natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, referents Zivsaimniecības komitejas vārdā Parlamentam iesaka apstiprināt priekšlikumu Padomes regulai par Nolīguma noslēgšanu, ar ko no 2006. gada 16. jūnija līdz 2007. gada 15. jūnijam pagarina spēkā esības termiņu Protokolam, kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums saskaņā ar Eiropas Ekonomikas kopienas un Gvinejas-Bisavas Republikas valdības Nolīgumu.
In the light of the above, the rapporteur recommends, on behalf of the Committee on Fisheries, that Parliament approve the proposal for a Council regulation on the conclusion of the agreement in the form of an exchange of letters concerning the extension of the protocol establishing the fishing opportunities and the financial contribution provided for in the agreement between the European Economic Community and the Government of the Republic of Guinea‑Bissau on fishing off the coast of Guinea‑Bissau for the period 16 June 2006 to 15 June 2007.
Priekšlikums Padomes regulai par Nolīguma noslēgšanu vēstuļu apmaiņas veidā, ar ko no 2006. gada 16. jūnija līdz 2007. gada 15. jūnijam pagarina spēkā esības termiņu Protokolam, kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums saskaņā ar Eiropas Ekonomikas kopienas un Gvinejas-Bisavas Republikas valdības Nolīgumu par zveju pie Gvinejas-Bisavas krastiem
Proposal for a Council regulation on the conclusion of the Agreement in the form of an Exchange of Letters concerning the extension of the Protocol establishing the fishing opportunities and the financial contribution provided for in the Agreement between the European Economic Community and the Government of the Republic of Guinea Bissau on fishing off the coast of Guinea Bissau for the period 16 June 2006 to 15 June 2007
par turpmāko darbu pēc ziņojuma par konkurenci profesionālo pakalpojumu jomā
on Follow-up to the Report on Competition in Professional Services
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Ziņojums par konkurenci profesionālo pakalpojumu jomā” ( KOM(2004)0083 ),
– having regard to the Commission communication, ‘Report on Competition in Professional Services’ ( COM(2004)0083 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Profesionālie pakalpojumi — iespējas turpmākām reformām; turpmākais darbs pēc ziņojuma par konkurenci profesionālo pakalpojumu jomā”, ( KOM(2005)0405 ),
– having regard to the Commission communication, ‘Professional Services - Scope for more Reform - Follow-up to the Report on Competition in Professional Services’ ( COM(2005)0405 ),
– ņemot vērā EK līguma 6., 43., 45., 49. un 81. pantu,
– having regard to Articles 6, 43, 45, 49 and 81 of the EC Treaty,
– ņemot vērā Parlamenta 1994. gada 18. janvāra rezolūciju par notariāta stāvokli un organizāciju Kopienas divpadsmit dalībvalstīs
– having regard to its resolution of 18 January 1994 on the state and organisation of the profession of notary in the twelve Member States of the Community
– ņemot vērā Parlamenta 2001. gada 5. aprīļa rezolūciju par minimālajiem honorāriem attiecībā uz atsevišķām brīvam profesijām, galvenokārt advokātiem, un par brīvo profesiju īpašo nozīmi un stāvokli modernajā sabiedrībā
– having regard to its resolution of 5 April 2001 on scale fees and compulsory tariffs for certain liberal professions, in particular lawyers, and on the particular role and position of the liberal professions in modern society
– ņemot vērā Parlamenta 2003. gada 16. decembra rezolūciju par tirgus nosacījumiem un konkurences noteikumiem attiecībā uz brīvajām profesijām
– having regard to its resolution of 16 December 2003 on market regulations and competition rules for the liberal professions
– ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 23. marta rezolūciju par juridiskajām profesijām un vispārējām interesēm tiesību sistēmu darbībā
– having regard to its resolution of 23 March 2006 on the legal professions and the general interest in the functioning of legal systems
Pieņemtie Teksti , P6_TA(2006)0108 . ,
Texts Adopted , P6_TA(2006)0108 . ,
– ņemot vērā Padomes 1977. gada 22. marta Direktīvu 77/249/EEK par to, lai atvieglotu advokātiem pakalpojumu sniegšanas brīvības efektīvu izmantošanu
– having regard to Council Directive 77/249/EEC of 22 Mach 1977 to facilitate the effective exercise by lawyers of freedom to provide services
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīvu 98/5/EK, ar ko paredzēts atvieglot advokāta profesijas pastāvīgu praktizēšanu dalībvalstī, kas nav tā dalībvalsts, kurā iegūta kvalifikācija
– having regard to Directive 98/5/EC of the European Parliament and of the Council of 16 February 1998 to facilitate practice of the profession of lawyer on a permanent basis in a Member State other than that in which the qualification was obtained
– ņemot vērā Padomes 2002. gada 27. janvāra Direktīvu 2003/8/EK, kuras mērķis ir pilnveidot tiesu pieejamību pārrobežu strīdos, nosakot kopīgus obligātus noteikumus attiecībā uz juridisko palīdzību šādos strīdos
– having regard to Council Directive 2002/8/EC of 27 January 2003 to improve access to justice in cross-border disputes by establishing minimum common rules relating to legal aid for such disputes
– ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas tiesu praksi konkurences tiesību un brīvas pakalpojumu aprites jomā Kopienā, jo īpaši ņemot vērā dalībvalstu noteikumus par minimālajiem honorāriem,
– having regard to the jurisdiction of the European Court of Justice on competition law and freedom of services in the Community, with particular regard to national provisions on minimum fees,
- ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 11. maija Direktīvu 2005/29/EK
- having regard to Directive 2005/29/EC
– ņemot vērā Augsta līmeņa pētījumu institūta 2003. gada janvārī Eiropas Komisijas uzdevumā sagatavoto ziņojumu „Regulējuma ekonomiskā ietekme brīvo profesiju jomā dažādās dalībvalstīs,
– having regard to the Institute for Advanced Studies (IHS) report on behalf of the Commission, ‘Economic Impact of Regulation in the field of Liberal Professions in Different Member States’, of January 2003,
– ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu ( A6‑0272/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6-0272/2006 ),
A. tā kā Eiropadome 2000. gada martā Lisabonā ir pieņēmusi reformu programmu, kuras mērķis ir līdz 2010. gadam padarīt ES par konkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zināšanām balstītu ekonomikas telpu pasaulē, kurā būtu iespējama ilgtspējīga ekonomiskā izaugsme ar vairāk un labākām darba vietām un plašāka sociālā kohēzija, kā arī uzmanība pret vides aizsardzību (Lisabonas programma);
A. whereas in March 2000 the Lisbon European Council adopted a programme of reform aimed at making the EU the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world by 2010, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion, and respect for the environment (Lisbon agenda),
B. W. Kok 2004. gada novembra ziņojumā ir uzsvērts, cik svarīgi ir liberalizēt visdažādākos tirgus un novērst nevajadzīgu regulējumu, lai nostiprinātu konkurenci;
B. whereas the Kok report of November 2004 stressed the importance of deregulating all markets and removing unnecessary red tape in order to boost competition,
C. tā kā Lisabonas programmas īstenošanas vidusposma pārskata izriet, ka šī programma jāaktualizē, galvenokārt orientējoties uz pieauguma un nodarbinātības jautājumiem, kā arī dalībvalstis tika aicinātas iesniegt atsevišķas valsts līmeņa reformu programmas pieauguma un nodarbinātības veicināšanai;
C. whereas the mid-term review of the Lisbon agenda established the need to give it fresh impetus and to focus on growth and employment and urged the Member States to submit national reform programmes to promote growth and employment,
D. tā kā pakalpojumu nozarei, kas ir nozīmīgs pieaugumu veicinošs faktors ES, uzlabojot Eiropas ekonomikas konkurētspēju, ir piešķirta ļoti svarīga nozīme;
D. whereas services, which are the main motor for growth in the EU, have an important role to play in improving the competitiveness of the economy of Europe,
E. tā kā arī uz profesionālajiem pakalpojumiem, kas ir Eiropas ekonomikas svarīga nozare, jāattiecina centieni reformu īstenošanā;
E. whereas professional services must be included in the reform efforts, since they are a key sector of the economy of Europe,
F. tā kā saskaņā ar subsidiaritātes principu no dalībvalstīm ir atkarīga lēmumu pieņemšana par to, vai tās vēlas profesijas regulēt tieši, piemērojot nacionālos noteikumus, vai ļaut profesionālajām struktūrām pašām regulēt šo jautājumu;
F. whereas, by virtue of the subsidiarity principle, it is up to Member States to decide whether they wish to regulate the professions directly by means of national rules or to allow self-regulation by professional bodies,
G. tā kā Komisija jau vairākus gadus ir iesaistījusies dialogā ar dalībvalstīm un arodorganizācijām par konkurences šķēršļu novēršanu, kura rezultātā ir veikti liberalizācijas pasākumi un jauni centieni reformu īstenošanā;
G. whereas for the last few years the Commission has been conducting a dialogue with Member States and professional bodies on the dismantling of barriers to competition, which has led to deregulation measures and new reform initiatives,
H. tā kā saskaņā ar subsidiaritātes principu uz reformu īstenošanu vērsto centienu turpināšanā īpaša nozīme tiek piešķirta dalībvalstīm un profesionālo pakalpojumu sniedzēju arodorganizācijām;
H. whereas, in accordance with the principle of subsidiarity, Member States and national professional bodies for service providers have a prominent role to play in pursuing reform efforts,
I. tā kā procesā līdzsvarotā veidā jāiesaista profesionālās organizācijas, citas profesionālās struktūras, patērētāju un lietotāju organizācijas un visas attiecīgās ieinteresētās puses;
I. whereas professional organisations, other professional bodies, consumer and user organisations and all relevant stakeholders need to be involved in the process in a balanced manner,
J. tā kā informācijas neatbilstība starp klientiem un profesionālo pakalpojumu sniedzējiem, fakts, ka atsevišķus profesionālus pakalpojumus var uzskatīt par sabiedrisku preci un ka profesionālo pakalpojumu sniegšana var būt saistīta ar ārējiem faktoriem, leģitimē attiecīgu reglamentēšanu;
J. whereas specific regulations are legitimate owing to the asymmetry of information between customers and service providers, the fact that certain professional services are deemed to provide public goods and the fact that the provision of professional services may be linked to externalities,
K. tā kā esošā regulējuma uzskaitījums profesionālo pakalpojumu jomā, kura īstenošanu 2002. un 2003. gadā bija uzdevusi Komisija, vairs neatspoguļo aktuālo regulējuma situāciju atsevišķās dalībvalstīs un tādējādi apgrūtina arī centienus, kas vērsti uz reformu veikšanu;
K. whereas the stocktaking exercise of professional services ordered by the Commission in 2002/2003 no longer reflects the current state of regulation in the individual Member States and therefore stands in the way of an assessment of reform endeavours,
L. tā kā Komisija nav izdarījusi nekādus secinājumu par paredzamajiem rezultātiem attiecībā uz jaunām darba vietām un papildu pieaugumu, īstenojot sistemātisku konkurenci veicinošu profesionālo pakalpojumu nozares reformēšanu;
L. whereas the Commission has failed to address the consequences of a systematic pro-competitive reform of the sector of professional services as regards job creation and additional growth,
M. tā kā visu reformu procesā iesaistīto izpratni par to, ka nepieciešami centieni reformu īstenošanā, var nostiprināt, skaidri definējot un zinātniski pamatojot šo reformu mērķus;
M. whereas clear objectives and markers based on scientific evidence will help convince all those involved in the reform process of the need for reform efforts,
N. tā kā reformas galvenajai prioritātei jāparedz plašāka un vieglāka patērētāju piekļuve, tajā pašā laikā nodrošinot šo pakalpojumu kvalitāti un rentabilitāti;
N. whereas the fundamental priority of the reform should be wider and easier access for consumers, while at the same time ensuring the quality and cost-efficiency of these services,
O. tā kā joprojām būtiski atšķiras tas, kā dažādām profesionālām kategorijām ir veicies tirgus liberalizēšanā,
O. whereas there are still substantial differences in the extent to which the various professional categories have succeeded in opening up the market,
1. atzinīgi vērtē Komisijas, dalībvalstu un profesionālo pakalpojumu sniedzēju arodorganizāciju dialogu, kura mērķis ir nepamatotu un vispārēju interešu ievērošanu traucējošu konkurences šķēršļu un patērētājiem un galu galā arī pašiem pakalpojumu sniedzējiem neizdevīgu noteikumu novēršana;
Welcomes the dialogue between the Commission, the Member States and the professional bodies of professional services providers aimed at dismantling barriers to competition which are unjustified or harmful to the pursuit of the general interest and rules which are against the interests of consumers and ultimately of the providers themselves;
5. aicina Komisiju nodrošināt, lai līguma noteikumus par konkurences un iekšējā tirgus aizsardzību pienācīgi ievērotu brīvo profesiju nozarē;
Calls on the Commission to ensure that treaty provisions on the protection of competition and the internal market are properly observed in the liberal professions sector;
9. uzskata, ka ir svarīgi uzlabot ētikas standartus un patērētāju aizsardzību profesionālo pakalpojumu jomā, kā arī atbalsta, ka profesionālo pakalpojumu uzņēmumi pieņem ētikas kodeksus, kas jāizstrādā iesaistot visas attiecīgās ieinteresētās puses;
Considers it important to improve ethical standards and consumer protection in the field of professional services and supports the adoption of codes of conduct by professional service providers to be drawn up with the involvement of all relevant stakeholders;
12. pieprasa Komisijai rūpīgāk izskatīt atšķirības attiecībā uz to, kādā mērā dažādās profesionālās kategorijas katrā dalībvalstī ir liberalizējušas tirgu, kā arī konkurences šķēršļu pilnīgas atcelšanas paredzamo ietekmi, tostarp paredzamās ietekmes novērtējumu attiecība uz profesionālo pakalpojumu nozarēm, kurām ir ierobežoti resursi vai kuras ir ierobežotas noteiktos reģionos;
Urges the Commission to examine more carefully the differences in the extent to which the various professional categories in each Member State have opened up the market and the expected impact of the full removal of unnecessary obstacles to competition, including an assessment of the expected impacts on professional sectors that have limited resources or that are restricted to certain regions;
14. vērš uzmanību uz to, ka, sadalot regulējošo aizsardzību atbilstoši dažādām patērētāju grupām, netiek ņemts vērā, ka noteikumi tiek leģitimēti, tādēļ ka, sniedzot profesionālus pakalpojumus, var izpausties ārēji faktori un tādēļ ka attiecīgus profesionālus pakalpojumus var uzskatīt par sabiedrisku preci;
Points out that the subdivision of regulatory protection according to individual categories of consumer overlooks the fact that rules derive their legitimacy from the fact that externalities may appear in the provision of professional services and that certain professional services may be deemed to be public goods;
2000.°gada martā Eiropadome Lisabonā pieņēma reformu programmu ar mērķi līdz 2010. gadam padarīt ES par konkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zināšanām balstīto ekonomisko telpu pasaulē.
In March 2000 the Lisbon European Council adopted a reform programme aimed at making the EU the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world by 2010.
2004.°gada novembrī iesniegtajā Wim Kok ziņojumā tika uzsvērta visu tirgu liberalizācijas nozīme un nevajadzīgu noteikumu likvidēšana, lai stiprinātu konkurenci.
The Kok report submitted in November 2004 then highlighted the importance of deregulating all markets and eliminating unnecessary red tape in order to boost competition.
Sagatavojot Lisabonas Darba kārtības izpildes termiņa vidusposma pārskatu un Padomes secinājumus, tika noteikts, ka šī programma ir atkal jāaktivizē un jāorientē uz izaugsmi un nodarbinātību.
The mid-term review of the Lisbon Agenda and the Council conclusions established the need to give fresh impetus to the Agenda and to focus it on growth and employment.
Dalībvalstīm tika izteikts aicinājums iesniegt valsts reformu programmas izaugsmes un nodarbinātības veicināšanai.
Member States were urged to submit national reform programmes to promote growth and employment.
Ņemot vērā brīvo profesiju ekonomisko nozīmi Eiropā, arī tās ir jāiekļauj reformu procesā.
In view of the economic importance of the liberal professions in Europe, they must be involved in the process of reform.
Kā izriet no aktuālā Komisijas 2005. gada 5. septembra paziņojuma „Profesionālie pakalpojumi — iespējas turpmākām reformām” attiecībā uz 2001.°gadu, apgrozījums no „uzņēmumiem sniegtajiem pakalpojumiem” bija lielāks par EUR 1281 miljardiem, kas atbilst aptuveni 8°% no kopējā ES apgrozījuma.
As the current Commission communication ‘Professional Services - Scope for More Reform’ of 5.9.2005 for the year 2001 shows, ‘business services’ generate turnover in excess of EUR 1 281 billion, or approximately 8% of total turnover of the EU.
Tas nodrošināja vairāk nekā EUR 660 miljardus pievienotās vērtības.
This generated added value of EUR 660 billion.
Aptuveni vienu trešdaļu no minētā apjoma ir nodrošinājuši profesionālie pakalpojumi.
Approximately one third of this can be attributed to ‘professional services’.
Papildus jaunajam 2005. gada 5. septembra dokumentam „Profesionālie pakalpojumi – iespējas turpmākām reformām“ Komisija jau 2004.°gadā sagatavoja paziņojumu (2004. gada 9. februāra ziņojums par konkurenci profesionālo pakalpojumu jomā).
Before the Commission’s present communication ‘Professional Services - Scope for More Reform’ of 5.9.2005 the Commission had previously drawn up a communication in 2004 (Report on Competition in Professional Services of 9.2.2004).
Šis paziņojums tika izstrādāts pēc situācijas novērtējuma, ko veica no 2002.°līdz 2003.°gadam, lai gūtu priekšstatu par pašreizējo brīvo profesiju regulēšanas praksi (Augsta līmeņa pētījumu institūta ( IHS ) pētījums).
This communication followed a stocktaking exercise conducted in 2002/2003 on regulatory practice in the field of liberal professions (IHS study).
Jaunajā 2005.°gada paziņojumā pirmo reizi analīzē tika iekļautas visas dalībvalstis.
The new communication of 2005 for the first time evaluates all Member States.
Šajos paziņojumos Komisija ir izvērtējusi sešas profesijas — advokātus, notārus, inženierus, arhitektus, farmaceitus un revidentus (tostarp arī nodokļu konsultanta profesiju) un galvenokārt ir analizējusi piecus galvenos konkurences ierobežojumus (noteiktas minimālās cenas, ieteiktās cenas, reklāmu reglamentējošos noteikumus, piekļuves nosacījumus un noteikumus attiecībā uz pieļaujamo uzņēmējdarbības veidu, tostarp attiecībā uz ārpus profesijas robežām īstenojamo sadarbību).
In its actions, the Commission has focused mainly on six professions: lawyers, notaries, engineers, architects, pharmacists and accountants (including the profession of tax consultant) and essentially considered five restrictions on competition (fixed prices, recommended prices, advertising rules, entry restrictions and regulations governing business structure and multi-disciplinary practices.
2004.°gadā Komisija uzsāka strukturētu dialogu ar Eiropas arodorganizācijām.
In 2004 the Commission initiated a structured dialogue with European professional bodies.
Turklāt Komisija konstatēja, ka atbalsts reformām ir atkarīgs no tā, cik lielā mērā attiecīgā profesija ir jau pieejama un regulēta.
It noted that a willingness to accept reform depended on the extent to which individual professions had opened up and been regulated.
Komisija uzskata, ka vislielākie sasniegumi iepriekšējos gados ir gūti tajās valstīs, kurās ir izstrādāta strukturēta programma par konkurenci veicinošu regulējuma reformu.
It found that most progress over the last few years has been achieved in countries which had a structured programme of pro-competitive regulatory reform.
Komisija uzskata, ka ļoti iepriecinošs ir apstāklis, ka aptuveni viena trešdaļa dalībvalstu ir paziņojušas par analītiskā darba uzsākšanu.
The Commission considered it encouraging that over a third of Member States had reported that analyses were under way.
Septiņās pārējās valstīs reformu process tiek uzsākts ļoti lēni.
In the other seven countries the reform process was very slow to get off the ground.
Komisija savā pašreizējā paziņojumā skaidri norāda, ka visās dalībvalstīs jāturpina reformas un ka tā sagaida, lai arī tajās tiks likvidēti valsts līmenī radušies noteikumi.
In its current communication the Commission makes clear that the need for more reform had been established in all Member States and that it is expected that existing rules at national level will also be dismantled.
Komisija izskaidro, ka profesionālo pakalpojumu jomā arī turpmāk ir jāparedz īpaša, ar likumu noteikta patērētāju aizsardzība.
The Commission insists that special regulatory protection for consumers is still necessary in the field of professional services.
Kā iemesls šeit tiek minēts tas, ka, sniedzot profesionālos pakalpojumus, var izpausties „ārēji faktori” un tādēļ ka daļēji attiecīgus profesionālus pakalpojumus var uzskatīt par „sabiedrisku preci”.
The reasons given are: the asymmetry of information, the possibility of ‘externalities’ appearing and the fact that professional services were sometimes deemed to qualify as ‘public goods’.
Komisija arī turpmāk pieprasa dalībvalstīm veikt analītisku darbu pašreizējo ierobežojumu pārskatīšanā un redz iespēju īsā laikā atcelt ierobežojumus, it īpaši tādās jomās kā noteikumi par reklāmu vai par iepriekš noteiktām cenām.
The Commission also urges Member States to carry out an analytical evaluation of existing restrictions and sees the possibility of lifting restrictions in the short term, particularly in the field of advertising law or fixed prices.
Jāuzsver, ka par īpašiem jauninājumiem aktuālajā Komisijas paziņojumā ir uzskatāmi veiktā tirgu analīze un secinājums, ka ir jāparedz noteikumi attiecībā uz dažādām „patērētāju grupām”.
A number of specific innovations in the Commission communication under review deserve special mention: the market analyses and the conclusion that regulations should vary according to categories of consumer.
Tā, piemēram, Komisija uzskata, ka valsts sektoram un lielajiem uzņēmumiem nepieciešamība pēc regulējumā paredzētas aizsardzības ir neliela.
The Commission therefore sees very little need for regulation in public administrations and large enterprises.
Attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem Komisijai vēl nav galīga viedokļa, savukārt attiecībā uz vienkāršu patērētāju Komisija atzīst, ka nepieciešamība pēc regulējumā ir ļoti liela.
For small and medium-sized undertakings, the Commission has not adopted a final position, while for ordinary consumers it acknowledges a greater need for regulation.
Attiecībā uz turpmāko reformu procesu Komisija plāno arī nākotnē iesaistīties tajā.
For the further reform process the Commission has proposed that it should continue acting as intermediary.
Šā pēc Parlamenta iniciatīvas sagatavotā ziņojumu mērķis bija veicināt, lai pašreizējās diskusijas par brīvo profesiju ieguldījumu Lisabonas stratēģijas īstenošanā notiktu lietišķi, un pieprasīt konstruktīvu reformas procesu turpināšanu.
This own-initiative report seeks to help set out objectively the issues involved in the ongoing debate on the contribution of the liberal professions to the Lisbon Strategy and calls for the reform process to be pursued in a constructive manner.
Jo īpaši ir jādarbojas ar mērķi patstāvīgi izskaidrot, kādas priekšrocības patērētājiem, kā arī brīvo profesiju pārstāvjiem dos pašreizējās sistēmas reformēšana, un rosināt tos iesaistīties dialogā.
The objective is above all to identify the advantages of reforms in the current systems for consumers and members of the liberal professions themselves and to propose that they be included in the dialogue.