvu noteikumi par strādājošo veselības un drošības aizsardzību darba vietā;
Criticises the Commission’s report for failing to carry out an adequate analysis of the social compatibility of market liberalisation; warns against further, premature liberalisation without a solid evaluation of steps already taken; consequently, calls on the Commission to commission a comprehensive study of the effectiveness and social compatibility of market liberalisation since 1996 in all 27 Member States, with particular reference to pay trends, safety at work, quality of work and protection from external dangers, and with special reference to the implementation of the provisions of Community directives on health and safety protection for workers at work;
Veidojot efektīvāku politiku lidostu kapacitātes un lidlauka pakalpojumu jomā
Airport capacity and ground handling: towards a more efficient policy
par efektīvāku politiku attiecībā uz lidostu jaudu un apkalpošanu uz zemes
on airport capacity and ground handling: towards a more efficient policy
Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Transporta un tūrisma komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs calls on the Committee on Transport and Tourism, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
8. mudina Komisiju neieviest pasākumus, kas varētu ievērojami un tieši ietekmēt Eiropas lidostu darbību, piemēram, šķidrumu pārvadāšanas ierobežojumus, kurus lidostas nav spējīgas īstenot apmierinošā līmenī;
Urges the Commission not to introduce measures which dramatically and directly affect work at European airports, such as restrictions on liquids, which airports do not have the capacity to enforce in a satisfactory manner;
Efektīvāka politika attiecībā uz lidostu jaudu un apkalpošanu uz zemes
Airport capacity and ground handling: towards a more efficient policy
Aizstājējs(-i) (178. panta 2. punkts), kas bija klāt galīgajā balsojumā
Substitute(s) under Rule 178 (2) present for the final vote
par lidostu un to infrastruktūru jaudu — virzība uz efektīvāku politiku
on airport capacity and ground handling: towards a more efficient policy
Reģionālās attīstības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Transporta un tūrisma komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Regional Development calls on the Committee on Transport and Tourism, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
2. atzīmē, ka būtiska loma ir lidostām, kuras dažkārt ir vienīgais „logs uz pasauli”, aicina dalībvalstis, Komisiju un reģionālās iestādes vairāk ņemt vērā to, ka labi organizētu iekšzemes un starptautisko lidojumu esamība bieži ir noteicošais faktors ieguldījumu vietas izvēlē, tūrisma attīstībā un ātrā preču pārvadāšanā;
Notes the importance of airports, which are sometimes the only 'window to the world', and calls on Member States, the Commission and regional authorities to take greater account of the fact that good internal and international air transport connections are often decisive with regard to the location of investment, the development of tourism and the rapid transportation of goods;
4. aicina dalībvalstis un reģionālās un vietējās iestādes nodrošināt, ka neatkarīgi no pārvaldes lidostas iekļauj reģionu teritoriālās attīstības plānos vai ņem vērā reģionālās attīstības stratēģijās; uzsver, ka lielas infrastruktūras, piemēram lidostas, paplašināšanas un izveides gadījumā ir jāveic teritoriālās ietekmes novērtējums;
Calls on Member States and regional and local authorities to ensure that airports, regardless of their governing bodies, are included in regional spatial development plans or taken into account in regional development strategies; points out that the extension and construction of major infrastructure such as airports must be subject to a territorial impact assessment;
9. aicina dalībvalstis, reģionālās un vietējās iestādes, izvēloties lidostas izveidei paredzēto teritoriju, ņemt vērā ietekmi uz vidi, piemēram, trokšņus, izmešus, satiksmes blīvumu lidostas apkaimē, degvielas sasniedzamību u. tml., kā arī meteoroloģiskos apstākļus;
9 Calls on Member States and regional and local authorities to take account of environmental factors when deciding where to locate airports, including noise, emissions, road traffic density in the vicinity of the airport, the proximity of fuel tanks, etc., and of meteorological factors;
Efektīvāka politika attiecībā uz lidostu jaudu un apkalpošanu uz zemes
Airport capacity and groundhandling: towards a more efficient policy
Aizstātais(-ā) atzinuma sagatavotājs(-a)
Substitute(s) present for the final vote
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EC) N° 881/2004 establishing a European Railway Agency
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2006)0785 )
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2006)0785 )
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 71. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu ( C6‑0473/2006 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 71(1) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0473/2006 ),
– ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu ( A6‑0350/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Transport and Tourism ( A6‑0350/2007 ),
3. panta 1. punkts (Regula (EK) Nr. 881/2004)
Article 3, paragraph 1 (Regulation (EC) No 881/2004)