natgillin/translations-raw huggingface dataset:
32. aicina dalībvalstis atbilstīgi katras valsts situācijai izvērtēt, vai to izglītības sistēmas reforma, lai veicinātu elastīgumu un pilnīgāku mācībām atvēlētā laika izmantošanu, paātrinās jauniešu darba dzīves uzsākšanu, kā arī vēlmju kļūt par māti un tēvu īstenošanu;
Calls on the Member States to consider, with reference to their national situation, whether a reform of their education system to encourage flexibility and better management of time spent in education would have the effect of enabling young people to begin their working lives at an earlier stage and to achieve their desire for parenthood;
Saskaņā ar Eiropas Padomes sanāksmes Lisabonā, 2000. gadā izvirzītajiem mērķiem līdz 2010. gadam Eiropai jākļūst par pasaulē konkurētspējīgāko un dinamiskāko zināšanu ekonomikas reģionu ar ekonomisko uzplaukumu, nodarbinātības kvantitatīvo un kvalitatīvo uzlabojumu un daudz lielāku sociālo kohēziju.
According to the objectives set out at the Lisbon European Council in 2000, by 2010, Europe should become the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth together with a quantitative and qualitative improvement in employment and greater social cohesion.
Šī stratēģija tika izstrādāta, lai līdz 2010. gadam ļautu Eiropai atkal nodrošināt pilnīgu nodarbinātību un stiprinātu kohēziju.
This strategy was conceived to enable the EU to return to full employment conditions and to increase cohesion by 2010.
Padome uzskata, ka šo pasākumu galvenais mērķis ir līdz 2010. gadam paaugstināt vispārējo ES nodarbinātības līmeni līdz 70 % un sieviešu nodarbinātības līmeni – līdz vismaz 60 %
The Council also considered that the general aim of these measures was to increase the overall employment rate in the EU to 70% and the employment rate for women to more than 60% by 2010
Eiropadomes sanāksme Lisabonā 2000. gadā. .
Lisbon European Council, March 2000 .
Valstu un valdību vadītāji Eiropadomes sanāksmēs Stokholmā
The Heads of State and Government recognised at the European Councils in Stockholm
Eiropadomes sanāksme Stokholmā 2001. gada 23.-24 . martā un Barselonā
Stockholm European Council, 23-24 March 2001 and Barcelona
Eiropadomes sanāksme Barselonā 2002. gada 15.-16. martā. atzina, ka Eiropas ekonomikas un sabiedrības nākotne ir atkarīga no tās pilsoņiem, īpaši no jaunās paaudzes un viņu izglītības līmeņa.
Barcelona European Council, 15-16 March 2002 that the future of the European economy and society depended on its citizens, particularly the younger generations, and their level of education.
Tāpēc visiem jaunajiem vīriešiem un sievietēm jābūt iespējai iegūt labas kvalitātes izglītību un apmācību, kas būtu piemērotas jaunā tirgus prasībām, un pastāvīgi izmantot savas zināšanas, lai spētu iekļauties darba vidē un attīstīties.
Therefore all young men and women should be able to enjoy good quality education and training in line with the new requirements of the market as well as ongoing updating of their skills to enable them to enter the world of work and make steady progress within it.
Izglītības līmenis ir galvenais faktors, kas nosaka ekonomisko uzplaukumu un sabiedrības spējas ieviest jauninājumus.
The level of education is an essential factor in the growth and innovation capacity of a society.
Patiesībā, kādā ESAO izvērtējumā norādīts, ka, pieliekot vienu papildus gadu vidējam studiju ilgumam, nodarbinātības līmenis uzreiz palielinās par 5 %, bet pēc ilgāka laika perioda par vēl 2,5 %
An OECD estimate considers that adding an additional year to the average time spent in education increases the rate of growth by about 5% immediately and by about 2.5% in the long term
De la Fuente un Ciccone , Cilvēku ieguldījums globālajā un uz zināšanām balstītajā ekonomikā (‘ Human capital in a global and knowledge-based economy ’), galīgais ziņojums Nodarbinātības un sociālo lietu ģenerāldirektorātam , Eiropas Komisija, 2002. gada maijs. .
De la Fuente and Ciccone, Human capital in a global and knowledge-based economy, final report for DG Employment and Social Affairs, European Commission, May 2002 .
Izglītība un apmācība sniedz ekonomisku un sociālu labumu, attīstot personisko un pilsonisko kompetenci, kā arī profesionālās iemaņas.
Education and training bring economic and social benefits by developing personal and civic skills at the same time as vocational skills.
Ieguldījumi cilvēkresursos ir pamats sociālajai integrācijai.
Investment in human resources is thus a key instrument for increasing social inclusion.
ESAO pētījums rāda, ka valstīs, kurās vidējais mācību līmenis ir augstāks, pastāv mazāka nevienlīdzība starp cilvēkiem
An OECD study shows that in some countries where the average level of education is highest there is also the least inequality between individuals
Starptautiskā skolēnu novērtēšanas programma PISA , ESAO, 2002 .
Programme for International Student Assessment, OECD, 2002 .
Izglītības līmenis arī ietekmē nodarbinātību tādā veidā, ka paaugstinoties izglītības līmenim, samazinās bezdarba līmenis
The level of education also has an undeniable impact on employment, given that unemployment rates reduce as education levels rise
Bezdarba līmenis augstāko izglītību ieguvušajiem 2001. gadā bija 3.9 %, un tas ir trīs reizes mazāk nekā cilvēkiem, kam ir zems izglītības līmenis. , un attiecīgi tiek samazinātas sociālās izmaksas.
The unemployment rate of people with higher education qualifications was 3.9% in 2001, or three times less than that of people with a low level of qualifications. , and the corresponding social costs are proportionately lower.
Ir arī skaidrs, ka nodarbinātības līmenis aug kopā ar sasniegto izglītības līmeni: Ja aplūko iedzīvotājus vecumā no 25 līdz 64 gadiem, var novērot, ka augstāko izglītību ieguvušo nodarbinātības līmenis (2001. gadā bija 84 %) ir par 15 procentiem austāks nekā vidējais nodarbinātības līmenis, ko rēķina, ņemot vērā visu līmeņu izglītību ieguvušos iedzīvotājus, un par 30 procentiem augstāks nekā to cilvēku nodarbinātība, kas ieguvuši tikai vidējo izglītību
It is also clear that employment rates rise with the level of education achieved: looking at the whole population aged from 25 to 64, the employment rate of those with higher education qualifications was 84% in 2001, i.e. 15 points higher than the average of all levels of education and almost 30 points higher than for those who had not progressed further than lower secondary education
No minētā var secināt, ka ir svarīgi ieguldīt līdzekļus cilvēkresursos, ko veido jaunatne, lai ļautu viņiem pilnībā realizēt sevi Eiropas sabiedrības ekonomikas un sociālās ilgtspējas nodrošināšanā, un nedrīkst neizmantot šo jaunatnes potenciālu mūsu sabiedrības iedzīvotāju sastāva atjaunošanas jomā.
It is clear from the above that it is essential to invest in young people as human resources to enable them to make a full contribution to the economic and social sustainability of European society, but at the same time we must not forget the potential of these young people to bring about the demographic renewal of our societies.
Kā jau Eiropas Komisija Zaļajā grāmatā par demogrāfiju
Indeed, as the Commission indicated in its Green Paper on demography
Eiropas Komisijas 2005. gada 16. marta paziņojums „Zaļā grāmata: demogrāfisko problēmu risināšana – jauna solidaritāte starp paaudzēm” ( COM(2005)0094 ) un Eiropadome Eiropas Jaunatnes paktā
Commission Communication of 16 March 2005 entitled Green Paper “Confronting demographic change: a new solidarity between the generations” ( COM(2005)0094 ), and the Council in its European Youth Pact
Visi statistikas dati rāda, ka eiropiešiem, īpaši visizglītotākajiem, nav tik daudz bērnu, cik viņi vēlētos.
All the statistics show that Europeans, particularly the more educated Europeans, do not have the number of children that they would like.
Vēlmes dibināt ģimeni īstenošanu ietekmē kā sociāli, tā ekonomiski faktori, kas veicina daudz novēlotāku dažādu dzīves posmu pabeigšanu: izglītības iegūšanas laika pagarināšana, daudz novēlotāka emancipācija un profesionālās pielāgošanās periodi, kā arī sarežģītāka ekonomiski aktīvas dzīves uzsākšana rada jauniešos vēlmi nesteigties attiecībā uz ģimenes veidošanu.
Achievement of their real desire for a family is affected by social and economic factors which mean that they complete the various stages of life later: they spend longer in education, they become independent later, they spend time in vocational training and have more difficult access to employment; these are all factors which lead young people to postpone the decision to start a family.
Vairākos nesenos pētījumos
As several recent studies
Šie pētījumi rāda arī to, ka lēmumu dibināt ģimeni lielākā vecumā ietekmē arī maksa par valsts veselības aprūpes sistēmu, jo medicīniskais risks mātei un bērnam ir visnopietnākais.
Moreover, these studies show that deciding to start a family at an older age also entails costs for public health systems because of the greater medical risks for the mother and baby.
Turklāt ir iespējams, ka no sievietes vecuma atkarīgie bioloģiskie faktori neļauj cilvēkiem radīt tik daudz bērnu, cik viņi vēlētos.
In addition, biological factors connected with the age of the woman may prevent people from having the number of children that they want.
Ir taisnība, ka dalībvalstu pienākums nav ietekmēt individuālo izvēli par bērnu radīšanu, bet tām vajadzētu izveidot tādus apstākļus, lai eiropieši varētu radīt tik daudz bērnu, cik viņi vēlētos.
Although it is true that it is not up to the State to influence individual choices on whether or not to have children, States should have a duty to create the conditions to enable Europeans to have the number of children they want.
Viens no līdzekļiem, kā šo mērķi sasniegt, būtu radīt labvēlīgu sociālo, ekonomisko un izglītības vidi, kas ļautu Eiropas jaunatnei īstenot savas vēlmes dibināt ģimeni agrīnā savas dzīves posmā, tā lai tas neietekmētu negatīvi viņu iespējas iegūt izglītību vai veidot karjeru.
One way to achieve this objective would be to create a favourable social, economic and educational framework to enable young Europeans to achieve their desire for a family at an earlier stage in life without this having an adverse impact on their opportunities for training or careers.
Eiropas Komisija sava nesenajā paziņojumā par profesionālās, ģimenes un privātās dzīves saskaņošanu
In its recent Communication on reconciling professional, private and family life
Eiropas Komisijas 2006. gada 12.oktobra paziņojums „Pirmā posma apspriedes ar sociālajiem partneriem jautājumā par darba, privātās un ģimenes dzīves līdzsvarošanu” ( SEC(2006)1245 ) , šķiet, atzina tādas perspektīvas sniegtos labumus, jo sadaļā par darba organizāciju tā norādīja, ka valstu saskaņošanas politikai jāattiecas arī uz tām jaunajām sievietēm un tiem jaunajiem vīriešiem, kas vēl mācās augstskolā.
Commission Communication of 12 October 2006 entitled First-stage consultation of European social partners on the reconciliation of professional, private and family life ( SEC(2006)1245 ), the Commission seems to recognise the good sense of this view because the section on work organisation states that public policies in this area should also be addressed to young women and men who are still in higher education.
Labāk izmantojot jaunatnes potenciālu, nepieciešamība veicināt ģimenes dzīves saskaņošanu ar mācībām tiek pretstatīta tam, ka izglītības iegūšanas laiks tiek pagarināts un tiek piedāvāta apmācība visas dzīves garumā, kas rada vidējā studentu vecuma pieaugumu.
Apart from making better use of young people's potential, the need to make it easier to combine family life with studying is exacerbated by the fact that a longer time spent in education and the opportunities offered by lifelong training are helping to increase the average age of students.
Saskaņā ar projekta „Eurostudent” 2005. gada ziņojumu
Thus, according to statistics in the EUROSTUDENT report 2005
Pētījums Eurostuden t 2005, Studentu sociālie un ekonomiskie dzīves apstākļi Eiropā , vidējais studentu vecums Apvienotajā Karalistē ir 28 gadi, Austrijā – 25,3 gadi, Somijā – 24,6 gadi, Nīderlandē – 24,2 gadi un Īrijā – 24,1 gads.
EUROSTUDENT Report 2005, Social and Economic Conditions of student life in Europe , the average age of students is 28 in the United Kingdom, 25.3 in Austria, 24.6 in Finland, 24.2 in the Netherlands and 24.1 in Ireland.
Daudzās valstīs studenti paralēli mācībām uzņēmušies rūpes par ģimeni vai izvēlas radīt bērnus pirms studiju pabeigšanas.
Thus in many countries, students take on family responsibilities in parallel with their studies or choose to fulfil their desire for a family by having children before the end of their studies.
41 % sieviešu Zviedrijā, 31 % sieviešu Somijā un 30 % Norvēģijā pirmais bērns piedzimst, pirms viņas ir pabeigušas studijas.
Thus in Sweden, 41% of women had their first child before completing their education, 31% in Finland and 30% in Norway.
Daudzās valstīs ir ievērojams studentu-vecāku skaits, piemēram, Īrijā bērni ir 11,3 % studentu, Austrijā – 10,8 %, Latvijā – 10,7 % un Somijā – 8 % studentu.
The proportion of students who are also parents is significant in several European countries such as Ireland, which has 11.3% of students with children, 10.8% in Austria, 10 .7% in Latvia and 8% in Finland.
Diemžēl daudzās Eiropas valstīs, izņemot dažās Ziemeļvalstīs, kur studentiem-vecākiem ir labvēlīgi sociālie un ekonomiskie apstākļi, studentiem, kas uzņēmušies rūpes par ģimeni, jāsastopas ar ievērojamām grūtībām gan augstskolās, gan ikdienas dzīvē.
Unfortunately in most European countries, except for some Nordic countries which have a range of social and economic measures to help students who are parents, students with family responsibilities face considerable difficulties in their university courses and in their daily lives.
Patiesībā viņiem ir īpašas vajadzības dažās jomās, īpaši attiecībā uz mājokli, uzraudzības pakalpojumiem un elastību, izvēloties mācību nodarbības utt.
They have special needs in particular with regard to housing, child-care services and course flexibility, etc.
Tomēr izglītības un sociālās sistēmas šīs vajadzības neatzīst vai atzīst tikai daļēji, uz to norāda statistikas datu trūkums par šo studentu dzīves apstākļiem.
However, in general these needs are not recognised or not sufficiently recognised by education systems and social security schemes, as is further shown by the lack of statistics and data on how these students live.
Tas, ka netiek ņemta vērā ģimenes rūpes uzņēmušos studentu īpašā situācija, rada diskrimināciju attiecībā uz visu līmeņu izglītības iespējām un uz apmācību visas dzīves garumā.
The fact that the particular situation of students with family responsibilities is not taken into account may thus account for discrimination in access to education at all levels and to lifelong training.
Dažādās dalībvalstīs ir atšķirīga attieksme pret studentiem-vecākiem un tas ir vēl papildu iemesls, kāpēc cilvēki izvēlas mācības un līdz ar to arī profesiju, saglabājot iespēju būt mobiliem.
The wide disparities in treatment that can be observed in the different Member States are an additional obstacle to pursuing educational and thus career ambitions, including mobility .
Sieviešu iespējas ir sevišķi ierobežotas, jo galvenokārt sievietes uzņemas rūpes par ģimeni arī mācību laikā.
Women are particularly vulnerable because they are most likely to have family responsibilities, including while they are studying.
Projekta „ Eurostudent ” apkopotā statistika rāda, ka attiecība starp studentēm un studentiem ar bērnu Latvijā ir 13,8 % pret 5,3 %, Īrijā – 12,1 5 pret 10,4 % un Austrijā – 11,5 % pret 10,2 %.
Thus, still according to the EUROSTUDENT report, in Latvia the ratio of female students with a child to male students with a child is 13.8% to 5.3%, in Ireland 12.1% to 10.4%, and in Austria 11.5% to 10%.
Tā kā trūkst atbilstoša atbalsta, sievietēm ir daudz lielāka iespēja nekā vīriešiem pārtraukt mācības, tās pamest nepabeigtas vai nekad neatsākt, kas nenovēršami noved pie nevienlīdzības starp vīriešiem un sievietēm darba tirgū un viņu potenciāla pazaudēšanas.
Without adequate support, young women are thus more likely than men not to continue in education, to give up in the middle of a course or never to return to education, which inevitably leads to inequalities between men and women in their working lives and a loss of their potential.
Referentes nostāja:
Rapporteur ’ s position
Referente atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija savā nesenajā paziņojumā par profesionālās, ģimenes un privātās dzīves saskaņošanu atzina, ka saskaņošanas politikai jāattiecas arī uz tām jaunajām sievietēm un tiem jaunajiem vīriešiem, kas vēl mācās augstskolā, tomēr izsaka nožēlu, ka šajā jomā nav sniegts neviens konkrēts priekšlikums.
Your rapporteur welcomes the fact that the Commission, in its recent Communication on reconciling professional, private and family life, recognised that policies in this area should also be addressed to young women and men who are still in higher education, but regrets that the Commission has made no specific proposals in this regard.
Demogrāfisko problēmu dēļ un dēļ valstu vēlmes radīt bērniem un jaunatnei draudzīgāku sabiedrību referente vēlas uzsvērt, cik svarīgi ir pieņemt tādu valsts politiku, kas vispirms piešķirtu pabalstus jaunatnei, lai viņi varētu uzņemties un īstenot vēlmes un rūpes par ģimeni paralēli izglītības iegūšanai, tā lai neviena no šīm jomām nebūtu vērtējama augstāk par citu.
In the context of demographic challenges and countries' commitment to create more child-friendly and youth-friendly societies, your rapporteur wishes to highlight the need to adopt public policies that would give more support to young people to enable them to achieve their ambitions for education and family in parallel, without one having to take priority to the detriment of the other.
Tāpēc referente iesaka gan izglītības sistēmu līmenī, gan sociālo sistēmu līmenī ņemt vērā to jauno vīriešu un sieviešu vēlmes un vajadzības, kas paralēli savai izglītībai vai apmācībai uzņēmušies rūpes par ģimeni.
To this end, your rapporteur proposes that more account be taken, by both education systems and social security schemes, of the expectations and needs of young men and women who in parallel with education or training have family responsibilities.
Vēl referente ierosina dalībvalstīm piedāvāt šiem jauniešiem ī pašu, viņu vajadzībām atbilstošu sociālo palīdzību , kuras piešķiršana vai apjoms nav atkarīgi no tā, vai paralēli mācībām viņi veic arī profesionālo darbību (strādā).
Among the measures advocated in this regard, your rapporteur recommends that the Member States provide young people with specific social assistance suited to their needs, and that the grant or amount of this assistance should not be reduced or called into question if they take on a job in parallel to their course of study.
Tomēr, ņemot vērā materiālās grūtības, ar kurām jāsastopas studentiem (-ēm), referente aicina augstākās vai profesionālās izglītības iestādes, aprēķinot maksu par mācībām, ņemt vērā jauno vīriešu un sieviešu, kas uzņēmušies rūpes par ģimeni, finansiālās grūtības un lūdz kredītiestādes atvieglot aizdevumu vai kredītu piešķiršanu studējošiem.
In addition, given the economic difficulties facing these students, your rapporteur suggests that higher education or vocational training establishments take account of their financial difficulties when calculating course fees and that credit institutions make it easier for them to obtain loans or credit .
Tāpat referente aicina dalībvalstis sadarbībā ar vietējām pašvaldībām un augstākās vai profesionālās izglītības iestādēm, no vienas puses, palielināt lētu dzīvokļu piedāvājumu studentiem (pārim vai vienam vecākam), kuru aprūpē ir bērni, un, no otras puses, nodrošināt pietiekamus un atbilstošus bērnu uzraudzības pakalpojumus par saprātīgu cenu.
Your rapporteur also calls on the Member States, together with local authorities and higher education or vocational training establishments, to increase the supply of low-cost housing suited to the needs of students (couples or single parents) with dependent children and also to provide a sufficient number of affordable child-care services .
Tomēr, lai atvieglotu mācību un ģimenes dzīves saskaņošanu, referente mudina dalībvalstis un augstākās vai profesionālās izglītības iestādes piedāvāt elastīgāku mācību procesa organizāciju (piemēram, nepilna laika), izmantot jaunās tehnoloģijas, un studiju vai apmācības laikā ļaut tās izmantot visiem jauniešiem, īpaši tiem, kas uzņēmušies rūpes par ģimeni.
Moreover, to make it easier to combine studying with family life, your rapporteur encourages the Member States and higher education or vocational training establishments to propose a more flexible organisation of courses (e.g. part-time courses), to make more use of learning techniques derived from new technologies and to make these available to all students, particularly those with family responsibilities .
Visbeidzot referente aicina augstākās vai profesionālās izglītības iestāžu pasniedzējiem būt saprotošiem attiecībā uz šo studentu īpašajām vajadzībām un, ja nepieciešams, atbalstīt viņus, kā arī dot padomus , lai atvieglotu studiju atsākšanu, turpināšanu vai iesaistīšanos mācību procesos.
Your rapporteur calls on higher education or vocational training establishments to make their teaching and other staff aware of the particular needs of these students and if necessary to set up support and advisory services for them , to make it easier for them to start, continue or return to higher education or vocational training.
Lai gan ģimenes un izglītības politika ir katras valsts kompetencē, referente iesaka atklātās koordinācijas metodes ietvaros dalīties pozitīvā pieredzē par atbalstu studentiem (-ēm), kas uzņēmušies rūpes par ģimeni, kā arī ņemt vērā novatoriskas pieejas šajā jomā, kas tiek jau izmantotas dažās Eiropas valstīs.
Although policies on education and the family fall within national competence, your rapporteur recommends, under the Open Coordination Method, an exchange of best practice concerning support for students with family responsibilities and that account be taken of the innovative arrangements that have been introduced in some European countries .
Reglamentējoši noteikumi attiecībā uz pasākumiem jaunu sieviešu ģimenes dzīves un studiju laika posma apvienošanai Eiropas Savienībā
A regulatory framework for measures enabling young women in the European Union to combine family life with a period of studies
– ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu Padomei ( COM(2006)0110 )
– having regard to the modified Commission proposal to the Council ( COM(2006)0110 )
– ņemot vērā EK līguma 63. panta 3. punkta a) apakšpunktu ( C6‑0157/2006 ),
– having regard to Articles 63(3)(a) of the EC Treaty,
– ņemot vērā EK līguma 67. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C6‑0157/2006 ),
– having regard to Article 67 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0157/2006 ),
– ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu ( A6‑0211/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A6‑0211/2006 ),
(3) Biometrisko identifikatoru ieviešana ir svarīgs solis ceļā uz jaunu elementu izmatošanu, kas nodibina drošāku saikni starp uzturēšanās atļauju un tās īpašnieku, un kas dod būtisku ieguldījumu, lai nodrošinātu to aizsardzību pret negodīgu izmantošanu.
(3) The integration of biometric identifiers is an important step towards the use of new elements, which establish a more reliable link between the holder and the residence permit as an important contribution to ensuring that it is protected against fraudulent use.
Ir jāņem vērā priekšraksti, kas noteikti ICAO 9303. dokumentā par mašīnlasāmām vīzām.
The specifications set out in the ICAO document No 9303 on machine readable visas should be taken into account.
Attiecībā uz uzturēšanās atļaujām ir jāpiemēro tik pat stingri drošības standarti, cik noteikti attiecībā uz nacionālajām personas apliecībām.
Rigorous security standards equivalent to those laid down for national identity cards should be applied to the residence permit.