natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Veicināt dabas un cilvēka veidotās vides un tās resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, padziļinot mūsu zināšanas par mijiedarbību starp biosfēru, ekosistēmām un cilvēka darbībām , bioloģisko daudzveidību un tās ilgtspējīgu izmantošanu un izstrādājot jaunas tehnoloģijas, līdzekļus un pakalpojumus, lai integrēti risinātu globālos ar vidi saistītos jautājumus.
To promote sustainable management of the natural and human environment and its resources by advancing our knowledge of the interactions between the biosphere, ecosystems and human activities, of biodiversity and its sustainable use, and developing new technologies, tools and services, in order to address in an integrated way global environmental issues.
Uzsvars tiks likts uz klimata, ekoloģisko, zemes un okeāna sistēmu izmaiņu prognozēšanu, uz instrumentiem un tehnoloģijām, lai kontrolētu, novērstu , mazinātu un pielāgotu ietekmi uz vidi un apdraudējumu, tostarp veselības, kā arī dabas un cilvēka veidotās vides ilgtspējības apdraudējumu.
Emphasis will be put on prediction of climate, ecological, earth and ocean systems changes, on tools and on technologies, for monitoring, prevention , mitigation and adaptation of environmental pressures and risks including on health and for the sustainability of the natural and man-made environment.
Dažus ietekmes uz vidi vai risku veidus novērst var būt pārāk grūti.
Certain environmental pressures or risks may be very difficult to reverse.
Šī iemesla dēļ ir jāveic pētījumi par veidiem, kā šo ietekmi un riskus pielāgot, lai samazinātu iedarbību, kas tiem var būt uz cilvēkiem un viņu vidi.
For this reason, research should be carried out into ways of adapting those pressures and risks in order to reduce the impact which they may have on human beings and their environment.
I pielikums, daļa „Tēmas”, 6. iedaļa („Vide (tostarp klimata pārmaiņas)”), apakšiedaļa „Metode”, 1. daļa
Annex I, 'Themes', section 6 ('Environment (including Climate Change)'), subsection 'Approach’, first paragraph 1
Vides aizsardzība ir būtiska mūsdienu un nākotnes paaudžu dzīves kvalitātei, kā arī ekonomiskajai izaugsmei.
Protecting the environment is essential for the quality of life of current and future generations as well as for economic growth.
Pieņemot, ka zemes dabas resursus un cilvēka veidoto vidi arvien spēcīgāk ietekmē pieaugošs iedzīvotāju skaits, urbanizācija, nepārtraukta lauksaimniecības, transporta un enerģētikas nozares paplašināšanās, kā arī klimata pārmaiņas un sasilšana vietējā, reģionālā un globālā mērogā, problēma, kas jārisina ES, ir nodrošināt nepārtrauktu un ilgtspējīgu izaugsmi, vienlaikus samazinot negatīvo ietekmi uz vidi.
Given that the Earth’s natural resources and the man-made environment are under pressure from growing population, urbanisation, continuous expansion of the agriculture, transport and energy sectors, as well as climate variability and warming at local, regional and global scales, the challenge facing the EU is to ensure continuous and sustainable growth while at the same time reducing negative environmental impacts.
Sadarbību visā ES rosina fakts, ka valstis, reģioni un pilsētas saskaras ar kopējām vides problēmām un ka ir nepieciešama pētniecības kritiskā masa, ņemot vērā vides pētījumu mērogu, apjomu un augsto sarežģītības pakāpi.
EU-wide cooperation is motivated by the facts that countries, regions and cities face common environmental problems and that critical mass is needed given the scale, scope and high level of complexity of environmental research.
Šāda sadarbība arī sekmē kopīgu plānošanu, savienotu un savstarpēji sadarbīgu datubāzu izmantošanu, kā arī kopēju rādītāju, novērtēšanas metodoloģiju, saskanīgu lielapjoma novērošanas un prognozēšanas sistēmu izstrādāšanu.
Such cooperation also facilitates common planning, use of connected and inter-operable databases, and the development of common indicators, of assessment methodologies and of coherent and large scale observation and forecasting systems.
Turklāt starptautiskā sadarbība ir nepieciešama, lai papildinātu zināšanas un veicinātu labāku pārvaldību globālā mērogā.
Furthermore international co-operation is necessary for the completion of knowledge and the promotion of better management at a global level.
Pieņemot, ka zemes dabas resursus un cilvēka veidoto vidi arvien spēcīgāk ietekmē pieaugošs iedzīvotāju skaits, urbanizācija, būvniecība, nepārtraukta lauksaimniecības, mājlopu, akvakultūras un zivsaimniecības, transporta un enerģētikas nozares paplašināšanās, kā arī klimata pārmaiņas un sasilšana vietējā, reģionālā un globālā mērogā, problēma, kas jārisina ES, ir nodrošināt nepārtrauktu un ilgtspējīgu izaugsmi, vienlaikus samazinot negatīvo ietekmi uz vidi.
Given that the Earth’s natural resources and the man-made environment are under pressure from growing population, urbanisation, construction, continuous expansion of the agriculture, livestock, aquaculture and fisheries, transport and energy sectors, as well as climate variability and warming at local, regional and global scales, the challenge facing the EU is to ensure continuous and sustainable growth while at the same time reducing negative environmental impacts.
Ir jāpiemin lopkopības (piemēram, šķidru kūtsmēslu radīšana, kas iesūcas gruntsūdenī), zivsaimniecības (piemēram, attiecībā uz resursu saglabāšanu vai tādiem jauninājumiem zvejas paņēmienos, kuri videi nodara mazāku kaitējumu) un akvakultūras (piemēram, piekrastes zivju būri un to ietekme uz apkārtni) ietekme uz vidi, lai tās varētu iekļaut to darbību uzmanības lokā, uz kurām attiecas šī daļa.
The environmental impact of livestock farming (such as the production of liquid manure, which seeps into underground water supplies), of fisheries (as regards, for example, the conservation of resources or innovations in fishing techniques which are less damaging to the environment) and of aquaculture (caused, for example, by coastal fish cages and the influence which they have on their surroundings) must be mentioned so that they can be brought specifically within the scope of the activities with which this paragraph is concerned.
I pielikums, daļa „Tēmas”, 6. iedaļa („Vide (tostarp klimata pārmaiņas)”), apakšiedaļa „Metode”, 4. daļa
Annex I, part 'Themes', section 6 ('Environment (including climate change)'), subsection 'Approach', paragraph 4
Tiks intensificēta valsts programmu koordinēšana, paplašinot un padziļinot esošo ERA-NET tīklu darbības jomu vides pētniecībā, ieskaitot Baltijas jūras pētniecības programmu kopīgu īstenošanu un jaunu ERA-NET tīklu veidošanu.
Co-ordination of national programmes will be reinforced by broadening and deepening the scope of existing ERA- NETs in environmental research , including a joint implementation of programmes in Baltic Sea research and new ERA-NETs.
Tiks intensificēta valsts programmu koordinēšana, paplašinot un padziļinot esošo ERA-NET tīklu darbības jomu vides pētniecībā, ieskaitot Baltijas jūras pētniecības programmu kopīgu īstenošanu un jaunu ERA-NET tīklu veidošanu.
Co-ordination of national programmes will be reinforced by broadening and deepening the scope of existing ERA- NETs in environmental research including a joint implementation of programmes in Baltic Sea research and new ERA-NETs.
Daudzdisciplīnu un starpdisciplīnu pieeju sekmēs ar kopējiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus to tēmu gadījumā, kas ir acīmredzami saistītas ar dažādu disciplīnu, piemēram, zinātņu un jūras tehnoloģiju, mijiedarbību .
Multidisciplinarity and interdisciplinarity will be promoted by means of 'joint calls' in the case of themes which clearly involve the interrelation of various disciplines, such as sciences and marine technologies.
Aspektos, kas attiecas uz jūras vides saglabāšanu, ir jāveicina daudzdisciplīnu un starpdisciplīnu pieeja, papildus darbam un sadarbībai starp iesaistītajiem dalībniekiem un valstīm.
In aspects relating to conservation of the marine environment, multidisciplinary and interdisciplinary approaches must be encouraged, in addition to work and cooperation between the players and the countries involved.
I pielikums, daļa „Tēmas”, 6. iedaļa („Vide (tostarp klimata pārmaiņas)”), apakšiedaļa „Metode”, 5. daļa
Annex I, 'Themes', section 6 ('Environment (including climate change)'), subsection 'Approach', fifth paragraph
Īpaša uzmanība tiks pievērsta tam, lai nostiprinātu ES pētniecības rezultātu izplatīšanu , arī izmantojot sinerģiju ar papildu finansēšanas mehānismiem ES un dalībvalstu līmenī , kā arī lai veicinātu to, ka rezultātus izmanto tiešie lietotāji, galvenokārt politiku veidotāji .
Specific attention will be paid to strengthening the dissemination of EU research outcomes - also through the exploitation of synergies with complementary funding mechanisms at EU and Member State levels - and to stimulating their uptake by relevant end-users, targeting in particular policy makers .
Īpaša uzmanība tiks pievērsta tam, lai nostiprinātu ES pētniecības rezultātu izplatīšanu un informācijas un zinātnisko rezultātu izplatīšanu, lai zinātni un tehnoloģijas padarītu tuvākas sabiedrībai.
Specific attention will be paid to strengthening the dissemination of EU research outcomes and to information and scientific dissemination, with a view to bringing science and technology closer to society.
Lai nodrošinātu, ka darbības, uz ko tas attiecas, apgūst gala lietotāji un jo īpaši tie, kas ir atbildīgi par politisku lēmumu pieņemšanu, tiks veiktas rezultātu izplatīšanas darbības.
Dissemination initiatives will be undertaken in order to ensure that the activities to which they relate are assimilated by final users and in particular by those responsible for taking political decisions.
I pielikums, daļa „Tēmas”, 6. iedaļa („Vide (tostarp klimata pārmaiņas)”), apakšiedaļa „Darbības”, 1. sadaļa („Klimata pārmaiņas, piesārņojums un riski”), 1. ievilkums
Annex I, part 'Themes', section 6 ('Environment (including climate change)'), subsection 'Activities', first heading ('Climate change, pollution and risks'), first indent
Ir vajadzīgi integrēti pētījumi par klimata un zemes sistēmas funkcionēšanu, lai novērotu un analizētu, kā šīs sistēmas attīstās un paredzētu to nākotnes attīstību.
Integrated research on the functioning of climate and the earth system is needed in order to observe and analyse how these systems evolve and predict future evolution.
Tas dos iespēju izstrādāt efektīvus pasākumus, lai pielāgotos vides pārmaiņām un to radītajai ietekmei, kā arī mazinātu tās.
This will enable the development of effective adaptation and mitigation measures to climate change and its impacts.
Tiks izstrādāti un izmantoti progresīvi klimata pārmaiņu modeļi, sākot no globāla līdz pat subreģionālam mērogam, lai novērtētu pārmaiņas, potenciālo ietekmi un kritiskos sliekšņus.
Advanced climate change models from the global to sub-regional scales will be developed and applied to assess changes, potential impacts and critical thresholds.
Ņemot vērā pārmaiņas sausuma, vētru un plūdu tipiskās norises modeļos, tiks pētītas pārmaiņas atmosfēras sastāvā un ūdens ciklā un izstrādātas uz risku orientētas metodes.
Changes in atmospheric composition and in the water cycle will be studied and risk based approaches will be developed taking into account changes in droughts, storms and floods patterns.
Tiks pētīta ietekme uz vides kvalitāti un klimatu, ko rada gaisa, ūdens un augsnes piesārņojums, kā arī atmosfēras, stratosfēras ozona slāņa, zemes virsas, ledāju un okeānu mijiedarbība.
Pressures on environmental quality and on climate from pollution of the air, water and soil will be investigated as well as the interactions between the atmosphere, the stratospheric ozone layer, land surface, ice and oceans.
Tiks ņemti vērā arī atgriezeniskās saites mehānismi un pēkšņas pārmaiņas (piemēram, okeāna apritē), kā arī ietekme uz bioloģisko daudzveidību un ekosistēmām.
Consideration will be given to feedback mechanisms and abrupt changes (e.g. ocean circulation), and to impacts on biodiversity and ecosystems.
Ir vajadzīgi integrēti pētījumi par klimata un zemes , un okeāna sistēmas (ieskaitot polāro apgabalu) funkcionēšanu, lai novērotu un analizētu, kā šīs sistēmas ir pagātnē mainījušās un kā attīstās , un paredzētu to nākotnes attīstību.
Integrated research on the functioning of climate and the earth and ocean system (including the polar regions) is needed in order to observe and analyse how these systems have changed in the past and how they evolve and predict future evolution.
Tiks pētīta ietekme uz vides kvalitāti un klimatu, ko rada gaisa, ūdens (gan virszemes, gan pazemes) un augsnes piesārņojums, kā arī atmosfēras, stratosfēras ozona slāņa, zemes virsas, ledāju un okeānu mijiedarbība , ieskaitot jūras līmeņa izmaiņu ietekmi uz piekrastes apgabaliem .
Pressures on environmental quality and on climate from pollution of the air, water (both surface and underground) and soil will be investigated as well as the interactions between the atmosphere, the stratospheric ozone layer, land surface, ice and oceans , including the effects which changes in sea levels have in coastal areas .
Tiks ņemti vērā arī atgriezeniskās saites mehānismi un pēkšņas pārmaiņas (piemēram, okeāna apritē), kā arī , ieskaitot ietekmi uz sevišķi jūtīgiem apgabaliem, kā, piemēram, piekrastes un kalnu apgabali .
Consideration will be given to feedback mechanisms and abrupt changes (e.g. ocean circulation), and to impacts on biodiversity and ecosystems, including impacts on particularly sensitive areas such as coastal and mountain regions .
Pētījumi par zemes un okeāna sistēmu pagātnes izmaiņām var sniegt datus, kuri var palīdzēt izskaidrot pašreizējās izmaiņas un paredzēt izmaiņas nākotnē.
A study of past changes in the earth and ocean systems may reveal data which can help to explain and predict current and future changes.
Turklāt šī grozījuma mērķis ir atjaunināt to ietekmju aprakstu, kas pašlaik skar mūsu zemes un okeāna vidi, iekļaujot tādus jautājumus kā polārā ledus kušana, jūras līmeņa izmaiņas un kaitējums, kas tiek nodarīts pazemes ūdeņiem.
In addition, this amendment serves to update the description of the pressures currently being exerted on our earth and ocean environment, incorporating as it does issues such as the melting of the ice caps, changes in sea levels and the damage done to underground water.
I pielikums, daļa „Tēmas”, 6. iedaļa („Vide (tostarp klimata pārmaiņas)”), apakšiedaļa „Darbības”, 1. sadaļa („Klimata pārmaiņas, piesārņojums un riski”), 2. ievilkums
Annex I, part 'Themes', section 6 ('Environment (including climate change)'), subsection 'Activities', first heading ('Climate change, pollution and risks'), second indent
Ir nepieciešama daudzdisciplīnu pētniecība par vides riska faktoru un cilvēku veselības mijiedarbību, lai sniegtu atbalstu Vides un veselības rīcības plānam un integrētu tajā apsvērumus par sabiedrības veselību un slimību aprakstus, kas saistīti ar jauniem vides riskiem.
Multidisciplinary research on interactions of environmental risk factors and human health is needed to support the Environment and Health action plan and the integration of public health concerns and disease characterisation related to emerging environmental risks.
Pētniecībā īpaša uzmanība tiks pievērsta vienlaicīgai iedarbībai dažādos veidos, piesārņojuma avotu noteikšanai, jauniem vai aktuāliem vides apdraudējuma faktoriem (piemēram, iekštelpu un āra gaiss, elektromagnētiskie lauki, troksnis un toksisku vielu iedarbība) un to potenciālo ietekmi uz veselību.
Research will focus on multiple exposures via different exposure routes, identification of pollution sources and new or emerging environmental stressors (e.g. indoor and outdoor air, electromagnetic fields, noise, and exposure to toxic substances) and their potential health effects.
Pētījumu mērķis būs arī integrēt cilvēku biomonitoringa pētījumu zinātniskos aspektus, metodoloģiju un instrumentus koordinētas un saskanīgas pieejas izstrādāšanai.
Research will also aim at integrating research activities on human biomonitoring regarding scientific aspects, methodologies and tools to develop a coordinated and coherent approach.
Darbības ietvers Eiropas kohortu pētījumus, kuros galvenā uzmanība tiks pievērsta neaizsargātākajām iedzīvotāju grupām, kā arī metodēm un instrumentiem uzlabotai riska raksturošanai, novērtēšanai un risku un veselības ietekmējumu salīdzināšanai.
It will include European cohort studies, with attention to vulnerable population groups, and methods and tools for improved risk characterisation, assessment and comparisons of risks and health impacts.
Pētījumu gaitā tiks izstrādāti bioloģiskie marķieri un modelēšanas instrumenti, ņemot vērā apvienoto iedarbību, neaizsargātības un nenoteiktības variācijas.
Research will develop biomarkers and modelling tools taking into account combined exposures, variations in vulnerability and uncertainty.
Tiks izstrādātas arī metodes un instrumenti lēmumu pieņemšanas atbalstam (indikatori, izmaksu un guvumu analīzes un daudzkritēriju analīzes metodes, veselības ietekmējuma novērtēšana, slimību radīto apgrūtinājumu un ilgtspējības analīze), riska analīzei, pārzināšanai un paziņošanai, kā arī politiku izstrādei un analīzei.
It will also deliver methods and decision support tools (indicators, cost-benefit and multi-criteria analyses, health impact assessment, burden of disease and sustainability analysis) for risk analysis, management and communication, and for policy development and analysis.
Ir nepieciešama daudzdisciplīnu pētniecība par vides un globālo pārmaiņu riska faktoru un cilvēku veselības mijiedarbību, lai sniegtu atbalstu Vides un veselības rīcības plānam un integrētu tajā apsvērumus par sabiedrības veselību un slimību aprakstus, kas saistīti ar jauniem vides riskiem , jo īpaši pilsētvidē (ieskaitot pēcrūpniecības apgabalus) .
Multidisciplinary research on interactions of environmental and global change risk factors and human health is needed to support the Environment and Health action plan and the integration of public health concerns and disease characterisation related to emerging environmental risks , especially in the urban environment (including post-industrial areas) .
Pētniecībā īpaša uzmanība tiks pievērsta globālo pārmaiņu (klimata pārmaiņas, zemes izmantošana, globalizācija) ietekmei, vienlaicīgai iedarbībai dažādos veidos, sugu attīstībai un toksikoloģijai, piesārņojuma avotu noteikšanai, jauniem vai aktuāliem vides apdraudējuma faktoriem un to mijiedarbībai ar dabas faktoriem un elementiem (piemēram, kaitīgas gāzes, dzīvas un nedzīvas sīkas un ultrasīkas daļiņas, iekštelpu un āra gaiss, elektromagnētiskie lauki, troksnis un toksisku vielu , gāzu un automobiļu emisiju iedarbība , kā arī sekas, ko rada saules radiācija ) un to potenciālo ietekmi uz veselību , sindromu un akūtas iedarbības analīzei, toksisku vielu un šādu vielu maisījumu analīzei, ģenētisku polimorfismu un imunoloģijas testu, ieskaitot limfocītu pārmaiņu un aktivizēšanas testus, analīzei .
Research will focus on the impact of global change (climate change, land use, globalisation), multiple exposures via different exposure routes, speciation and toxicology, identification of pollution sources and new or emerging environmental stressors and the interactions thereof with natural agents and components (e.g. harmful gases, fine and ultrafine particles of an animate and inanimate nature, indoor and outdoor air, electromagnetic fields, noise, exposure to toxic substances , gases and car emissions and exposure to solar radiation ) and their potential health effects , analyses of syndromes and chronic exposure, interactions of toxic substances and mixtures of such substances, analyses of genetic polymorphisms and immunology tests, including tests for lymphocyte transformation and activation .
Tiks veicināti pētījumi par jaunām vai esošām ķīmiskām vielām, kā paredz REACH regula, un par alternatīvām izmēģinājumiem ar dzīvniekiem.
Investigation will be encouraged into new or existing chemicals, as provided for in the [REACH regulation], and also into alternatives to animal testing.
Pētījumu mērķis būs arī izstrādāt jaunas un uzlabotas metodes piesārņojuma avotu un to kopējās ietekmes noteikšanai, integrēt cilvēku biomonitoringa epidemioloģisko pētījumu zinātniskos aspektus, metodoloģiju un instrumentus koordinētas un saskanīgas pieejas izstrādāšanai.
Research will also aim at developing novel and improved methods of identifying pollution sources and the effect of their combined influence, integrating epidemiological research activities on human biomonitoring regarding scientific aspects, methodologies and tools to develop a coordinated and coherent approach.
Darbības ietvers Eiropas kohortu pētījumus, kuros galvenā uzmanība tiks pievērsta neaizsargātākajām iedzīvotāju grupām, kā arī metodēm un instrumentiem uzlabotai riska raksturošanai un kontrolei , novērtēšanai un risku un veselības ietekmējumu salīdzināšanai.
It will include European cohort studies, with attention to vulnerable population groups, and methods and tools for improved risk characterisation and monitoring , assessment and comparisons of risks and health impacts.
Pētījumu gaitā tiks izstrādāti bioloģiskie marķieri un modelēšanas un kontroles instrumenti, ņemot vērā apvienoto iedarbību, neaizsargātības un nenoteiktības variācijas.
Research will develop biomarkers and modelling and monitoring tools taking into account combined exposures, variations in vulnerability and uncertainty.
I pielikums, daļa „Tēmas”, 6. iedaļa („Vide (tostarp klimata pārmaiņas)”), apakšiedaļa „Darbības”, 1. sadaļa („Klimata pārmaiņas, piesārņojums un riski”), 3. ievilkums
Annex I, part 'Themes', section 6 ('Environment (including climate change)'), subsection 'Activities', first heading ('Climate change, pollution and risks'), third indent
Veiksmīgai dabas katastrofu pārvarēšanai ir nepieciešama pieeja, kas ņem vērā daudzus riskus.
Managing natural disasters requires a multi risk approach.
Ir nepieciešamas labākas zināšanas, metodes un integrēta struktūra, lai novērtētu apdraudējumu, neaizsargātību un riskus.
There is a need for improved knowledge, methods and integrated framework for the assessment of hazards, vulnerability and risks.
Turklāt jāizstrādā kartografēšanas, novēršanas un risku mazinošas stratēģijas, kas ņem vērā ekonomiskos un sociālos faktorus.
Furthermore mapping, prevention and mitigation strategies including consideration of economic and social factors need to be developed.
Tiks pētītas ar klimatu saistītās katastrofas (tādas kā vētras, sausums, meža ugunsgrēki, zemes nogruvumi un plūdi) un ģeoloģiskās katastrofas (tādas kā zemestrīces, vulkānu izvirdumi un cunami).
Disasters related to climate (such as storms, droughts, forest fires, landslides and floods), and geological hazards (such as earthquakes, volcanoes and tsunamis) will be studied.
Šie pētījumi ļaus labāk izprast šo katastrofu pamatā esošos procesus, uzlabot paredzēšanas un prognozēšanas metodes, izmantojot varbūtības metodi.
This research will allow the underlying processes to be better understood, and prediction and forecasting methods to be improved on the basis of a probabilistic approach.
Pētniecība arī sekmēs agrās brīdināšanas un informācijas sistēmu pilnveidi.
It will also underpin the development of early warning and information systems.
Tiks kvantitatīvi novērtēta arī lielo dabas katastrofu netiešā ietekme uz sabiedrību.
Societal repercussions of major natural hazards will be quantified.
Veiksmīgai dabas katastrofu pārvarēšanai ir nepieciešama pieeja, kas ņem vērā daudzus riskus un kuras pamatā ir stratēģiju konkrētiem riskiem apvienošana ar visaptverošiem plāniem , procedūrām un protokoliem .
Managing natural disasters requires a multi risk approach based on combining specific-risk strategies with comprehensive plans, procedures and protocols .
Turklāt jāizstrādā kartografēšanas, novēršanas , konstatēšanas un risku mazinošas stratēģijas, kas ņem vērā ekonomiskos un sociālos faktorus.
Furthermore mapping, prevention , detection and mitigation strategies including consideration of economic and social factors need to be developed.