natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nr. 10551/06), ko pieņēma Eiropadome, un Michel Barnier 2006. gada maijā iesniegtais ziņojums ar nosaukumu „Par Eiropas civilās aizsardzības spēkiem: Eiropas palīdzība” skaidri norādīja uz praktisku pasākumu veikšanu efektīvākai konsulārai aizsardzībai.
10551/06), adopted by the European Council, and the report submitted by Mr Michel Barnier entitled 'For a European civil protection force: Europe aid', May 2006, made express reference to taking practical measures for more effective consular protection.
Tas ļaus Savienībai praksē attīstīt solidaritāti starp dalībvalstīm un līdzdalību “kopienas” izpratnē, lai panāktu efektīvāku augsta līmeņa aizsardzību Eiropas pilsoņiem.
This will enable the Union in practical terms to develop solidarity among the Member States and participation in the sense of 'community' with a view to more effective protection at a high level for European citizens.
13. panta 4.a punkts (jauns)
Article 13, point 4 a (new)
(4.a) atbilstoši strukturāli pasākumi, lai nodrošinātu 10.b pantā minēto koordināciju un integrāciju;
(4a) the appropriate structural measures to ensure the coordination and integration referred to in Article 10b.
Ir jāpiemēro komitoloģijas procedūra, lai noteiktu atbilstošos strukturālos pasākumus trauksmes, agrīnās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmu koordinācijai un integrācijai dalībvalstu un MIC vajadzībām, kā arī citiem Kopienas tīkliem, specializētiem centriem un aģentūrām, kas ir kompetentas civilās aizsardzības jautājumos.
The comitology procedure should apply to determine the appropriate structural measures for the coordination and integration of the alert, early warning and response systems for the benefit of the Member States and the MIC, as well as other Community networks, specialised centres and agencies competent in civil protection matters.
13. panta 5.a punkts (jauns)
Article 13, point 5 a (new)
(5a) moduļi, kā paredzēts 3. panta 3. punktā;
(5a) the modules, as provided for in Article 3(3);
13. panta 5.b punkts (jauns)
Article 13, point 5 b (new)
(5b) agrīnā brīdinājuma sistēmas, kā paredzēts 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā;
(5b) the early warning systems, as provided for in Article 4(1)(c);
13. panta 7.a punkts (jauns)
Article 13, point 7 a (new)
(7a) sadarbība ar trešām valstīm un starptautiskām vai reģionālām organizācijām, kā noteikts 11. pantā.
(7a) cooperation with third countries and with international or regional organisations, as provided for in Article 11.
Ir jāpiemēro komitoloģijas procedūra, lai noteiktu procedūras sadarbībai ar trešām valstīm un starptautiskām vai reģionālām organizācijām saskaņā ar attiecīgajiem nolīgumiem, kā noteikts šī lēmuma priekšlikuma 11. pantā.
The comitology procedure should apply to determine the procedures for cooperating with third countries and with international or regional organisations under the relevant agreements, as provided for in Article 11 of this proposal for a decision.
13. panta 8.a punkts (jauns)
Article 13, point 8 a (new)
(8.a) vadlīnijas agrīnā brīdinājuma un trauksmes sistēmu izveidei un savstarpējai savienošanai, kā arī iedzīvotāju informēšanai un apmācībai par to, kā rīkoties ārkārtas situācijā.
(8a) guidelines for the establishment and interconnection of early warning and alert systems as well as for the information and training of citizens on how to react in an emergency situation.
Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota saskaņā ar 13. pantu priekšlikumā Padomes Regulai, ar ko izveido Ātrās reaģēšanas un sagatavotības instrumentu lielām ārkārtējām situācijām.
The Commission shall be assisted by the committee set up by Article 13 of the proposal for a Council Regulation establishing a Rapid Response and Preparedness Instrument for major emergencies.
Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota saskaņā ar 13. pantu priekšlikumā Padomes Regulai, ar ko izveido Ātrās reaģēšanas un sagatavotības instrumentu lielām ārkārtējām situācijām , un kurā iekļauj vietējo un reģionālo pašvaldību pārstāvjus .
The Commission shall be assisted by the committee set up by Article 13 of the proposal for a Council Regulation establishing a Rapid Response and Preparedness Instrument for major emergencies, which shall include representatives of local and regional authorities .
Komisija ik gadus iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šā lēmuma īstenošanu, norādot pievienoto vērtību, ko ES iedzīvotājiem un it īpaši skartajiem iedzīvotājiem sniegusi Kopienas rīcība.
The Commission shall submit a yearly report on the implementation of this Decision to the European Parliament and the Council, indicating the added value of the Community action for EU citizens and especially those affected.
Komisija šā lēmuma piemērošanu izvērtē ik pēc trīs gadiem no datuma, kad tas izziņots un nosūta minētās izvērtēšanas slēdzienus Eiropas Parlamentam un Padomei.
The Commission shall evaluate the application of this Decision every third year from the date of its notification and transmit the conclusions of that evaluation to the European Parliament and the Council.
Komisija ik pēc trīs gadiem no dienas, kad šis lēmums izziņots , izvērtē arī tā piemērošanu un nosūta minētās izvērtēšanas secinājumus Eiropas Parlamentam un Padomei.
The Commission shall also evaluate the application of this Decision every third year from the date of its notification and transmit the conclusions of that evaluation to the European Parliament and the Council.
Ierosinātā pārstrādātā versija, lai gan ievēro vispārējo pieeju Kopienas civilās aizsardzības mehānismam, kas izveidots 2001. gadā, tomēr spēkā esošajā Padomes lēmumā ievieš vairākus uzlabojumus, lai stiprinātu atbalsta un papildinošo rīcību, kura Kopienai ļaus vienoti palīdzēt tiem, kurus skārušas lielas ārkārtas situācijas.
The proposed recast, while respecting the overall philosophy of the Community civil protection mechanism, as created in 2001, consists of introducing a number of improvements in the existing Council Decision in order to strengthen the supporting and complementing actions that will allow the Community as a whole to come to the aid of those affected by major emergencies.
Tajā pašā laikā pārstrādātā versija papildina agrāk iesniegto priekšlikumu par Ātrās reaģēšanas un sagatavotības instrumentu.
At the same time the recast complements the earlier proposal for a Rapid Response and Preparedness Instrument.
Kamēr minētais priekšlikums sniedz juridisku pamatu civilās aizsardzības rīcības finansēšanai jaunā finanšu plāna periodā, jaunais priekšlikums groza lietošanas noteikumus, kas nosaka Kopienas Civilās aizsardzības mehānisma darbību, un sniedz juridisku pamatu jaunai Kopienas rīcībai šajā jomā.
While the latter provides the legal basis for the financing of civil protection actions in the new financial perspectives period, the new proposal amends the operational rules governing the operation of the Community Civil Protection Mechanism and provides a legal basis for new Community action to be undertaken in the field.
Turpmākas rīcības iemesli
The reasons for further action
Iedzīvotāji ir tieši skarti
Citizens are directly concerned
Iedzīvotāju aizsargāšana pret negadījumiem un katastrofām attiecas uz visiem Eiropas pilsoņu ikdienas dzīves aspektiem.
Protecting people from accidents and disasters concerns all aspects of the everyday life of European citizens.
Iedzīvotāji visus ar drošību un aizsardzību saistītos jautājumus (nodarbinātība, sociālā un finansiālā drošība, dzīves un darba vide, aizsardzība pret ārējiem un iekšējiem draudiem utt.) uzskata par ļoti svarīgiem.
Citizens consider all safety and security related issues very important (employment, social and financial security, living and working environment, security from external and internal threats etc.) .
Iepriekšējos trijos gados ievērojami ir pieaudzis dalībvalstu, kandidātvalstu un jaunattīstības valstu pieprasījumu skaits, lai saņemtu palīdzību no Civilās aizsardzības mehānisma, reaģējot uz katastrofām, kuras pārsniedz valstu iespējas veikt atbildes pasākumus.
In the past three years there has been a large increase in the number of requests on assistance from the Civil Protection Mechanism by Members States, candidate countries and countries in the developing world, as responding to the disasters overwhelmed national response capabilities.
Ekonomiskā dimensija
The economic dimension.
Eiropa un pārējā pasaule saskaras ar visa veida apdraudējumiem.
Europe and the rest of the world face all types of hazards.
Saistītais risks (t. i., sagaidāmie zaudējumi) ir augsts ne tikai attiecībā uz cilvēku dzīvībām, bet arī attiecībā uz ekonomiskiem zaudējumiem un traumām (it īpaši psiholoģiskām).
The associated risk (i.e. expected losses) is high not only in terms of human lives but also in terms of economic losses and injuries (especially psychological).
Tā saukto šoka traucējumu pēc negadījuma/katastrofas izraisītās traumas un ietekme rada milzīgus ekonomiskus/apdrošināšanas zaudējumus un uzliek lielu slogu veselības un sociālās drošības sistēmām.
Injuries and effects of the so-called post accident/ disaster shock disorder translate into great economic/insured losses and put a great burden on the health and social security systems.
No apdrošināšanas nozares saņemtie dati parāda, ka ekonomiskie un apdrošinātie zaudējumi no dabas un tehnoloģiskām katastrofām palielinās visā pasaulē.
Data available from the insurance sector show that at a global level, the economic and insured losses from natural and technological disasters are rising.
Pašlaik dabas katastrofu izraisītie ekonomiskie zaudējumi pasaules mērogā divkāršojas ik pēc desmit gadiem.
At present, worldwide economic losses due to natural disasters appear to be doubling every ten years.
Ja pašreizējās tendences saglabāsies, nākamajā desmitgadē ikgadējo zaudējumu apjoms tuvosies EUR 150 miljardiem.
If current trends persist, the annual loss amounts will, within the next decade, come close to €150 billion.
Šis priekšlikums rada iespēju apvienot resursus un tādējādi sekmēt apjomradītus ietaupījumus tādās jomās kā loģistika un transports, līdz ar to uzlabojot nepietiekamo resursu izmantojumu.
The proposal makes possible the pooling of resources and thus pursuing economies of scale in areas such as logistics and transport, and thereby making better use of some scarce resources.
Eiropas un profilakses dimensija
The European and prevention dimension.
Lai gan negadījumu vai katastrofu gadījumā vietējā līmenī vienmēr strādās ārkārtas dienesti, tomēr daudziem elementiem saistībā ar civilās aizsardzības pasākumu dažādām fāzēm ir arī Eiropas dimensija (piemēram, standartizācija), it īpaši tādās specifiskās jomās kā ķimikālijas, transports, būvniecība, telekomunikācijas un veselība.
Although emergency services will always act at local level during accidents or disasters, many elements concerning the different phases of civil protection activities have a European dimension (e.g. standardization) especially in specific sectors such as chemicals, transport, construction, telecommunications and health.
Visbeidzot, ar civilo aizsardzību saistīto pasākumu lielākā daļa ir īpaši pamanāma krīžu laikā.
Finally, most of the activity linked with civil protection is particularly visible during crises.
Tomēr efektivitāte ir atkarīgi no darba, kas paveikts pirms negadījuma vai katastrofas gan veicot profilaktiskos pasākumus, gan nodrošinot sagatavotību un iespējas mazināt katastrofu.
However, efficiency depends on the work done before the accident or disaster, in view of prevention, and ensuring preparedness, as well as the ability to mitigate a disaster.
Faktiski mēs varam daudz paveikt, izmantojot šim jautājumam sistemātisku pieeju un izskatot šo jautājumu kā daudznozaru pasākumu, kurā vajadzīga intensīva koordinācija.
In fact we can do a lot of things by approaching the issue systemically and by considering the issue as a coordination intensive multidisciplinary activity.
Referents uzskata civilo aizsardzību par kompleksu sistēmu, kurā ir trīs svarīgas fāzes, t. i., profilakse (ieskaitot riska mazināšanu), intervence (ieskaitot sagatavotību) un atjaunošana (ieskaitot analīzi pēc katastrofas).
The Rapporteur considers Civil Protection to be a complex system comprising three important phases i.e. Prevention (including mitigation), Intervention (including preparedness) and Restoration (including post-disaster analysis).
Civilā aizsardzība papildus ir atkarīga arī no trim horizontālām darbībām, t. i., no riska novērtēšanas, vadības, kontroles un komunikācijas un, visbeidzot, informācijas un apmācības.
Civil Protection is also dependent on three additional horizontal activities i.e. risk assessment, command, control and communication and finally information and training.
Referents atzinīgi vērtē ierosinātās izmaiņas lēmuma priekšlikumā, tomēr vēlētos jautājumu par iedzīvotāju informēšanu par potenciālajiem riskiem uzskatīt pat svarīgu sagatavotības elementu, it īpaši katastrofu apdraudētās zonās.
He welcomes the suggested changes in the proposed Decision but would like to see the issue of informing citizens of potential risks as an important element of preparedness, especially in disaster prone zones.
Turklāt zemes apsaimniekošana un zemes izmantojums ir svarīgi instrumenti katastrofu novēršanai un ietekmes mazināšanai.
Furthermore, land management and land use are important tools in preventing and mitigating disasters.
Tiem jābūt katastrofu riska mazināšanas plānu un pārvaldības integrālai daļai.
It should be an integrated part of disaster risk reduction plans and management.
Referents izsaka nožēlu, ka ne sākotnējā lēmumā, ne pārstrādātajā lēmumā nav iekļautas definīcijas terminiem „liela ārkārtas situācija”, „agrīns brīdinājums”, „ātrā reaģēšana” un „sagatavotība”.
The Rapporteur regrets the fact that neither the initial nor the recast Decision contain definitions of the terms «major emergency», «early warning», “rapid response” and “preparedness”.
Viņš uzskata, ka šie termini būtu jāizskata kontekstā ar definīcijām, kas sniegtas ANO Humāno lietu departamenta 1992. gada janvārī publicētajā „Starptautiski apstiprinātajā ar katastrofu pārvaldību saistīto terminu glosārijā”, kā arī kontekstā ar definīcijām Eiropas Parlamenta normatīvajā rezolūcijā par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido Ātrās reaģēšanas un sagatavotības instrumentu lielām ārkārtas situācijām.
He considers that these terms should be considered in the context of the definitions given in the «Internationally Agreed Glossary of Basic Terms Related to Disaster Management» United Nations Department of Humanitarian Affairs (DHA) Jan 1992, as well as in the context of the definitions given in the European Parliament legislative resolution on the proposal for a Council regulation establishing a Rapid Response and Preparedness Instrument for major emergencies.
Referents uzskata, ka sabiedrības veselības komponentei visās civilās aizsardzības intervencēs ir jāpiešķir pienācīga nozīme, ņemot vērā, ka visas katastrofas cilvēkus ietekmē gan fiziski, gan psiholoģiski un katastrofu sekas gan veselības, gan sociālās drošības sistēmām uzliek smagu slogu uz ilgu laiku pēc intervences fāzes pabeigšanas.
The Rapporteur considers that the public health component of all civil protection interventions should be given the importance it deserves bearing in mind that all disasters affect humans both physically and psychologically, and as a consequence both health and social security systems bear a heavy burden of disasters a long time after the intervention phase is completed.
Viņš atbalsta arī atsauci par militārā aprīkojuma izmantošanu civilās aizsardzības atbalstīšanai, jo šādas atsauces neiekļaušana pieļautu iespēju militārajiem spēkiem organizēt savas operācijas ārpus šī mehānisma un civilās aizsardzības sistēmas.
He also supports the reference to the use of military assets supporting civil protection, as leaving out such a reference gives room for the military to mount their own operations outside the existing Mechanism and civil protection framework .
Īstenība šajā jomā ir tāda, ka ugunsdzēsības spēki dažās valstīs tiek uzskatīti par daļu no militārajiem spēkiem (jo tiem ir militāra struktūra un hierarhija) un daudzās valstīs militārpersonām ir profesionālās zināšanas par intervencēm lielu katastrofu gadījumā, piemēram, ķīmisku, bioloģisku vai kodolkatastrofu gadījumā.
The reality on the field is such that fire-fighter forces in some countries are considered to be part of the military (as they have a military structure and hierarchy) and in many countries, the military has the know-how for interventions in major disaster, such as chemical, biological or nuclear disasters.
Militārā aprīkojuma un personāla izmantošana ir ļoti efektīva un vajadzīga lielu katastrofu sākotnējā fāzē.
The deployment of military equipment and staff are most efficient and needed at the initial phase of a major disaster.
Šādu resursu pārzināšanas un izmantošanas nodrošināšana var palīdzēt izglābt dzīvības, nepieļaut resursu dublēšanos un tādējādi ļaut trūcīgos resursus izmantot citās vietās.
Securing an overview and the use of such resources can help to save lives, avoid duplication of resources and thereby making scarce resources available in other areas.
Referents turklāt uzskata, ka transporta līdzekļu un loģistikas atbalsta papildiespējas ir jāveido tā, lai dalībvalstis nepastiprinātu savas nacionālās iespējas, izmantojot Kopienas finansējumu.(CNS)
He is furthermore of the opinion that additional capabilities of transport means and logistical support should be established in such a way that Member States will not reinforce their own national capabilities with Community money.
par Padomes lēmuma priekšlikumu, ar ko izveido Kopienas civilās aizsardzības mehānismu (pārstrādāts)
on the proposal for a Council decision establishing a Community civil protection mechanism (recast)
Kopienas civilās aizsardzības mehānisms (turpmāk tekstā – mehānisms) tika izveidots 2001. gadā, lai atbalstītu un atvieglotu civilās aizsardzības palīdzības mobilizāciju un koordināciju lielu ārkārtēju situāciju gadījumā galvenokārt Eiropas Savienībā.
The Community civil protection mechanism (hereinafter "the mechanism") was established in 2001 with the purpose of supporting the mobilisation of civil protection assistance in the event of a major emergency taking place, first of all, inside the EU.
Tomēr tajā ir paredzēta rīcība arī ārpus ES.
It also included, however, a provision for action outside the EU.
Ar Padomes Lēmumu 2001/792 tiek noteikts šī mehānisma juridiskais pamats.
The Council decision 2001/792 sets out the legal basis for this mechanism.
Ar to nosaka operatīvās saistības pastiprinātas sadarbības veicināšanai civilās aizsardzības palīdzības intervenču jomā.
It establishes the operational obligations for reinforced cooperation in civil protection assistance interventions.
Ar to ES netiek radītas jaunas iestādes, bet tikai noteikti pastiprinātas sadarbības principi jau esošajiem valstu civilās aizsardzības mehānismiem.
It does not create any new EU body, but simply sets out the principles for reinforced cooperation amongst existing National civil protection mechanisms.
Tā kā kopš 2001. gada ir pieaudzis ārkārtēju gadījumu skaits un ir pieaudzis to valstu skaits, kuras izmanto mehānismu tūlītējai civilās aizsardzības palīdzībai, ir nolemts stiprināt mehānismu un nodrošināt juridisku pamatu Kopienas papildu rīcībai šajā jomā.
In light of an increase in the number of emergencies since 2001, and the considerable increase in the number of countries calling upon the mechanism for immediate civil protection assistance, it has been decided to strengthen the mechanism and to provide a legal basis for additional Community action in the field.
Šis priekšlikums ir Padomes Lēmuma 2001/792 pārstrādāts variants un ar to groza operatīvos noteikumus, kas regulē Kopienas Civilās aizsardzības mehānisma darbību.
The present proposal is a recast of the Council decision 2001/792, and amends the operational rules governing the operation of the Community Civil Protection Mechanism.
Mehānisma izmantošana krīzes situācijās ārpus ES pieaug skaitliski un nozīmības ziņā.
The involvement of the mechanism in crises outside the EU is growing in number and importance.
Ārpus ES mehānisms bieži darbojas paralēli citām humānās palīdzības operācijām, ko veic Kopiena (izmantojot Eiropas Kopienas Humānās palīdzības biroju ( ECHO )) un citus starptautiskos humānās palīdzības donorus, ko koordinē ANO Humānās palīdzības koordinācijas birojs ( OCHA ).
Externally the mechanism often functions in parallel with other humanitarian aid operations implemented by the Community (through ECHO) and the other international humanitarian donors, coordinated by the UN Office for Coordination of Humanitarian Affairs (UN OCHA).
Šajā kontekstā vissvarīgāk ir nodrošināt, lai civilās aizsardzības operācijas atbilstu vispārējai Kopienas un starptautiskai rīcībai humānās palīdzības jomā un būtu saskaņā ar humānajiem principiem, kā arī ņemtu vērā tādu citu aģentu lomu un pilnvaras kā ANO Humānās palīdzības koordinācijas birojs.
In this context it is of the utmost importance to ensure that civil protection interventions are coherent with the overall Community and international humanitarian response and is consistent with humanitarian principles and respectful of the role and mandate of other actors such the UN OCHA (Office for Coordination of Humanitarian Affairs).
Priekšlikuma 9. pantā ir mēģināts risināt šīs problēmas, bet tas ir formulēts diezgan neskaidri.
Article 9 of the proposal purports to address these concerns but its formulation is rather vague.
Atzinuma sagatavotāja it īpaši uzskata, ka nepietiek ar vienkāršu aicinājumu pēc efektivitātes, saskanības un komplementaritātes humānās palīdzības operācijās.
In particular, the draftsman has considered that a simple call for effectiveness, coherence and complementarity with humanitarian aid operations is not enough.
Viņasprāt, lai civilās aizsardzības mehānisms būtu efektīva ārējo krīžu risināšanas sastāvdaļa, ir jāizskaidro mehānisma „divējādā daba” un jānošķir noteikumi, kas regulē mehānisma operācijas ES un ārpus tās.
The draftsman considers that, if the civil protection mechanism is to be an effective part of interventions in external crises, the "dual nature" of the mechanism should be clarified and the rules governing the operation of the mechanism inside and outside the EU should be differentiated.
Atzinuma sagatavotāja ir veltījusi īpašu uzmanību precīzai un saskaņotai procedūrai, kā novērtēt cietušās valsts vajadzības pirms dārgu līdzekļu izmantošanas, un uzmanīgam novērtējumam par militāro līdzekļu izmantošanu trešās valstīs, kā arī ECHO un ANO OCHA lomai.
The draftsman has paid special attention; to an accurate and coordinated procedure for assessing the needs of the third country affected to be carried out before mobilising costly assets, to a careful evaluation concerning the use of military assets in third countries and to the role of ECHO and UN OCHA (Office for Coordination of Humanitarian Affairs).
Attīstības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteju ziņojumā iekļaut šādus grozījumus:
The Committee on Development calls on the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, as the committee responsible, to incorporate the following amendments in its report:
Ja notiek liela ārkārtēja situācija ārpus Kopienas, 6., 7. un 8. pantu pēc prasības var arī piemērot attiecībā uz civilās aizsardzības palīdzības intervencēm ārpus Kopienas.
In the event of a major emergency occurring outside the Community, Article s 6, 7 and 8 may also, upon request, be applied in respect of civil protection assistance interventions outside the Community.
Neierobežojot Padomes 1996. gada 20. jūnija Regulu (EK) Nr. 1257/96 par humāno palīdzību, ja notiek liela ārkārtēja situācija ārpus Kopienas, 6., 7. un 8. pantu pēc prasības var arī piemērot attiecībā uz civilās aizsardzības palīdzības intervencēm ārpus Kopienas.
Without prejudice to Council Regulation (EC) No 1257/96 of 20 June 1996 concerning humanitarian aid, in the event of a major emergency occurring outside the Community, Article s 6, 7 and 8 may also, upon request, be applied in respect of civil protection assistance interventions outside the Community.