natgillin/translations-raw huggingface dataset:
36. uzskata, ka telekomunikāciju jomā ir nepieciešams izstrādāt kopīgu sistēmu starptautisko vienību vadībai; tādēļ uzskata, ka militārajam, policijas un ārkārtas palīdzības aprīkojumam jāatbilst kopīgiem tehniskiem standartiem, kā tas ir, piemēram, Somijā;
Considers that, in the telecommunications field, it is necessary to develop a joint system for the command of multinational units; therefore expresses the view that the equipment used by the military, police and emergency services should comply with the same technical standards, as is the case, for example, in Finland;
Robežas uzraudzība
Border surveillance
Nepilnības EDAP lēmumu pieņemšanas procedūrā
Weaknesses in the ESDP decision-making procedure
42. norāda, ka ES budžeta vairākos posteņos ir iekļauts drošības aspekts, piemēram, apropriācijas krīžu pārvaldībai, ārējo robežu drošībai un būtiskām infrastruktūrām, drošības pētniecībai un Galileo un GMES programmu īstenošanai;
Notes that the European Union budget contains various headings with security aspects such as appropriations for crisis management, the security of external borders and vital infrastructures, security research and implementation of the Galileo and GMES programmes;
46. tādēļ aicina izstrādāt jaunu budžeta metodoloģiju, lai uzlabotu EDAP izdevumu pārskatāmību un atbalstītu militāro un civilo potenciālu attīstību, kas nepieciešamas Eiropas drošības stratēģijas mērķu sasniegšanai:
Consequently, calls for a new budgetary methodology to enhance transparency in ESDP spending and to support the development of the military and civilian capabilities needed to fulfil the aims of the European Security Strategy:
a) sākotnējā fāzē, kas sākas 2007. gadā un nepārsniedz divus gadus, Padome izstrādā budžeta dokumentu, kas atspoguļo dalībvalstu apņemšanos īstenot Civilos pamatmērķus 2008 un Pamatmērķus 2010 militārajā jomā, kas balstās uz vairākiem jau esošiem katalogiem (prasību katalogs, spēku katalogs un progresa katalogs),
(a) in an initial phase, which should start in 2007 and not exceed two years in duration, the Council should draw up a budgetary document reflecting the commitments made by the Member States to fulfil the Civilian Headline Goal 2008 and the Military Headline Goal 2010 and based on the existing catalogues (requirements catalogue, force catalogue and progress catalogue);
b) otrajā fāzē dalībvalstīm jāpilda savas saistības pret EDAP ar virtuāla budžeta palīdzību, vairākiem gadiem paredzot līdzekļus aprīkojuma un personāla finansēšanai EDAP operācijās.
(b) in a second phase, the Member States should commit themselves to the ESDP through a virtual 'budget' in which they would commit funds on a multi-annual basis to finance the equipment and personnel needed for ESDP operations.
47. uzskata, ka, lai izveidotu patiesi integrētu Eiropas aizsardzības tirgu, ir nepieciešams ne tik lielā mērā piemērot EK Līguma 296. pantā paredzēto atkāpi attiecībā uz aizsardzības jomu; sagaida Komisijas skaidrojošo ziņojumu par 296. panta piemērošanu un īpašas direktīvas priekšlikumu par bruņojuma iepirkšanu; atzinīgi vērtē Eiropas Aizsardzības aģentūras (EAA) Rīcības kodeksu par bruņojuma iepirkšanu un aicina visas dalībvalstis to ievērot; uzstājīgi prasa izbeigt kompensāciju un „ juste retour ” praksi; uzskata, ka ir nepieciešams intensificēt EAA darbu saistībā ar EDAP;
Is of the opinion that, in order to develop a truly integrated European defence equipment market, it is necessary to make less extensive use of the defence-related derogation contained in Article 296 of the EC Treaty; looks forward to the Commission's interpretative communication on the application of Article 296 and to a proposal for a specific directive on defence procurement; welcomes the EDA's Code of Conduct on defence procurement and calls on all Member States to subscribe to it; insists that the practice of offsets and 'juste retour' should be abolished; considers it necessary for the work of the European Defence Agency to be stepped up in the context of the ESDP;
49. prasa visās dalībvalstīs piešķirt likuma spēku 1998. gada Rīcības kodeksam par ieroču eksportu, kā arī to efektīvi piemērot un īstenot; uzskata, ka kopīgi vajadzētu lemt par saņēmēju valstu atbilstību kodeksa noteikumiem; turklāt prasa vienkāršot aizsardzības aprīkojuma pārvadāšanu Kopienā; mudina Komisiju veicināt darbības šajā jomā;
Calls for the 1998 Code of Conduct on Arms Exports to be given the force of law in all Member States and also to be efficiently applied and implemented; is of the opinion that the decision as to which countries of destination meet the criteria of the code of conduct should be taken on a common basis; in addition, requests that intra-Community transfers of defence equipment be simplified; urges the Commission to speed up its efforts in this field ;
50. atzīst, ka nevar garantēt panākumus centieniem atturēt Irānu no ieročos izmantojamā bagātinātā urāna ražošanas; taču uzskata, ka kopīgs ES Trijnieka, Amerikas Savienoto Valstu, Krievijas un Ķīnas sarunu piedāvājums ir visdaudzsološākais virziens; atzinīgi vērtē daudzpusīgo pieeju šī piedāvājuma atbalstam; ar gandarījumu atzīmē Eiropas līdzdalību tā realizēšanā; atzinīgi vērtē ASV vēlmi piedalīties šajās sarunās ar Irānu;
Realises that there can be no guarantee of success with the attempts to stop Iran producing weapons-grade enriched uranium; considers, however, that the joint negotiating offer made by the EU Three, the United States, Russia and China represents the most promising course; welcomes the multilateral approach underpinning this offer; is pleased to note Europe's part in bringing it into being; welcomes the willingness of the United States to take part in the same negotiations with Iran;
51. norāda, ka ES šobrīd atrodas ceļā uz aizsardzības un drošības savienību, iekļaujot ārējo drošību, iekšējās drošības dažādus aspektus, cīņu pret visa veida terorismu un dabas katastrofu pārvaldi, ņemot vērā šādus elementus:
Points out that the EU is on the way to developing into a Security and Defence Union as well, covering external security as well as various aspects of internal security, combating terrorism in all its forms and natural disaster management with the following elements:
a) dalībvalstu apņemšanos:
(a) the commitment of the Member States to be able to:
– 60 dienās spēt izvietot 60 000 karavīrus un vienu gadu tos nodarbināt miera uzturēšanas un nodrošināšanas operācijās, kā tika nolemts Helsinku Eiropadomē, un izveidot 13 īslaicīgi izmantojamas kaujas grupas, no kurām divām jābūt pastāvīgā gatavībā no 2007. gada,
- deploy 60 000 soldiers within 60 days and sustain them for one year for peacekeeping and peacemaking operations as decided at the Helsinki European Council, and to build up 13 battle groups deployable at short notice, with two permanently on standby from 2007;
– attīstīt civilo krīžu pārvaldes potenciālu saistībā ar policijas operācijām, tiesiskuma nodrošināšanu, civilo pārvaldi un civilo aizsardzību, kā to nolēma Feiras Eiropadomē,
- develop capabilities for civilian crisis management in the area of police operations, the rule of law, civilian administration and civil protection, as decided at the Feira European Council;
b) Eiropas vadības struktūru, kas sastāv no Politikas un drošības komitejas, Militārās komitejas, Militārā štāba (visi minētie darbojas kopš 2001. gada), kā arī Civilās un militārās vienības ar topošo operāciju vadības centru,
(b) a European structure of command consisting of a Political and Security Committee, a Military Committee, a Military Staff (all of which have been operational since 2001)and a Civilian and Military Cell with a nascent Operations Centre;
c) Eiropas Policijas spēkus ar štābu Vičencā, kas jāizmanto turpmākajām policijas misijām Kosovā,
(c) the European Gendarmerie Force with its Headquarters in Vicenza, which should be used for the future police mission in Kosovo;
d) Eiropadomes ierosināto Eiropas Drošības aģentūru, kas darbojas kopš 2004. gada,
(d) the European Defence Agency proposed by the European Council, which has been operational since 2004;
e) Eiropolu un Eiropas apcietināšanas orderi,
(e) Europol and the European arrest warrant;
f) kopējos ieroču iepirkšanas un eksporta noteikumus,
(f) common rules for arms procurement and arms exports;
g) Eiropas drošības pētniecību kā savrupu tematisko prioritāti saskaņā ar 7. pētniecības pamatprogrammu;
(g) European security research as a free-standing thematic priority under the 7th Framework Research Programme;
a) aizsardzības jomas kopējā tirgus izveide, lai radītu patiesi integrētu Eiropas aizsardzības tehnoloģisko bāzi saskaņā ar savstarpējās atkarības un specializācijas starp dalībvalstīm principiem,
(a) the establishment of a common market in the field of defence, as a means of creating a truly integrated European defence technological base in accordance with the principles of interdependence and specialisation among EU Member States;
b) kopēja satelītu un izlūkošanas no gaisa sistēma un kopēji telekomunikāciju standarti, kas pieejami militārām, policijas un katastrofu pārvaldības vajadzībām,
(b) a common system of satellite and airborne intelligence and common telecommunications standards, to be at the disposal of the military, the police and the disaster management services;
c) Eiropas pastāvīgo jūras spēku izveide Vidusjūrā, lai apliecinātu Eiropas spēku klātbūtni un uzlabotu ES krīžu pārvaldības potenciālu šajā drošības interešu ziņā ļoti nozīmīgajā reģionā,
(c) the setting up of a European standing naval force in the Mediterranean sea in order to demonstrate a European presence and enhance the EU´s crisis management potential in this region of utmost importance for its security interests;
d) Eiropas budžeta līdzekļi ne tikai civilās, bet arī militārās drošības mērķiem,
(d) a European budget covering not only the civil but also the military aspects of security;
e) Eiropas ārlietu ministra vietnieks drošības un aizsardzības jautājumos,
(e) a European deputy foreign minister in charge of security and defence policy;
f) biežākas tikšanās ar ES valstu aizsardzības ministriem,
(f) more frequent meetings of the EU's Defence Ministers;
g) Eiropas civilās aizsardzības spēki, ko 2006. gada maija ziņojumā ieteica izveidot Michel Barnier , kā arī Eiropas civilais miera korpuss un miera uzturēšanas partnerība,
(g) a European civil protection force as proposed in the report of Michel Barnier of May 2006, as well as a European Civil Peace Corps and the Peace Building Partnership;
h) Eiropas gaisa un jūras transporta pieejamība katastrofu seku novēršanai, glābšanas operācijām un aizsardzības operācijām (daudzfunkcionāls transports ar vispiemērotākajām īpašībām),
(h) an available European capability for air and sea transport in cases of disaster relief, rescue operations and defence operations (multimodal transport combining the most appropriate assets);
i) atbilstoša dalībvalstu parlamentu un Eiropas Parlamenta pārraudzība;
(i) adequate parliamentary scrutiny by the parliaments of the Member States and the European Parliament;
a) Eiropas ārlietu ministra amatu, kas ir vienlaicīgi Komisijas priekšsēdētāja vietnieks,
(a) the office of a European Foreign Minister who is at the same time Vice-President of the Commission;
b) solidaritātes klauzulu gadījumiem, kad kāda no dalībvalstīm cieš teroristu uzbrukumā, dabas katastrofā vai cilvēku izraisītā katastrofā,
(b) the solidarity clause, for cases in which a Member State is affected by a terrorist attack, a natural disaster or a man-made disaster;
c) dalībvalstu savstarpējās palīdzības klauzulu gadījumiem, kad notiek bruņota agresija kādas dalībvalsts teritorijā;
(c) a clause on mutual assistance between Member States in the event of armed aggression against a Member State's territory;
Eiropadome 2003. gada 12. decembrī pieņēma Eiropas drošības stratēģiju „Droša Eiropa labākā pasaulē” saskaņā ar ES Augstā pārstāvja KĀDP Javier Solana priekšlikumu.
On 12 December 2003, the European Council adopted the European Security Strategy 'A Secure Europe in a Better World' proposed by Mr Javier Solana, EU High Representative on CFSP.
Stratēģija ir modernās pasaules apdraudējumu autoritatīva analīze un tā nosaka ES ārlietu un drošības politikas pamatprincipus.
The Strategy is an authoritative analysis of the threats to the modern world and states the fundamental principles of the EU's foreign and security policy.
Stratēģija ir ES kopējās ārējo attiecību, ārlietu un drošības politikas sastāvdaļa un tā aptver pilnīgi visu iespējamo ES politiskās darbības loku, tostarp diplomātiskos, ekonomiskos un attīstības politikas pasākumus.
The Strategy is part of the overall EU's external relations, foreign and security policy, and covers the full range of possible political action by the Union, including diplomatic, economic and development policy measures.
Ņemot vērā, ka kopš tās pieņemšanas ir radušies ģeopolitiski izaicinājumi, ir būtiski, ka stratēģiju reizi piecos gados pārskata, vienlaikus apspriežot to Eiropas Parlamentā un dalībvalstu parlamentos.
Considering that the geopolitical challenges have evolved since its adoption, it is essential that the Strategy is revised every five years, accompanied by a debate in the European Parliament and the Parliaments of the Member States.
Publisks atbalsts Eiropas drošībai un aizsardzībai
Public support to European security and defence
Saskaņā ar Eirobarometra datiem Eiropas drošības un aizsardzības politiku atbalsta 70 % ES pilsoņu, jo viņi apzinās, ka viņus skars tādi paši terorisma, organizētās noziedzības vai reģionālo konfliktu draudi, un viņi jūt, ka risinājums var būt tikai Eiropas līmenī.
According to the Eurobarometer, the European Security and Defence Policy is supported by 70 % of the EU citizens because they are aware that they all face the same threats, like terrorism, organised crime or regional conflicts and they feel that the answer can only be a European one.
Šis atbalsts jāsniedz efektīvākā veidā ar pašlaik pieejamajiem līdzekļiem un resursiem, jo militāro izdevumu pieaugumam Eiropā nav nekāda publiska atbalsta.
This support must be given in a more efficient fashion with the current available means and resources, as there is no public support for increasing military expenditure in Europe.
Paredzamie draudi Eiropas Savienībai
Threats facing the Union
Šodien pasaule ir kļuvusi bīstamāka, nekā tā bija pirms 10 gadiem.
The world today has become more dangerous than it was the case 10 years ago.
ES jābūt gatavai uzņemties daļu atbildības par savām vērtībām un interesēm un vispirms nodrošināt mieru un stabilitāti attiecībās ar ģeogrāfiskajiem kaimiņiem, kā arī citās pasaules daļās atbilstīgi ANO Statūtu principiem.
The European Union must be ready to take its share of responsibility to protect their values and interests and to secure peace and stability foremost in their geographical neighbourhood, as well as in other parts of the world following the principles of the UN Charter.
Kā atzīmēts stratēģijā, starptautiskais terorisms, masu iznīcināšanas ieroču izplatīšana, reģionālie konflikti, valstu sabrukums un organizētā noziedzība mūsdienās rada galvenos draudus ES un tās pilsoņiem.
As stated in the Strategy, international terrorism, the proliferation of weapons of mass destruction, regional conflicts, state failure and organised crime represent nowadays the main threats facing the European Union and its citizens.
Stratēģijas tālākajā attīstībā jāņem vērā pasaules mērogā augošā konkurence cīņā par ūdens un enerģijas avotiem, draudi ES ārējo robežu drošībai, konvencionālo ieroču izplatīšana, kā arī dabas katastrofas.
Increasing worldwide competition for sources of water and energy, threats to the security of the Union's external borders, the proliferation of conventional arms, as well as natural disasters should also be taken into consideration in the further development of the Strategy.
Cīņā pret starptautisko terorismu nevar gūt panākumus vienīgi ar militāriem paņēmieniem.
With respect to the fight against international terrorism, success can not be achieved by military means alone.
Ir jāveido vai jāpārveido demokrātiskās iestādes, sociālās un ekonomiskās infrastruktūras, laba pārvaldība un pilsoniska sabiedrība, veiksmīgi jācīnās pret rasismu un ksenofobiju kopā ar tādu plašu nemilitāru pasākumu kopumu kā informācijas apmaiņa un sadarbība starp policiju un tiesu iestādēm, kā arī ir nepieciešams veidot demokrātiskas institūcijas, infrastruktūru un pilsonisku sabiedrību sabrukušās vai brūkošās valstīs.
Building or rebuilding of democratic institutions, social and economic infrastructure, good governance and civil society, successfully combating racism and xenophobia together with a whole range of non-military measures such as intelligence-sharing and police and judicial cooperation is needed, as well as the building of democratic institutions, infrastructure and civil society in failed or failing states is required.
Gādājot par ārējo robežu drošību, ES jāattīsta ārējo robežu integrētas pārvaldības sistēma, neierobežojot cilvēktiesības, pamattiesības un humanitārās tiesības.
When securing its external borders, the Union must develop a system of integrated management of the Union's external borders, without limiting respect for human and fundamental rights, as well as humanitarian law.
Stratēģijas mērķi un līdzekļi
Objectives and means of the Strategy
Eiropas ārlietu un drošības politikas uzdevums ir aizsargāt ES pilsoņus pret minētajiem apdraudējumiem, aizstāvēt ES pamatotās intereses un veicināt ANO Statūtu mērķus globāli atbildīgā darbībā par mieru un demokrātiju visā pasaulē.
The task of the European Foreign and Security Policy is to protect the citizens of the Union from the referred threats, defend the justified interests of the Union and promote the objectives of the Charter of the United Nations by acting as a global responsible actor for worldwide peace and democracy.
Lai veiktu šo uzdevumu, ES jābūt spējīgai dot būtisku ieguldījumu aizsardzībā pret jebkuru reālu un nepārprotamu draudu drošībai, nodrošināt mieru un stabilitāti galvenokārt ģeogrāfiskajos kaimiņreģionos un citās pasaules daļās, vadoties pēc ANO Statūtu principiem, veikt humanitārās intervences un glābšanas operācijas, novērst un risināt konfliktus un veicināt demokrātiju un cilvēktiesību ievērošanu, kā arī veicināt reģionālu un globālu atbruņošanos.
To fulfil this task, the Union must be in a position to make a major contribution to defend itself against any real and unequivocal threat to its security, secure peace and stability foremost in its geographical neighbourhood and in other parts of the world following the principles of the UN Charter, carry out humanitarian interventions and rescue operations, prevent and manage conflicts and promote democracy and respect for human rights, and promote regional and global disarmament.
ES jābūt gatavai rīkoties pirms krīžu izveidošanās un veikt agrīnas preventīvas darbības konfliktu un draudu novēršanai.
The Union must be ready to act before crises break out and take early preventive action to deal with conflicts and threats.
Šādi rīkojoties, tā balstās uz ANO Statūtiem kā starptautisko attiecību pamatu.
In doing so, it bases itself on the United Nations Charter, as the fundamental framework for international relations
Atbilstoši stratēģijai vislabākie līdzekļi šo mērķu sasniegšanai ir efektīva daudzpusējība, proti, starptautisko institūciju un starptautisko tiesību iesaistīšana.
As advocated in the strategy, the best means of attaining these objectives is effective multilateralism, meaning international institutions and international law.
ES jāpilda šis uzdevums, izmantojot vispirms miermīlīgus līdzekļus, bet militārus līdzekļus tikai tad, ja visi sarunu ceļi ir noveduši strupceļā.
The Union must fulfil this task by peaceful means in the first place and by military means only if all avenues for negotiation have been thoroughly explored and found to be a dead end.
Veicot šos likumīgos uzdevumus, kā primārā prasība jāņem vērā neapšaubāma pilsoņu cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana ES un aiz tās robežām.
In carrying out these legitimate tasks, the primary consideration should be the unequivocal respect for the human rights and fundamental freedoms of citizens within and outside the EU's borders.
Parlamenta kontrole pār Eiropas drošību un aizsardzību
Parliament scrutiny over European Security and Defence
KĀDP un EDAP ir nepietiekami uzraudzītās no dalībvalstu parlamentu un Eiropas Parlamenta puses.
There is a lack of parliamentary accountability over CFSP and ESDP, be it from Parliaments of the Member States, be it from the European Parliament.
Ņemot vērā Eiropas ilgstošo publisko atbalstu Eiropas drošības un aizsardzības idejai, ir jāpalielina dalībvalstu parlamentu un Eiropas Parlamenta demokrātiskā kontrole pār KĀDP un EDAP.
In view of a continuing European public support to the idea of a European security and defence, it is necessary to increase the democratic scrutiny of the parliaments of the Member States and the European Parliament over ESDP and CFSP.
Dalībvalstīm jāatbalsta EDAP parlamentārā dimensija, kurā institūciju un finanšu līmenī attīstība noris līdztekus ar parlamentāro kontroles tiesību paplašināšanu.
Member States should support the parliamentary dimension of the ESDP in which developments at the institutional and financial level go in parallel with an extension of parliamentary rights of control.
Eiropas Parlamentam jāuzņemas iniciatīva, veidojot ciešākus sakarus un intensīvāku informācijas apmaiņu starp dalībvalstu parlamentiem attiecībā uz jautājumiem, kas saistās ar EDAP, lai nodrošinātu pienācīgu kontroli pār EDAP.
The European Parliament should take initiatives for closer relations and an intensified exchange of information between the parliaments of the Member in relation to questions concerning the ESDP, in order to provide an adequate scrutiny over ESDP.
Civilmilitārā sadarbība
Civil-military cooperation
Attīstot ES spējas pārvarēt civilās krīzes un stiprinot civilmilitāro sadarbību krīzes pārvarēšanā, tiek radīta pievienotā vērtība EDAP attīstībai, kā arī konfliktu novēršanai, humanitārām intervencēm, rekonstrukcijai un miera veicināšanai pēc konflikta.
The development by the Union of civilian crisis management capabilities and the strengthening civil and military cooperation in crisis management provides added value to the development of the ESDP as well as to conflict prevention, humanitarian intervention, post-conflict reconstruction and peace-building.
Nesenais mēģinājums ar Civilajiem pamatmērķiem 2008 labot iepriekš pieļauto uzmanības trūkumu civilo spēju attīstīšanai ir solis pareizajā virzienā.
The recent attempt under the Civilian Headline Goal 2008 to redress the previous lack of emphasis on developing civilian capabilities is a step in the right direction.
Civilmilitārās vienības un operāciju centra potenciālam, kas sāks darboties 2007. gada 1. janvārī, būs svarīga loma, attīstot ES pieeju integrētai civilmilitārai sadarbībai un koordinācijai.
The potential for the Civilian and Military Cell and the Operations Centre, which will start working on 1 January 2007, will play an important role in developing the Union's approach to integrated civil-military cooperation and coordination.
Tāpēc civilmilitārajai vienībai un operāciju centram pienākas pastiprinājums, lai tie varētu kļūt par civilmilitāro misiju Eiropas štābu.
It is therefore suitable that the Civilian and Military Cell and the Operations Centre be upgraded to become a European Headquarters for carrying out civil-military missions.
Nozīmīgs spēju pastiprinājums satelītu un gaisa izlūkošanas sistēmu, integrētu telekomunikāciju un stratēģisku jūras un gaisa pārvadājumu jomā ir būtisks kā civilo, tā militāro krīžu pārvarēšanas operācijās.
The key enabling capabilities in the area of satellite-based and airborne intelligence systems, integrated telecommunications systems and strategic sea and airlift are essential to both civilian and military crisis management operations.
Krīžu pārvarēšana
Crisis management