natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šis grozījums cenšas noskaidrot pārpratumu par GMES, kas ir radies no tā, ka GMES is paredzēts kā operatīva programma, kuras vienīgais iespējamais ES finansējuma avots tagad ir pētniecības līdzekļi .
This amendment tries to clarify the misunderstanding on GMES which is caused by the fact that it is intended to be an operational programme whose only source of EU potentially available funding today is research money (FP).
I pielikuma IV sadaļas „Iespējas” apakšvirsraksta „Ar kodoljautājumiem nesaistītas Kopīgā Pētniecības centra darbības” apakšvirsraksta „Darbības” 2. aizzīmes 4.a ievilkums (jauns)
Annex I, Chapter IV "Capacities", subtitle "Non-nuclear actions of the Joint Research Centre", subtitle "Activities", bullet 2, indent 4 a (new)
- Veicināt un pastiprināt alternatīvu stratēģiju izstrādāšanu un apstiprināšanu un jo īpaši tādu metožu, kurās neizmanto dzīvniekus, visās būtiskās pētniecības jomās (drošības novērtēšana, vakcīnu pārbaude, veselības un biomedicīnas pētniecība u. tml.).
- To promote and enhance the development and validation of alternative strategies, and in particular non-animal methods, in all relevant areas of research (safety assessment, vaccine testing, health and biomedical research, etc.)
Saskaņā ar protokola par dzīvnieku aizsardzību un labturību prasībām, Padomes grozītās Direktīvas 86/609/EEC 27. pantu un ierosinātās ES regulas mērķi veicināt izmēģinājumus, kuros neizmanto dzīvniekus, alternatīvu testēšanas stratēģiju un jo īpaši testēšanas metožu, kurās neizmanto dzīvniekus, izstrādāšana ir jāiekļauj KPC darbību lokā .
In accordance with the requirements in the Protocol on protection and welfare of animals, Art.23 of Council Directive 86/609/EEC as amended, and the objective of the proposed EU Regulation to promote non-animal testing, the development and alternative testing strategies and in particular non-animal test methods should be included among the activities of JRC.
III pielikuma apakšsadaļas „Netiešie pasākumi” 3. punkts
Annex III, subtitle “Indirect actions”, paragraph 3
Ja var izmantot dažādas finansēšanas shēmas , darba programmās var noteikt finansēšanas shēmu, kas izmantojama attiecībā uz tematu, par kuru publicēts aicinājums iesniegt priekšlikumus.
Where different funding schemes can be used, the work programmes may specify the funding scheme to be used for the topic on which proposals are invited.
Principā finansēšanas shēmas izvēle ir jāatstāj pētniecības personāla ziņā un tikai ļoti īpašās jomās darba programmās var noteikt finansēšanas shēmu, kas izmantojama attiecībā uz tematu, par kuru publicēts aicinājums iesniegt priekšlikumus..
In principle the choice of funding schemes should be left to research staff and only in very specific areas may the work programmes specify the funding scheme to be used for the topic on which proposals are invited.
Sestās pamatprogrammas pieredze ir parādījusi, ka finansēšanas shēmu gala izvēle ir jāatstāj pētniecības personāla ziņā.
Experience from the Sixth Framework Programme has shown that the final choice of funding schemes should be left to research staff.
III pielikuma apakšsadaļas „Netiešie pasākumi” 4. punkta a) apakšpunkta 1. apakšpunkts
Annex III, subtitle “Indirect actions”, paragraph 4, point (a), point 1
Atbalsts pētījumu projektiem, ko veic konsorciji, kurus veido dalībnieki no dažādām valstīm, lai izstrādātu jaunas zinātniskās atziņas, jaunas tehnoloģijas, produktus vai kopīgus pētniecības resursus.
Support to research projects carried out by consortia with participants from different countries, aiming at developing new knowledge, new technology, products or common resources for research.
Projektu apjoms, darbības sfēra un iekšējā organizācija katrā jomā un katrā tematā var atšķirties.
The size, scope and internal organisation of projects can vary from field to field and from topic to topic.
Projekti var būt, sākot ar neliela vai vidēja mēroga specifiskām pētniecības darbībām līdz plašākiem integrētiem projektiem, kas mobilizē ievērojamu resursu apjomu, lai sasniegtu iepriekšnoteiktu mērķi.
Projects can range from small or medium-scale focused research actions to larger integrating projects which mobilise a significant volume of resources for achieving a defined objective.
Projektiem jābūt vērstiem uz mazākiem projektu konsorcijiem un MVU.
Projects should be targeted on smaller project consortia and SMEs.
Šim nolūkam tiks iesniegti projekti ar vienkāršām, īsām un ātrām procedūrām, bez sarežģītiem finanšu principiem un liekas atskaišu gatavošanas.
For this purpose, projects with simple, short and quick procedures, devoid of complex financial principles and unnecessary reporting will be introduced.
III pielikuma apakšvirsraksta „Netiešie pasākumi” 4. punkta a) apakšpunkta 4. pakšpunkts
Annex III, subtitle “Indirect actions”, paragraph 4, point (a), point 4
Atbalsts projektiem, ko veic individuālas pētniecības grupas.
Support to projects carried out by individual research teams.
Šo shēmu galvenokārt izmantos, lai atbalstītu pētnieku ierosinātus „progresīvās” pētniecības projektus, ko finansē Eiropas Pētniecības padome.
This scheme will mainly be used to support investigator-driven “frontier” research projects funded in the framework of the European Research Council
Šo shēmu galvenokārt izmantos, lai atbalstītu pētnieku ierosinātus „progresīvās” pētniecības projektus, ko ar pārvietojamām dotācijām finansē Eiropas Pētniecības padome.
This scheme will mainly be used to support investigator-driven “frontier” research projects funded through portable grants in the framework of the European Research Council.
Vienošanās par dotācijām paraksta Komisija un cita juridiska persona.
Grant agreements are signed between the Commission and another legal entity.
Tomēr, ja atbildīgais zinātnieks pāriet uz citu pētniecības organizāciju, dotāciju būtu jāpārvieto līdz ar viņu.
However, if responsible researcher moves to another research organisation, the grant should be transferred with him/her.
III pielikuma apakšvirsraksta „Netiešie pasākumi” 4. punkta a) apakšpunkta 5. pakšpunkts
Annex III, subtitle "Indirect Actions" paragraph 4, point (a), point 5
Atbalsts pētnieku mācībām un profesionālajai izaugsmei, ko galvenokārt izmanto Marijas Kirī vārdā nosaukto pasākumu īstenošanai.
Support for training and career development of researchers, mainly used for the implementation of the Marie Curie actions.
Atbalsts pētnieku mācībām un profesionālajai izaugsmei visās programmās, projektos un iniciatīvās, kā arī Marijas Kirī vārdā nosauktajos pasākumos.
Support for training and career development of researchers in all programmes, projects and initiatives, and also in the Marie Curie actions.
Labvēlīgu apstākļu veicināšana sievietes zinātniskās karjeras uzsākšanai un turpināšanai.
Promotion of the conditions which make it easier for women to enter and pursue a research career.
Patiesai integrācijai nepieciešama visaptveroša politika un atbalsta struktūru, piemēram, bērnu aprūpes centru, veidošana, kā arī atbalsts mobilitātei .
Genuine integration calls for a comprehensive policy and for support facilities such as childcare centres and assisted mobility.
III pielikuma apakšvirsraksta 4. punkta a) apakšpunkta 6. apakšpunkts
Annex III, subtitle "Indirect Actions", paragraph 4, point (a), point 6.
Atbalsts tādiem pētījumu projektiem, kuros lielāko daļu pētījumu konkrētu grupu, īpaši MVU vai to apvienību vajadzībām veic universitātes, pētījumu centri vai citi tiesību subjekti.
Support to research projects where the bulk of the research is carried out by universities, research centres or other legal entities, for the benefit of specific groups, in particular SMEs or associations of SMEs.
Pieliks pūles, lai mobilizētu papildu finansējumu no EIB grupas.
Efforts will be undertaken to mobilise additional financing from the EIB Group.
Pirms tehnoloģiju palaišana piesaistīs starta kapitālu, tai no sākuma jāpilda sarežģītāks uzdevums – pirmsstarta kapitāla nodrošināšana.
Before a technology start-up is able to attract seed money, it must first achieve the more challenging task of securing pre-seed money.
Pirmsstarta kapitālu izmanto tādu darbību finansēšanai, kuras paredzētas, lai parādītu investoriem, ka jaunai tehnoloģijai ir noteikts komerciālās un tehniskās dzīvotspējas līmenis.
Pre-seed money is used to fund activities aimed at proving to investors that a new technology has a certain level of commercial and technical viability.
Šīs darbības bieži ietver: a) mārketinga novērtējuma veikšanu, b) darbības modeļa radīšanu un c) citas darbības, piemēram: konsultantu parakstīšanos, sākotnējās cilvēkresursu attīstības izmaksas, dotāciju sagatavošanas palīdzību un palīdzību, meklējot investorus.
These activities often include: a) conducting a marketing assessment, b) creating a working prototype, and c) other activities like: underwriting of consultants, initial human resource development costs, grant writing assistance and assistance seeking investors.
Pirmsstarta kapitāls ir ļoti svarīgs, nepieciešama tā savlaicīga sadal,e un tas ir mazs salīdzinājumā ar starta finansējumu.
Pre-seed money is vital, requires timely deployment and is in very short supply compared to seed funding.
III pielikuma apakšvirsraksta „Netiešie pasākumi” 4. punkta b) apakšpunkta 1. punkta 25. zemsvītras piezīme
Annex III, subtitle "Indirect Actions", paragraph 4, point (b), paragraph 1, footnote 25
Vai Padomes lēmumiem, apspriežoties ar Eiropas Parlamentu.
Or by the Council in consultation with the European Parliament
Atbalsta darbības būtu jāisteno saskaņā ar koplemuma procedūru.
Support action should be implemented under the co-decision procedure.
III pielikuma apakšvirsraksta „Netiešie pasākumi” 4. punkta b) apakšpunkta 2. aizzīme
Annex III, subtitle "Indirect Actions", paragraph 4, point (b), bullet 2
Kopienas finansiālais ieguldījums Kopīgu tehnoloģijas iniciatīvu īstenošanai, lai sasniegtu mērķus, kurus nevar panākt ar iepriekš pirmajā punktā minētajām finansēšanas shēmām.
A financial contribution from the Community to the implementation of Joint Technology Initiatives to realise objectives that cannot be achieved through the funding schemes identified in point 1 above.
Kopīgas tehnoloģijas iniciatīvas mobilizēs dažāda rakstura un dažādu avotu – privātā un valsts, Eiropas un attiecīgās dalībvalsts – finansējumu kombināciju.
Joint Technology Initiatives will mobilise a combination of funding of different nature and from different sources, private and public, European and national.
Finansējumam var būt dažādas formas un to var piešķirt vai mobilizēt, izmantojot virkni mehānismu: atbalstu no Pamatprogrammas, aizdevumus no Eiropas Investīciju bankas, atbalstu riska kapitālam.
This funding can take different forms and can be allocated or mobilised though a range of mechanisms: support from the Framework Programme, loans from the European Investment Bank, support to risk capital.
Kopīgās tehnoloģijas iniciatīvas var noteikt un īstenot, pamatojoties uz Līguma 171. pantu (kas var ietvert kopuzņēmumu izveidi) vai saistībā ar lēmumu par īpašajām programmām.
Joint Technology Initiatives may be decided and implemented on the basis of Article 171 of the Treaty (this may include the creation of joint undertakings) or through the Specific Programme Decisions.
Kopienas atbalsts tiks sniegts atbilstīgi iepriekšnoteiktam vispārējam finansēšanas tehnikas plānam, pamatojoties uz visu attiecīgo pušu oficiālām saistībām.
Community support will be provided subject to the definition of an overall blueprint of financial engineering, based on formal commitments from all parties concerned.
Noteikumi līdzdalībai ietver īpašus pasākumus, lai nodrošinātu, ka attiecībā uz kopīgu tehnoloģijas iniciatīvu (KTI) īstenošanu MVU un mazo pētniecības grupu piekļuve un līdzdalība, tostarp to adekvāta iesaistīšanās lēmumu pieņemšanas procedūrās, tiek veicināta un atbalstīta .
Rules for Participation will include specific measures to ensure that as regards the implementation of Joint Technology Initiatives (JTIs), access and participation by SMEs and small research groups, including their adequate involvement in the decision taking procedures, is encouraged and supported.
Šo KTI aspektu pēc KTI īstenošanas ir periodiski jānovērtē .
This aspect of the JTIs must be an element in their periodic evaluation after their establishment .
III pielikuma 4. a un 4. b punkts (jauns)
Annex III, paragraphs 4 a and 4 b(new)
Kopiena atbalsta tehnoloģiju pārneses darbības un dod ieguldījumu plaisas novēršanā starp pētniecību un tās komercializāciju, nodrošinot finansējumu Eiropas Investīciju fondam (EIF), lai pārvaldītu “Tehnoloģiju pārneses iespēju” .
The Community will support technology transfer activities and contribute to bridging the gap between research and its commercialisation by providing finance to the European Investment fund (EIF) to manage a “Technology Transfer Facility”.
Saskaņā ar detalizētiem noteikumiem, ko noteiks ar regulu, kas pieņemta saskaņā ar Līguma 167. pantu un Padomes lēmumiem, kas pieņem īpašās programmas, un izpildot šo noteikumu prasības, iespēja finansēs tehnoloģiju pārneses darbības no universitātēm, pētniecības centriem vai citiem legāliem uzņēmumiem, kas aktīvi darbojas tehnoloģiju pārneses jomā .
Subject to and in accordance with detailed arrangements to be established by the regulation adopted pursuant to Article 167 of the Treaty and Council decisions adopting the specific programmes, the facility will finance technology transfer activities from universities, research centres or other legal entities active in the field of technology transfer.
Tehnoloģiju pārneses ainavai Eiropā ir vairāki strukturāli trūkumi, ko ir atklājuši dažādi pētījumi (piemēram, PTA ģenerāldirektorāta Tehnoloģiju pārneses paātrinātāja pētījums, AK prezidentūras ES biotehnoloģijas darba grupa).
The technology transfer landscape in Europe suffers from a number of structural weaknesses that have been identified by various studies (e.g Techology transfer accelerator study from DG RTD, UK presidency EU biotechnology working group).
Lai risinātu šo tirgus trūkumu, ir svarīgi izveidot īpašu iespēju, kas varētu dot svarīgu ieguldījumu, sagatavojot universitāšu un pētniecības centru projektus līdz ieviešanas stadijai, kad, piemēram, riska kapitāls varētu sākt darboties.
In order to tackle this market failure, it is essential to develop a specific facility which could play an important role in preparing projects from universities or research centres to a development stage where venture capital for example could thereafter play a role.
Tagad neviens Kopienas instruments nerisina šīs plaisas jautājumu, kas ir būtisks Eiropas ekonomikas konkurētspējai un pētniecības komercializācijai.
As of today, no Community instruments address this particular gap which is essential for the competitiveness of the European economy and the commercialisation of research.
Ņemot vērā šīs plaisas svarīgumu, šī tehnoloģijas pārneses iespēja varētu tikt īstenota 7. pamatprogrammas ietveros, un to varētu vadīt Eiropas Investīciju fonds, kas varētu sasaistīt Konkurētspējas un inovācijas programmu un pētniecības Pamatprogrammu.
Given the importance of such gap, this technology transfer facility could be implemented through the 7th Research Framework Programme and operated by the European Investment Fund (EIF) which would be able to bridge the gap between the Competitiveness and Innovation Programme and the Research Framework Programme.
Grozījums Nr. 313
Amendment 313
III pielikuma apakšvirsraksta „Netiešie pasākumi” 6. punkts
Annex III, subtitle "Indirect Actions", paragraph 6
Papildus tiešam finansiālam dalībnieku atbalstam Kopiena uzlabos tiem EIB aizdevumu pieejamību, izmantojot „Riska dalīšanas finanšu mehānismu”, sniedzot Bankai piešķīrumu.
In addition to direct financial support to participants, the Community will improve their access to EIB loans through the “Risk-Sharing Finance Facility” by providing a grant to the Bank.
Banka papildus pašas finansējumam izmanto Kopienas piešķīrumu, lai segtu aizdevuma finansēšanas sagatavošanu un kapitāla sadali.
The Community grant shall be used by the Bank, in addition to its own funds, to cover the provisioning and capital allocation for its loan financing.
Saskaņā ar kārtību, ko izveido ar regulu, kuru pieņem atbilstīgi Līguma 167. pantam un Padomes lēmumiem, ar ko pieņem īpašās programmas, šis mehānisms ļauj EIB izmantot plašākas aizdevuma iespējas Eiropas darbībām pētniecības un tehnoloģiju jomā (piemēram, kopīgām tehnoloģijas iniciatīvām, lielus projektus ietverošiem EUREKA projektiem un jaunām pētniecības infrastruktūrām).
Subject to and in accordance with modalities to be established by the regulation adopted pursuant article 167 of the Treaty and the Council decisions adopting the specific programmes, this mechanism will enable broader EIB lending to European RTD actions (such as joint technology initiatives, large projects-including Eureka projects, and new research infrastructures).
Saskaņā ar kārtību, ko izveido ar regulu, kuru pieņem atbilstīgi Līguma 167. pantam un Padomes lēmumiem, ar ko pieņem īpašās programmas, šis mehānisms ļauj EIB izmantot plašākas aizdevuma iespējas Eiropas darbībām pētniecības un tehnoloģiju jomā (piemēram, kopīgām tehnoloģijas iniciatīvām, lielus projektus ietverošiem EUREKA projektiem, jaunām pētniecības infrastruktūrām un projektiem, ko veic MVU) .
Subject to and in accordance with modalities to be established by the regulation adopted pursuant article 167 of the Treaty and the Council decisions adopting the specific programmes, this mechanism will enable broader EIB lending to European RTD actions (such as joint technology initiatives, large projects-including Eureka projects, new research infrastructures and projects run by SMEs ).
Šī “Riska dalīšanas finanšu mehānisma” veidošanā ir jākonsultējas ar reģionālajiem attīstības darbiniekiem, lai līdzsvarotu PTA projektus ar privātā sektora ieguldījumu .
Regional development actors should be consulted in the development of this "Risk-Sharing Finance Facility" in order to leverage R&D projects with private-sector investment.
Šis mehānisms jau ir ieviests, un tas ir jāizvirza priekšplānā.
This mechanism was to have been introduced at a later stage so all that is needed is for it to be brought forward.
III pielikuma apakšsadaļas „Netiešie pasākumi” 7.a punkts (jauns)
Annex III, subtitle "Indirect Actions", paragraph 7 a (new)
Kopiena atbalsta tehnoloģiju pārneses darbības un dod ieguldījumu plaisas novēršanā starp pētniecību un tās komercializāciju, nodrošinot finansējumu Eiropas Investīciju fondam (EIF), lai pārvaldītu “Tehnoloģiju pārneses iespēju”.
The Community will support technology transfer activities and contribute to bridging the gap between research and its commercialisation by providing finance to the European Investment fund (EIF) to manage a “Technology Transfer Facility”.
Tehnoloģiju pārneses ainavai Eiropā ir vairāki strukturāli trūkumi, ko ir atklājuši dažādi pētījumi (piemēram, PTA ģenerāldirektorāta Tehnoloģiju pārneses paātrinātāja pētījums, AK prezidentūras ES biotehnoloģijas darba grupa).
The technology transfer landscape in Europe suffers from a number of structural weaknesses that have been identified by various studies (e.g Technology transfer accelerator study from DG RTD, UK presidency EU biotechnology working group).
II pielikums, Paredzamais sadalījums programmām
Annex II, Indicative breakdown among programmes
Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija
Food, Agriculture and Biotechnology
Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas
Information and Communication Technologies
Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas
Nanosciences, Nanotechnologies, Materials and new Production Technologies
Vide (tostarp klimata pārmaiņas)
Environment (including Climate Change)
Transports (tostarp aeronautika)
Transport (including Aeronautics)
Sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes
Socio-economic Sciences and the Humanities
Pētniecības infrastruktūra
Research Infrastructures
Pētniecība MVU vajadzībām
Research for the benefit of SMEs
Zināšanu reģioni
Regions of Knowledge
Zinātniskais potenciāls
Research Potential
Zinātne sabiedrībā
Science in Society
Starptautiskās sadarbības pasākumi
Activities of International Co-operation
Ir veikti pielāgojumi, lai saskaņotu pamatprogrammu ar Eiropas Parlamenta nostāju attiecībā uz Iestāžu nolīgumu par budžeta dfisciplīnu (tostarp finanšu plānu 2007.–2013. gadam), ko pieņēma 2006. gada 15. maija plenārsēdē, un lai ar iekšējā budžeta piešķīrumu norādītu pamatprogrammas prioritātes, kas ir kopīgas visām ITRE politiskajām grupām.
Adjustments are made to bring the Framework Programme in line with the European Parliament's position on the Interinstitutional Agreement on Budgetary Discipline (including the Financial Perspectives 2007-2013) as adopted by Plenary on 15 May 2006, and to indicate by internal budgetary allocation the priorities for the Framework Programme which are shared by all political groups in ITRE.
Eiropa pelnījusi ko labāku
Europe deserves better
Lisabonas samits apstiprināja Eiropas Pētniecības telpas (EPT) izveidi, apvienojot darbības pētniecības un jauninājumu jomā visā Eiropā, un vienlaikus Barselonas Eiropadomē tika panākta vienošanās, ka kopējie izdevumi pētniecībai un attīstībai Eiropas Savienībā jāpalielina, 2010. gadā sasniedzot 3 % IKP, un divas trešdaļas šo jauno investīciju nāks no privātā sektora.
The Lisbon Summit endorsed the creation of the European Research Area (ERA) integrating research and innovation activities throughout Europe, while at the Barcelona European Council it was agreed that overall spending on R&D in the Union should be increased with the aim of approaching 3% of GDP by 2010, with two thirds of this new investments coming from the private sector.
Wim Kok vadītās Augstā līmeņa grupas ziņojumā
In its report on the Lisbon Strategy, the High-Level Group chaired by Mr Wim Kok
http://europa.eu.int/comm/councils/bx20041105/kok_report_en.pdf par Lisabonas stratēģiju norādīts, ka uz zinātnes atziņām balstītas sabiedrības attīstība ir viena no piecām galvenajām politikas jomām.
http://europa.eu.int/comm/councils/bx20041105/kok_report_en.pdf identified the development of a knowledge-based society as one of top five policy areas.
Tika ieteiktas šādas darbības: ,,izveidot pētniecības un jauninājumu telpu; paaugstināt izdevumus pētniecībai un attīstībai līdz 3 % no IKP; padarīt Eiropu pievilcīgāku tās labākajām smadzenēm; sekmēt jaunas tehnoloģijas”.
The following actions were recommended: “setting up of an area of research and innovation; boosting spending on R&D to 3% of GDP; making Europe more attractive for its best brains; promoting new technologies”.
Rezolūcijā par zinātni un tehnoloģiju – nostādnes pētniecības atbalsta politikai Eiropas Savienībā ( P. E. Locatelli ziņojums)
In its resolution on Science and technology- Guidelines for future European Union policy to support research ( Locatelli Report )
Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0077 . , Eiropas Parlaments piekrita Komisijas paziņojumam šajā pašā jautājumā
Texts adopted, P6_TA(2005)0077 . , the European Parliament agreed with the Commission communication on the same subject
KOM(2004)0353 . ,, saskaņā ar kuru 7. pamatprogrammas budžets jāpalielina divkārtīgi, lai šos mērķus sasniegtu.
COM(2004)0353 . , according to which, in order to realize these objectives the budget of the 7 th Framework Programme must be doubled.
Saskaņā ar šo stratēģiju, Komisija nāca klajā ar priekšlikumu par 7. pamatprogrammu, kur Kopienas finansiālās līdzdalības kopējā summa ir EUR 72.7 miljardi.
In line with this strategy the Commission has presented a proposal for FP7 with an overall amount of Community financial participation of EUR 72.7 billion.
Ierosināto budžetu noteikti atbalstīja Eiropas Parlaments rezolūcijā par p a plašinātās Eiropas Savienības politiski risināmiem jautājumiem un budžeta līdzekļiem 2007.-2013. gadā ( R. Boege ziņojums)
The proposed budget was firmly supported by the European Parliament in its resolution on Policy Challenges and Budgetary Means of the enlarged Union 2007-2013 ( Boege report )
Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0224 . .
Texts adopted, P6_TA(2005)0224 . .