natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mums ir jānoskaidro, kā Eiropa, valstis, reģioni un apdzīvotas vietas var dot savu ieguldījumu aizsardzības pasākumu pret zemestrīcēm pastāvīgai pilnveidošanai saistībā ar iepriekš minētajām ēkām un infrastruktūru.
We should examine how the European, national, regional and local levels can contribute to the constant upgrading of anti-seismic protection measures for all the above.
Jo sevišķi referents vēlas norādīt, ka ir jāpārbauda iespēja plašāk piemērot EuroCode 8 (attiecībā uz standartiem konstrukcijām, kas ir drošas pret zemestrīcēm) un papildus jaunām ēkām iekļaut vecas ēkas, kurām ir paredzēti īpaši pasākumi.
Your rapporteur would point out in particular the need to examine the possibility of extending implementation of Euro Code 8 (concerning standards of anti-seismic construction) to include old constructions, in addition to new ones, for which is included a special commitment.
Reaģēšanas pasākumi
Response measures
Eiropas Savienībai drīzumā būs uzlabots Kopienas civilās aizsardzības mehānisms .
The European Union will shortly have an improved Community civil protection mechanism .
Referents aicina Komisiju un dalībvalstis, īstenojot šo mehānismu, īpašu uzmanību pievērst zemestrīcēm.
Your rapporteur calls on the Commission and Member States to focus particularly on earthquakes in implementing this mechanism.
Viņš arī aicina pievērst nopietnu vērību zemestrīcēm visos attiecīgajos Kopienas instrumentos.
He also calls for serious consideration to be given to earthquakes in all the relevant Community instruments.
Vērība būtu jāvelta, piemēram, tam, vai ES Uzraudzības un informācijas centrs pietiekami novērtē zemestrīces un vai agrīnās brīdināšanas instrumentu atbalstam ir nepieciešama turpmāka palīdzība.
Consideration should be given, for example, to whether the EU Monitoring and Information Centre covers earthquakes in a satisfactory manner and whether further aid is needed to support early-warning instruments.
Ir jāpieņem tehniskais protokols Eiropas Savienības kopējai rīcībai zemestrīču izraisītu lielu katastrofu novēršanai, uzsverot dažādu valstu, reģionu un vietējo iestāžu nozīmi, kā arī pamatnostādnes, lai nodrošinātu būtiski svarīgu infrastruktūras objektu efektīvu aizsardzību.
A technical protocol for joint action by the Union , must be adopted to address major disasters caused by earthquakes, highlighting the potential role of various national, regional and local authorities and with guidelines to ensure the effective protection of critical infrastructures.
Iespējams, pēc katastrofas visvairāk ir nepieciešami pasākumi telekomunikāciju infrastruktūras, enerģētikas tīklu, slimnīcu, tiltu, ostu, lidostu utt. pieejamības nodrošināšanai.
Perhaps what is most urgently needed after a disaster is for measures to be taken to ensure the accessibility of telecommunications infrastructure, energy networks, hospitals, bridges, ports, airports, etc.
Tādēļ nekavējoties jau iepriekš ir jāizstrādā visi iespējamie zemestrīču scenāriji un jānovērtē to prognozējamās sekas.
It is therefore a matter of urgent necessity to record in advance all likely earthquake scenarios and to assess their expected impact.
Kompensēšanas pasākumi
Compensation measures
Lai noteiktu, cik ātri vai lēni reģions tiks atjaunots pēc zemestrīces, ļoti svarīgi ir efektīvi un ātri pasākumi nenovēršamu postījumu seku likvidēšanai .
Effective and rapid measures to repair unavoidable damage are of key importance in determining how rapidly or slowly a region will recover from an earthquake.
Tas jo sevišķi attiecas uz mazāk attīstītajiem reģioniem , tādiem kā konverģences mērķa reģioniem un tādiem reģioniem, kuros ir mazs iedzīvotāju blīvums vai kuros iedzīvotāju skaits samazinās, kā arī kalnu, salu, robežu, attāliem un pavisam nomaļākiem reģioniem.
This applies particularly to disadvantaged regions , such as convergence objective regions, regions with low population density or declining populations and mountainous, island, border, remote and ultraperipheral regions.
Zemestrīce var būtiski pārtraukt šādu reģionu attīstību vai padarīt tos vēl neaizsargātākus nekā iepriekš, ņemot vērā to īpašās iezīmes.
An earthquake in such regions can violently interrupt their development or make them even more disadvantaged than previously, given their special characteristics.
Izšķirošā nozīme ir laikam, cik ātri dalībvalstis novērš zemestrīču izraisītos postījumus, un Kopienas izrādītajai solidaritātei cietušajiem reģioniem (sk. turpmāk B nodaļu).
As a result, the speed at which Member States address the damage caused by earthquakes and the solidarity shown by the Community to affected areas are critical (see paragraph B below).
Saistībā ar jauna finanšu instrumenta īstenošanu civilajai aizsardzībai (sk. iepriekš) svarīgi ir pienācīgi ņemt vērā zemestrīces.
Within the framework of the implementation of the new financial instrument for civil protection (see above), it is critical that due account be taken of earthquakes.
Referents uzskata, ka kohēzijas politikas darbības plānos turpmāk ir jāiekļauj un nopietni jāizskata zemestrīču radītie postījumi.
Your rapporteur takes the view that cohesion policy must in future seriously consider the damage caused by earthquakes.
Viņš ierosina, lai turpmāk kohēzijas politikas finansētie infrastruktūras projekti būtu saskaņā ar visiem nepieciešamajiem un starptautiski atzītajiem noteikumiem aizsardzībai pret zemestrīcēm .
He proposes that the future funding of infrastructure projects through the cohesion policy should be predicated upon compliance with all the necessary and internationally recognised anti-seismic protection rules .
Izskatās, ka Padome ir nepamatoti novilcinājusi korekciju veikšanu Solidaritātes fondā.
The Council appears to have unjustifiably delayed making adjustments to the Solidarity Fund .
Tai ir nekavējoties jāizlabo šī situācija, lai nodrošinātu, ka šis instruments turpmāk būtu pieejams dabas katastrofu, tostarp zemestrīču, radīto postījumu efektīvai, elastīgai un ātrai likvidēšanai.
It must remedy this situation immediately so as to ensure that this instrument will be able in future to address damage caused by natural disasters, including earthquakes, effectively, flexibly and swiftly.
Elastīguma trūkums, jo sevišķi saistībā ar termiņiem un darbībām, par kurām ir tiesības saņemt finansējumu, var nozīmēt, ka ir būtiski ignorētas zemestrīcē cietušo vajadzības (kā minēts iepriekš, šis fonds saistībā ar zemestrīcēm ir ticis izmantots tikai vienu reizi).
The absence of flexibility, particularly as regards deadlines and actions eligible for funding have meant that the needs of earthquake victims are essentially being ignored (as mentioned above, this Fund has only been used once for earthquakes).
Komisijai ir jāveicina arī cita veida finansējums tūlītējas palīdzības sniegšanai, piemēram, reģionālais atbalsts vai Eiropas Investīciju bankas aizdevumi.
The Commission should also promote other forms of funding beyond immediate aid, such as, for example, regional state aid or loans from the European Investment Bank.
Tikai šādi būs iespējams nodrošināt atbilstošu resursu līmeni, ar ko varētu novērst daudzpusīgo parādību – zemestrīču sekas.
Only in this way will it be possible to ensure an adequate level of resources comprehensibly to address the composite phenomenon of earthquakes.
Kopējā pieredze liecina, ka lielākie trūkumi dabas katastrofu novēršanā ir saistīti ar Kopienas, valstu, reģionu un vietējā līmenī iesaistīto iestāžu (ugunsdzēsības dienesti, neatliekamās medicīniskās palīdzības vienības, policija, kalnu un jūras glābšanas dienesti un raktuvju glābšanas dienesti) darbības koordinēšanu, sadarbību un elastību.
Common experience shows that the greatest shortcomings in addressing natural disasters lie in the coordination, cooperation and flexibility of the bodies involved at Community, national, regional and local levels (fire services, emergency medical units, the police, mountain rescue teams and sea rescue and mine rescue services).
Bijušā komisāra Michel Barnier 2006. maijā izteiktie ierosinājumi ir radikāli, taču to pamatā ir no Eiropas līdzāspastāvēšanas idejas izrietošie ES solidaritātes pievienotās vērtības pamatprincipi.
The proposals made by former Commissioner Michel Barnier in May 2006 are radical but are based on the fundamental principles of the EU solidarity added value derived from European coexistence.
Referents uzskata, ka ir gan vēlami, gan iespējami, ka katra dalībvalsts – vai reģions atsevišķos gadījumos – attīsta un uzlabo aprīkojumu un tehniskās zināšanas atsevišķā jomā, ko vajadzības gadījumā varētu „aizdot” citai dalībvalstij vai reģionam.
Your rapporteur considers it both desirable and feasible that each Member State, - or region in some cases - should develop and perfect equipment and technical know-how in a specific area which would be 'lent' to another Member State or region which needed it.
Veltīsim centienus tam, lai sasniegtu labākus rezultātus, izlietojot mazāk resursu.
Let us concentrate our efforts to achieve better results with fewer resources.
Ņemot vērā koordinācijas darbu, referents mudina dalībvalstis izveidot centrālos civilās aizsardzības dienestus, kas palīdzētu koordinācijas darbā un būtu atvērti Eiropas civilās aizsardzības spēku izveidei , un saistībā ar to aicina Komisiju iesniegt likumdošanas priekšlikumu.
In this spirit of coordination, your rapporteur urges Member States to establish central civil protection services to assist in coordination and is openly in favour of the creation of a European civil protection force and calls on the Commission to submit a legislative proposal to this effect.
Lai efektīvi pārvaldītu zemestrīces, nepietiek ar koordināciju tikai Eiropas līmenī.
In order effectively to manage earthquakes it is not enough that coordination should take place at European level alone.
Ir vajadzīga arī sadarbība ar trešām valstīm , jo sevišķi ar kaimiņvalstīm, kuras skar seismiskā aktivitāte.
Cooperation with third countries is also needed, especially with neighbouring countries affected by seismic activity.
Sadarbībai jānotiek vairākos līmeņos: sākotnēji ir jābūt tehnoloģiju nodošanai un labākās pieredzes apmaiņai ar valstīm, kurās tiek attīstītas attiecīgās zināšanas.
Cooperation could take place at various levels: initially there should be a technology transfer and an exchange of best practices with countries developing the relevant expertise.
Otrkārt, jābūt tehniskajai sadarbībai , lai daudz efektīvāk reaģētu uz zemestrīcēm.
In the second place, there should also be technical cooperation , with the objective of responding to earthquakes more effectively.
Visbeidzot, ņemot vērā, ka saistībā ar dabas katastrofām pastāv daudzpusīgi novēršanas, pārvaldības un civilās aizsardzības pasākumi , kurus sekmē dažādas ES politikas (vides, pētniecības, kohēzijas politika u.t.t.), referents uzskata, ka Komisijai ir jāapvieno visi pašreizējie instrumenti.
Finally, given the existence of multiple preventive, management and civil protection measures in respect of natural disasters promoted by various EU policies (environment, cohesion policy, research etc), your rapporteur takes the view that the Commission should bring together all existing instruments.
Ja novērtējuma rezultātā tiek secināts, ka tas ir nepieciešams, referents ierosina likumdošanas vienkāršošanas un uzlabotas koordinācijas labad apsvērt vienota instrumenta izveidi dabas katastrofu, tostarp zemestrīču, novēršanai un pārvaldībai .
Providing the evaluation concludes that this is necessary, your rapporteur proposes, in the interests of the simplification of legislation and improved coordination, that it should consider the creation of a centralised instrument for the prevention and management of natural disasters, including earthquakes .
Stavros Arnaoutakis, Elspeth Attwooll, Jean Marie Beaupuy, Jana Bobo 夬 kov ・ Wolfgang Bulfon, Gerardo Galeote, Iratxe García Pérez, Eugenijus Gentvilas, Ambroise Guellec, Marian Harkin, Mieczysław Edmund Janowski, Rumiana Jeleva, Gisela Kallenbach, Tunne Kelam, Evgeni Kirilov, Miloš Koterec, Constanze Angela Krehl, Jamila Madeira, Mario Mantovani, Sérgio Marques, Miguel Angel Martínez Martínez, Yiannakis Matsis, Miroslav Mikolášik, Lambert van Nistelrooij, Markus Pieper, Wojciech Roszkowski, Elisabeth Schroedter, Grażyna Staniszewska, Catherine Stihler, Kyriacos Triantaphyllides, Oldřich Vlasák
Stavros Arnaoutakis, Elspeth Attwooll, Jean Marie Beaupuy, Jana Bobošíková, Wolfgang Bulfon, Gerardo Galeote, Iratxe García Pérez, Eugenijus Gentvilas, Ambroise Guellec, Marian Harkin, Mieczysław Edmund Janowski, Rumiana Jeleva, Gisela Kallenbach, Tunne Kelam, Evgeni Kirilov, Miloš Koterec, Constanze Angela Krehl, Jamila Madeira, Mario Mantovani, Sérgio Marques, Miguel Angel Martínez Martínez, Yiannakis Matsis, Miroslav Mikolášik, Lambert van Nistelrooij, Markus Pieper, Wojciech Roszkowski, Elisabeth Schroedter, Grażyna Staniszewska, Catherine Stihler, Kyriacos Triantaphyllides, Oldřich Vlasák
Emanuel Jardim Fernandes, Zita Ple 嗾 insk ・ Samuli Pohjamo, Miloslav Ransdorf, Toomas Savi, Richard Seeber, Nikolaos Vakalis
Emanuel Jardim Fernandes, Zita Pleštinská, Samuli Pohjamo, Miloslav Ransdorf, Toomas Savi, Richard Seeber, Nikolaos Vakalis
attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva)
on the Council common position for adopting a directive of the European Parliament and of the Council establishing a Framework for Community Action in the field of Marine Environmental Policy (Marine Strategy Framework Directive)
– ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (9388/2/2007 – C6‑0261/2007 ),
– having regard to the Council common position (9388/2/2007 – C6‑0261/2007 ),
– ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumu otrajam lasījumam ( A6‑0389/2007 ),
– having regard to the recommendation for second reading of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A6‑0389/2007 ),
(2) Ir skaidrs, ka spiediens uz dabiskajiem jūras resursiem ir pārāk liels un ka pieprasījums pēc jūras ekosistēmu pakalpojumiem bieži vien ir pārmērīgs, un Kopienai ir jāmazina ietekme uz jūras ūdeņiem.
(2) It is evident that pressures on natural marine resources and the demand for marine ecological services are often too high and that the Community needs to reduce its impact on marine waters.
(2) Ir skaidrs, ka spiediens uz dabiskajiem jūras resursiem ir pārāk liels un ka pieprasījums pēc jūras ekosistēmu pakalpojumiem , piemēram, atkritumu absorbcijas , ir pārmērīgs, un Kopienai ir jāmazina ietekme uz jūras ūdeņiem gan savā teritorijā, gan ārpus tās .
(2) It is evident that pressures on natural marine resources and the demand for marine ecological services, such as waste absorption , are too high and that the Community needs to reduce its impact on marine waters within and beyond Community territory .
(3) Jūras vide ir vērtīgs mantojums, kas attiecīgi jāsargā, jāsaglabā un , ja iespējams, jāatjauno, tiecoties uz galveno mērķi - saglabāt bioloģisko daudzveidību un nodrošināt daudzveidīgus un dinamiskus okeānus un jūras, kas būtu drošas, tīras, veselīgas un produktīvas.
(3) The marine environment is a precious heritage that must be protected, preserved and , where practicable, restored with the ultimate aim of maintaining biodiversity and providing diverse and dynamic oceans and seas which are clean, healthy and productive.
Šajā ziņā šai direktīvai būtu jārada vides pīlāru jaunajai Eiropas Savienības jūrlietu politikai.
In that respect, this Directive should deliver the environmental pillar of the future Maritime Policy for the European Union.
(3) Jūras vide ir vērtīgs mantojums, kas attiecīgi jāsargā, jāsaglabā un jāatjauno, tiecoties uz galveno mērķi – saglabāt bioloģisko daudzveidību un nodrošināt daudzveidīgus un dinamiskus okeānus un jūras, kas būtu drošas, tīras, veselīgas un produktīvas.
(3) The marine environment is a precious heritage that must be protected, preserved and restored with the ultimate aim of maintaining biodiversity and providing diverse and dynamic oceans and seas which are clean, healthy and productive.
Šajā ziņā šai direktīvai būtu jārada vides pīlārs jaunajai Eiropas Savienības jūrlietu politikai un cita starpā būtu jāveicina vides apsvērumu iekļaušana visās attiecīgajās politikas jomās.
In that respect, this Directive should deliver the environmental pillar of the future Maritime Policy for the European Union and, inter alia, promote the integration of environmental considerations into all relevant policy areas.
(10) Tādēļ katrai dalībvalstij, ņemot vērā būtiskas savu ūdeņu īpašības, būtu jāizstrādā savu jūras ūdeņu vides stratēģija, kurā būtu atspoguļota vispārējā perspektīva attiecīgajā jūras reģionā vai apakšreģionā .
(10) Each Member State should therefore develop a Marine Strategy for its marine waters which, while being specific to its own waters, reflects the overall perspective of the Marine Region or Sub Region concerned.
Jūras stratēģijām vajadzētu gūt lielākos panākumus, īstenojot laba vides stāvokļa sasniegšanai vai saglabāšanai izstrādātās pasākumu programmas.
Marine Strategies should culminate in the execution of programmes of measures designed to achieve or maintain good environmental status.
Tomēr nebūtu jāprasa, lai dalībvalstis veic konkrētus pasākumus, ja jūras vide nav būtiski apdraudēta vai ja izmaksas būtu nesamērīgas, ņemot vērā jūras videi radītus apdraudējumus – ja vien lēmums nepieņemt rīcību ir attiecīgi pamatots.
However, Member States should not be required to take specific steps where there is no significant risk to the marine environment, or where the costs would be disproportionate taking account of the risks to the marine environment, provided that any decision not to take action is properly justified.
(10) Tādēļ ir lietderīgi, lai dalībvalstis, kurām ir kopīgs jūras reģions, nodrošinātu vienas kopīgas jūras vides stratēģijas izstrādi katram reģionam vai apakšreģionam tiem ūdeņiem, kuri ir to suverenitātē vai jurisdikcijā .
(10) It is therefore appropriate that Member States sharing a Marine Region should ensure that a single, joint Marine Strategy is produced per region or sub-region for the waters falling under their sovereignty or jurisdiction .
Katrai dalībvalstij, ņemot vērā būtiskas savu ūdeņu īpašības, būtu jāizstrādā savu Eiropas ūdeņu vides stratēģija, kurā būtu atspoguļota vispārējā perspektīva attiecīgajā jūras reģionā.
Each Member State should develop a Marine Strategy for its European waters which, while being specific to its own waters, reflects the overall perspective of the Marine Region concerned.
(EP pirmajā lasījumā pieņemtais grozījums Nr. 9)
(EP first reading Amendment 9)
Šajā grozījumā ir uzsvērts, ka dalībvalstīm jācenšas izstrādāt vienotu jūras stratēģiju reģionā vai apakšreģionā.
This amendment emphasises that Member States should seek to draw up a single, unique marine strategy per region or sub-region.
(19) Aizsargājamu jūras teritoriju , ko dalībvalstis varētu vēlēties noteikt pasākumu programmās, saglabāšanas mērķu, apsaimniekošanas pasākumu, kā arī monitoringa un novērtējuma darbību integrācijas nodrošināšanai ir izšķiroša nozīme, lai sasniegtu šajā direktīvā izvirzītos mērķus.
(19) Ensuring the integration of conservation objectives, management measures and monitoring and assessment activities set up for marine protected areas which Member States may wish to designate as part of programmes of measures is crucial for the achievement of the objectives of this Directive.
(19) Aizsargājamu jūras teritoriju saglabāšanas mērķu, apsaimniekošanas pasākumu, kā arī monitoringa un novērtējuma darbību iekļaušanas nodrošināšanai jūras vides stratēģijās ir izšķiroša nozīme, lai sasniegtu šajā direktīvā izvirzītos mērķus.
(19) Ensuring the integration of conservation objectives, management measures and monitoring and assessment activities set up for marine protected areas into Marine Strategies is crucial for the achievement of the objectives of this Directive.
(19.a) Jāņem vērā arī bioloģiskā daudzveidība un jūras pētījumu potenciāls saistībā ar dziļūdens vidi attālākajos reģionos, kā arī jāatbalsta zinātnisku pētījumu sagatavošana saskaņā ar īpašām programmām, kas ļautu iegūt precīzāku informāciju par dziļūdens ekosistēmām.
(19a) Account should also be taken of biodiversity and the potential for marine research associated with deep-water environments of the outermost regions and support should be given, under specific programmes, for the drawing-up of scientific studies with a view to the improved characterisation of deep-water ecosystems.
EP pirmajā lasījumā pieņemtais grozījums Nr. 13.
EP first reading amendment 13.
(21) Sagatavojot pasākumu programmas, dalībvalstīm visā jūras reģionā vai apakšreģionā vispirms būtu jāizanalizē savu jūras ūdeņu raksturīgās iezīmes, tiem radītās slodzes un ietekmes uz tiem, nosakot galvenās slodzes un ietekmes, kas skar minētos ūdeņus, kā arī būtu jāizanalizē to izmantošana no ekonomiskā un sociālā viedokļa un jūras vides degradācijas radītās izmaksas.
(21) As a first step in the preparation of programmes of measures, Member States across a Marine Region or Sub‑Region should undertake an analysis of the characteristics of, and pressures and impacts on, their marine waters, identifying the predominant pressures and impacts on those waters, and an economic and social analysis of their use and of the cost of degradation of the marine environment.
Par pamatu analīzei tās var izmantot novērtējumus, kas jau izstrādāti saistībā ar reģionālajām jūras konvencijām.
They may use assessments already carried out in the context of Regional Sea Conventions as a basis for their analyses.
(21) Sagatavojot pasākumu programmas, dalībvalstīm visā jūras reģionā vai apakšreģionā vispirms būtu jāizanalizē savu jūras ūdeņu raksturīgās iezīmes un funkcijas , tiem radītās slodzes un ietekmes uz tiem, nosakot galvenās slodzes un ietekmes, kas skar minētos ūdeņus, kā arī būtu jāizanalizē to izmantošana no ekonomiskā un sociālā viedokļa un jūras vides degradācijas radītās izmaksas.
(21) As a first step in the preparation of programmes of measures, Member States across a Marine Region or Sub‑Region should undertake an analysis of the characteristics and functions of, and pressures and impacts on, their marine waters, identifying the predominant pressures and impacts on those waters, and an economic and social analysis of their use and of the cost of degradation of the marine environment.
EP pirmajā lasījumā pieņemtais grozījums Nr. 15.
EP first reading amendment 15.
(22) Par pamatu ņemot tādas analīzes, dalībvalstīm būtu jānosaka elementu kopums, kas raksturo labu jūras ūdeņu stāvokli.
(22) On the basis of such analyses, Member States should then determine for their marine waters a set of characteristics for good environmental status.
Šo iemeslu dēļ būtu jāparedz noteikumus par kritēriju un metodoloģisku standartu izstrādi, lai nodrošinātu saskanību un ļautu dažādos jūras reģionos un apakšreģionos salīdzināt, cik labs vides stāvoklis ir panākts.
For those purposes, it is appropriate to make provision for the development of criteria and methodological standards to ensure consistency and to allow for comparison between Marine Regions or Sub‑Regions of the extent to which good environmental status is being achieved.
Šo iemeslu dēļ būtu jāparedz noteikumi par kritēriju un metodoloģisku standartu izstrādi, lai nodrošinātu saskanību un ļautu dažādos jūras reģionos un apakšreģionos salīdzināt, cik labs vides stāvoklis ir panākts.
For those purposes, it is appropriate to make provision for the development of criteria and methodological standards to ensure consistency and to allow for comparison between Marine Regions or Sub-Regions of the extent to which good environmental status is being achieved.
Tie būtu jāizstrādā, iesaistot visas ieinteresētās puses.
These should be developed with the involvement of all interested parties.
Lai nodrošinātu pārredzamību.
To ensure transparency.
(25) Ir atbilstīgi, ka dalībvalstis veic iepriekš minētos pasākumus, ņemot vērā to, ka tie ir jāpiemēro ļoti precīzi.
(25) It is appropriate that Member States take the abovementioned steps, given the precision of focus needed.