natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Infrastruktūras un loģistikas biroja gada darbības pārskata 2.2.1.2. punkts „Riska pārvaldība”, 23. lpp. , kā arī viņa atsauces uz virkni grāmatvedības un pārvaldības problēmu; uzskata, ka steidzami jāatrisina uzsvērtās strukturālā deficīta problēmas, un aicina Komisiju īstenot atbilstīgus pasākumus un informēt par to Parlamentu;
Paragraph 2.2.1.2. of the OIB's Annual Activity Report, 'Risk management', page 23. , and also his references to a series of accounting and management problems; considers that the structural-deficit problems highlighted should be resolved as a matter of urgency and calls upon the Commission to take appropriate action and to notify Parliament thereof;
SECINĀJUMI PAR REVĪZIJAS PALĀTAS IZDOTAJIEM ĪPAŠAJIEM ZIŅOJUMIEM
CONCLUSIONS CONCERNING THE SPECIAL REPORTS ISSUED BY THE COURT OF AUDITORS
Īpašais ziņojums Nr. 6/2005 par Eiropas transporta tīklu ( TEN-T )
Special Report No 6/2005 on the Trans-European Network for Transport
202. norāda, ka Padomes 2002. gada 19. decembra Regulas (EK) Nr. 58/2003, ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus
Points out that Council Regulation (EC) No 58/2003 of 19 December 2002 laying down the statute for executive agencies to be entrusted with certain tasks in the management of Community programmes
203. pauž viedokli, ka Komisijai jāapsver iespēja ierosināt palielināt Kopienas ieguldījumu TEN-T budžeta pozīcijā attiecībā uz pārrobežu projektiem; šajā sakarā atzinīgi vērtē sadarbības nolīgumu ar Eiropas Investīciju banku;
Is of the opinion that the Commission should consider proposing that the Community's contribution to the TEN-T budget line be increased for cross-border projects; welcomes in this context the cooperation agreement with the European Investment Bank;
Īpašais ziņojums Nr. 1/2006 par Eiropas Sociālā fonda ieguldījumu skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanā
Special Report No 1/2006 on the contribution of the ESF in combating early school leaving
205. atzīst, ka Komisijas rīcībā ir piemērots uzraudzības un kontroles mehānisms, lai nodrošinātu pareizas finanšu vadības principu ievērošanu, bet uzsver, ka šis mehānisms ir jāuzlabo atbilstoši Komisijas pašas apgalvojumiem; aicina Komisiju nākt klajā ar atbilstīgiem ierosinājumiem;
Recognises that the Commission has an appropriate monitoring and control mechanism to ensure compliance with the principles of sound financial management but stresses that this mechanism must be improved in accordance with what the Commission itself has stated; in this respect, calls upon the Commission to propose how it plans to go about this;
Īpašais ziņojums Nr. 2/2006 par TACIS finansēto projektu izpildi Krievijas Federācijā
Special Report No 2/2006 concerning the performance of projects financed under TACIS in the Russian Federation
212. aicina Komisiju sagatavot juridiskā pamata priekšlikumu, kas TACIS līdzekļus ļautu izmantot līdzfinansēšanai ar Krievijas Federāciju, un uzskata par būtisku reģionālo un vietējo dalībnieku un sociālo partneru finansiālu iesaistīšanu un lielāku privātā sektora līdzdalību;
Calls on the Commission to take action in preparing a proposal for a legal basis enabling the use of TACIS funds for co-financing with the Russian Federation and considers the financial involvement of regional and local players and the social partners and a greater participation by the private sector to be essential;
Īpašais ziņojums Nr. 3/2006 par Eiropas Komisijas sniegto humāno palīdzību cunami upuriem
Special Report No 3/2006 concerning the European Commission Humanitarian Aid Response to the Tsunami
219. saprot, ka izņēmuma gadījumos var būt neizbēgama preču cenu un darbaspēka izmaksu palielināšanās; tomēr aicina Komisiju apsvērt pasākumus, kas paredzēti pēc iespējas stingrākas izmaksu kontroles un uzraudzības nodrošināšanai;
Understands that an increase in prices of goods and labour costs might be unavoidable in exceptional situations; invites however the Commission to give consideration to measures aimed at controlling and monitoring costs as much as possible;
Īpašais ziņojums Nr. 4/2006 par Phare ieguldījumu projektiem Bulgārijā un Rumānijā
Special Report No 4/2006 concerning Phare investment projects in Bulgaria and Romania
224. norāda, ka vēl daudz ir jādara, neraugoties uz to, ka noteikti pasākumi jau ir veikti, lai atrisinātu nepietiekamas administratīvās kapacitātes problēmu, novērstu trūkumus līgumtiesībās un nodrošinātu līdzfinansējuma prasību ievērošanu;
Notes that although certain steps have been taken in order to solve the problem of insufficient administrative capability and deficiencies in the rule of contractual law, and to ensure that co-financing requirements are complied with, efforts still need to be made;
Īpašais ziņojums Nr. 6/2006 par vides aspektiem, Komisijai sadarbojoties attīstības jomā
Special Report No 6/2006 concerning the environmental aspects of the Commission's development cooperation
Īpašais ziņojums Nr. 7/2006 par ieguldījumiem lauku attīstībā: vai tie efektīvi risina problēmas lauku apvidos?
Special Report No 7/2006 concerning Rural Development Investments: Do they effectively address the problems of rural areas?
238. uzskata, ka ieguldījumu pasākumu divkāršie — strukturālie un lauksaimniecības — mērķi būtu jāīsteno, izmantojot rūpīgi līdzsvarotu nozaru (attiecībā uz lauksaimniecību) un teritoriālo (attiecībā uz ekonomikas un sociālo kohēziju) pieeju;
Believes that the achievement of the two-fold structural and agricultural objectives of investment measures should be implemented through a carefully balanced sectoral (for agriculture) and territorial (for economic and social cohesion) approach;
241. atzinīgi vērtē to, ka diskusija par šo īpašo ziņojumu notika vienlaikus ar pirmo iepazīstināšanu ar Komisijas priekšlikumu reformēt augļu un dārzeņu nozari, kas stāsies spēkā no 2008. gada;
Welcomes the fact that the discussion of this special report took place at the same time as the first introductory presentation of the Commission's proposal for reform of the fruit and vegetable sector, to take effect from 2008;
Īpašais ziņojums Nr. 8/2006 „Lielāki panākumi?
Special Report No 8/2006 on: Growing Success?
Augļu un dārzeņu ražotāju darbības programmām paredzētā Eiropas Savienības atbalsta efektivitāte”
The effectiveness of the European Union support for fruit and vegetable producers
244. pauž atbalstu pakāpeniskai intervences pasākumu, tādu kā izņemšana no tirgus vai atbalsts apstrādātiem produktiem, atcelšanai, kurus tas uzskata par pretrunīgiem saistībā ar augļu un dārzeņu nozarē noteiktajiem mērķiem;
Expresses its support for moving away from interventionist measures, such as withdrawals or support for processed products, which it considers to be counterproductive to the objectives set out for the fruit and vegetable sector;
248. piekrīt Revīzijas palātas viedoklim, ka rūpīgi jāpārskata pašreizējā sistēma, lai uzlabotu tās efektivitāti un lietderību; tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis cieši uzraudzīt un palielināt ražotāju darbības programmu sistēmas efektivitāti un lietderību, kā arī izpētīt daudzsološāko rezultātu veiksmes faktorus un, pamatojoties uz tiem, izdarīt secinājumus par labāku īstenošanu dalībvalstu līmenī, it īpaši organizatoriski vājākos reģionos;
Agrees with the Court that the current system needs close review in order to improve its efficiency and effectiveness; calls therefore on the Commission and the Member States to closely monitor and increase the efficiency and effectiveness of the system of producers' operational programmes and to study the success factors of the more promising results obtained and draw conclusions on that basis for better implementation at Member State level, especially in the less well organised regions;
Revīzijas palātas Īpašais ziņojums Nr. 9/2006 par Komisijas, Parlamenta un Padomes rakstiskās tulkošanas izdevumiem
Special Report No 9/2006 concerning translation expenditure incurred by the Commission, the Parliament and the Council
Saskaņā ar Revīzijas palātas norādīto šādas kopējās izmaksas ietver izmaksas par tulkotāju, sekretāru, vadības un apkalpojošā personāla darbu, darba plānošanu, ēkām, IT un cilvēkresursu pārvaldību (t. i., apmācību). , ne par izmaksām par vienu lapu; atzīmē, ka 2005. gadā Komisijā (1450 tulkotāju) iztulkoja 1 324 000 lapu, Parlamentā (550 tulkotāju) — 1 080 000 lapu un Padomē (660 tulkotāju) — 475 000 lapu; turklāt atzīmē, ka Revīzijas palāta ir aprēķinājusi, ka 2003. gadā kopējās tulkošanas izmaksas bija EUR 414 200 000, tostarp EUR 214 800 000 — Komisijai, EUR 99 000 000 — Parlamentam un EUR 100 400 000 — Padomei; atzīmē, ka minētajā gadā lapas vidējās izmaksas bija EUR 166,37, t. i., Komisijā šīs izmaksas bija EUR 150,2 par vienu lapu, Parlamentā — EUR 149,7 un Padomē — EUR 251,8;
According to the Court these figures cover costs for translators, secretaries, management, service staff, planning, buildings, IT and human resource management (i.e. training). nor their costs per page; notes that, in 2005, the volume of translations was 1 324 000 pages at the Commission (1 450 translators), 1 080 000 pages at Parliament (550 translators) and 475 000 pages at the Council (660 translators); notes furthermore that the Court of Auditors estimated the full cost of translation, in 2003, at EUR 414 200 000 , being EUR 214 800 000 for the Commission, EUR 99 000 000 for Parliament and EUR 100 400 000 for the Council; notes that for the same year the average cost per page stood at EUR 166.37: EUR 150.2 for the Commission, EUR 149.7 for Parliament, and EUR 251.8 for the Council;
255. uzskata, ka ir vajadzīgi paskaidrojumi par to, kāpēc cenas, ko Parlaments maksā ārštata tulkotājiem, vidēji ir par 12 % augstākas nekā Komisijas maksātās cenas;
Considers that clarifications are required as to why the prices that Parliament pays for freelance translators are on average 12% higher than the prices paid by the Commission;
258. atzinīgi vērtē Komisijas gatavību 2006. gadā pievērsties pilnvarojuma procedūrām un tulkošanas pieprasījumu izvērtēšanai; atzinīgi vērtē arī to, ka 2003. gadā Padome izveidoja pamatdokumentu sarakstu, tādējādi ierobežojot citu tekstu tulkošanu;
Welcomes the Commission’s readiness to address the authorisation procedure and the screening of translation requests in 2006; also welcomes the fact that, in 2003, the Council established a list of core documents, thereby limiting the translation of other texts;
Sk. Revīzijas palātas Īpašā ziņojuma 53. un 88. punktu. ;
See paragraphs 53 and 88 of the Court's report. ;
265. aicina Komisiju pierādīt, kādā mērā ir konsolidēta metodoloģija ex ante , starpposma un ex post novērtējumam, lai iespēju robežās 2000.–2006. finanšu gada ex post novērtējumā izvairītos no tādām loģiskām kļūdām, kādas norādītas Revīzijas palātas īpašajā ziņojumā;
Invites the Commission to demonstrate to what extent the methodology for ex ante, mid-term and ex post evaluation has been consolidated in order to prevent as far as possible, for the 2000-2006 ex post evaluation exercise, the logical errors established by the Court's special report;
268. aicina arī paplašināt minēto metodiku, lai izvērtētu mikroekonomisko ietekmi; uzskata, ka privātie ieguldījumi ir svarīgi struktūrfondu ietekmes sekmēšanā ilgtermiņā un darba vietu radīšanā; uzstāj, ka tas jāņem vērā 2000.–2006. gada ex post novērtējumā;
Calls also for the methodology to be enlarged upon in order to gauge microeconomic effects; considers private investment important for Structural Fund impact in the long term and for job creation; insists that it be taken into consideration in the 2000-2006 ex post evaluation exercise;
2. aicina Komisiju iesniegt apjomīgāku novērtēšanas sistēmu attiecībā uz ārējās palīdzības izdevumiem, kur saikne starp izdevumiem un politiskajiem rezultātiem vai tās trūkums ir labāk pārredzams, lai Eiropas Parlaments kā budžeta lēmējiestāde varētu efektīvāk pielietot savas prerogatīvas un pildīt pienākumus;
Calls on the Commission to present a more substantial evaluation system concerning all external assistance expenditure where the link between expenditure and political results or the lack thereof is more transparent, in order to enable the European Parliament to effectively exercise its prerogatives and obligations as budgetary authority;
3. pauž bažas par EDIS akreditācijas procesa aizkavēšanos saistībā ar PHARE un ISPA Bulgārijā, kā rezultātā šis process netika pilnībā pabeigts pirms paplašināšanās; atzīmē, ka sagatavošanās fāze ir pagarināta Bulgārijai, kura ir progresējusi, bet kurai joprojām jāuzlabo uzraudzības un kontroles sistēmas un administratīvā kapacitāte, kas vajadzīga projektu savlaicīgai un efektīvai īstenošanai; mudina Komisiju turpināt sadarbību ar Bulgārijas un Rumānijas varasiestādēm, lai sniegtu tām atbalstu saistībā ar pielāgošanos EDIS prasībām;
Is concerned by the delays in the EDIS accreditation for Phare and ISPA in Bulgaria, leading to only partial completion of that process before the enlargement; notes the extended preparatory phase on the Bulgarian side, which has made progress but still needs to improve supervisory and control systems as well as the administrative capacities necessary for timely and effective implementation of the projects; urges the Commission to continue to cooperate with the Bulgarian and Romanian authorities in order to support them in further adapting to the requirements of EDIS;
9. atkārtoti prasa, lai Komisija kopā ar ANO aģentūrām noskaidro, kādas ir Revīzijas palātas tiesības piekļūt šo aģentūru pārvaldītajiem projektiem;
Reiterates its request to the Commission to clarify with the United Nations agencies the Court of Auditors' right of access to projects managed by those agencies;
11. uzskata, ka Eiropas Savienības tēlam jābūt pamanāmākam; aicina Komisiju un Padomi turpināt apsvērt saziņas metodi, lai nodrošinātu Eiropas Savienības ārpolitikas lielāku pārredzamību un atpazīstamību.
Takes the view that the European Union’s image should have a higher profile; calls on the Commission and Council to continue their reflections on their method of communication to ensure that the European Union’s external policy is more transparent and more visible.
Eiropas Savienības 2005. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšana
Discharge for implementation of the European Union general budget for the financial year 2005 - Section III - Commission
par Eiropas Savienības 2005. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu
on the discharge for implementation of the general budget of the European Union for the financial year 2005
2. pauž nožēlu par to, Komisija līdz šim nav izstrādājusi visaptverošu stratēģiju, lai kopā ar saņēmējvalstīm valstu jaunajos stratēģiskajos plānos par prioritāti noteiktu veselības aprūpes un izglītības jomas;
Regrets the fact that the Commission has not so far developed any comprehensive strategy together with the beneficiary countries for making the health and education sectors priorities in the new country strategy papers;
4. atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumus par dažu budžeta pozīciju nepilnīgu izpildi, īpaši Kopienas līdzdalībai pasākumos, kurus veic nevalstiskas organizācijas un kuri ir vērsti uz jaunattīstības valstīm ( 21 02 03. pozīcija), vidi jaunattīstības valstīs ( 21 02 05. pozīcija), nabadzības izraisītu slimību apkarošanu jaunattīstības valstīs (21 02 07 02. pozīcija), atbalstu iedzīvotāju politikas un reproduktīvās veselības aprūpei (21 02 07 03. pozīcija) un decentralizētu atbalstu (21 02 13. pozīcija); tomēr mudina pielikt visas pūles, lai pilnībā īstenotu budžetu;
Welcomes the Commission's statements on the incomplete implementation of certain budget headings, in particular, those for the Community contribution towards schemes concerning developing countries carried out by non-governmental organisations (Article 21 02 03), for the environment in developing countries (Article 21 02 05), for aid for poverty-related diseases in developing countries (Item 21 02 07 02), for aid for population and reproductive healthcare (Item 21 02 07 03) and for decentralised cooperation (Article 21 02 13); calls, however, for a further increase in efforts to implement the budget in full;
9. aicina Komisiju aktīvi rīkoties, lai Revīzijas palāta varētu efektīvi kontrolēt ES finanšu līdzekļus, kas paredzēti pasākumiem, kurus veic starptautiskas organizācijas, īpaši ANO aģentūras;
Calls on the Commission to take action to enable the Court of Auditors to carry out effective checks on EU financial resources set aside for measures implemented by international organisations, in particular, UN agencies;
14. atkārtoti konstatē, ka Eiropas attīstības fonda integrēšana ES budžetā kopumā veicinātu Eiropas attīstības sadarbības saskaņotību, nodrošinātu lielāku pārskatāmību un efektivitāti, kā arī radītu demokrātiskas kontroles iespējas.
Concludes once again that integration of the European Development Fund into the EU budget would enhance the overall consistency of European development cooperation, ensure greater transparency and effectiveness and facilitate democratic scrutiny.
Eiropas Savienības 2005. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšana
Discharge for implementation of the general budget of the European Union for the financial year 2005 - Section III - Commission
III sadaļa — Komisija
Section III - Commission
3. aicina Komisiju un Revīzijas palātu pienācīgi reģistrēt līdzekļu saņēmējus, kuru projekti pretendē uz salīdzinoši nelielu finansējumu, un nelielas organizācijas, kuras nevar atļauties piesaistīt nepieciešamos speciālistus revīzijas un izvērtējuma veikšanai, lai panāktu pareizo samēru starp projektu izmaksām un revīzijas un ziņojumu sniegšanas izmaksām un cilvēkresursiem;
Hopes that the Commission action plan towards an integrated internal control framework ( COM(2006)0009 )) will bring about a reduction in the control risks mentioned and an improvement in the shared management of appropriations between Commission and Member States; asks the Member States to give, on an annual basis, a "national declaration" certifying that the budget allocated by the EU is well spent;
6. izsaka vilšanos, ka Revīzijas palāta visās pārbaudītajās programmās ir konstatējusi būtiskas kļūdas deklarētajos projektu izdevumos, bet uzsver, ka Komisijas regulāri veikti novērtējumi ļautu vēl labāk novērtēt situāciju;
Is disappointed that the Court found material errors in declared project expenditure across all audited programmes, but points out that the assessments regularly carried out by the Commission could allow an even better appraisal of the situation;
Iekšpolitikas jomas
Chapter 7: Internal policies
12. lūdz Revīzijas palātai rūpīgāk pārbaudīt izdevumus sociālo lietu un nodarbinātības jomā, jo Revīzijas palātas veiktajās projektu izlases veida pārbaudēs 63 % pārbaudīto projektu tika konstatētas nepilnības.
Asks the Court of Auditors to take a closer look at spending in the social affairs and employment sector since sample testing of projects by the Court of Auditors recorded shortcomings with 63% of the projects examined.
4. pauž cerību, ka saskaņā ar jauno finanšu shēmu ieviestais modelis, t. i., visu pasākumu vienā politikas jomā apvienošana vienā programmā un budžeta pozīcijā, veicinās pieejamo apropriāciju efektīvu izlietojumu;
Hopes that the model introduced under the new Financial Framework, i.e. to gather all activities within one policy area under one single programme and budget line, will increase the efficient use of available appropriations;
Šajā atzinumā aplūkota vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma politikas budžeta izpilde 2005. finanšu gadā.
This opinion examines the execution of the budget in the areas of environment, public health and food safety policy for the financial year 2005.
Attiecībā uz iekšpolitiku vides budžeta pozīciju saistību izpildes rādītāji bija ļoti labi, sasniedzot vidējo līmeni gandrīz 97 % apmērā.
The implementation rates for commitments for the environment budget lines were very good as regards internal policies, reaching the average level of almost 97%.
Galvenokārt par to jāpateicas LIFE un Forest Focus programmu augstajiem saistību rādītājiem, kas kopā veido 2/3 vides politikas budžeta.
This was largely due to the high commitment rates of the LIFE and Forest Focus programmes, which together represent 2/3 of the budget for the environment policy area.
Arī NVO pamatfinansējuma apropriācijas tika gandrīz pilnīgi izlietotas.
Also the appropriations for NGO core funding were committed almost completely.
Līdzīgi kā iepriekšējos gados, divu mazāku programmu — civilās aizsardzības un jūras piesārņojuma programmas — īstenošana izrādījās grūtāka.
Following the pattern of previous years, the implementation of two smaller programmes, civil protection and marine pollution, proved to be more difficult.
Civilās aizsardzības programmā saistību līmenis nedaudz pieauga no 75 % 2004. gadā līdz 81 % 2005. gadā, galvenokārt pateicoties Komisijas pastiprinātajām pūlēm labāk informēt par uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus.
For civil protection, the level of commitments increased slightly from 2004 (75%) to 2005 (81%), largely due to the Commission's increased efforts to communicate better on the call for proposals.
Jūras piesārņojuma programmai pieejamās apropriācijas vairāk nekā dubultojās (no EUR 800 000 līdz EUR 1 900 000), bet tikai 58 % no tām tika izpildītas.
For the programme of marine pollution, the appropriations available more than doubled (from €800.000 to €1.900.000) but only 58% could be executed.
Abas nozares ir diezgan specifiskas, un potenciālo projektu pieteicēju skaits ir mazs.
In both cases, the fields are fairly specialised and the number of potential applicants small.
Attiecībā uz jūras piesārņojuma programmu Padomes lēmumā par līdzfinansēšanu noteiktais nelielais maksimālā atbalsta apjoms vēl vairāk ierobežoja fondu vispārēju izmantošanu.
As regards marine pollution, the low contribution ceilings defined in the Council decision for co-financing further limited the overall use of the funds.
Līdzekļi, kas iekļauti budžeta pozīcijā “likumdošana, informētības palielināšana un citi pasākumi” un “tiesību akti vides aizsardzības jomā” tiek izmantoti Vides ģenerāldirektorāta plašo pasākumu atbalstam pašreizējo tiesību aktu īstenošanā un jaunu politikas iniciatīvu izstrādē.
Resources under the budget lines on 'legislation, awareness raising and other actions' and 'legislation in the field of environment' are used to support a wide range of actions taken by DG Environment to implement existing legislation and to develop new policy initiatives.
Šie līdzekļu izlietojuma rādītāji pieauga no 81 % 2004. gadā līdz 87 % 2005 gadā.
These implementation rates rose from 81% in 2004 to 87% in 2005.
Starptautisko vides pasākumu izpildes rādītāji, ietverot LIFE programmas trešās valstis, bija ievērojami augstāki nekā pirms gada — 96 %.
Implementation rates for the international environmental activities, including LIFE third countries were considerably higher than the year before, 96%.
Komisijas centieni uzlabot uzaicinājumus projektu iesniegšanai un padarīt tos plašāk zināmus ar aizkavēšanos ir nesuši augļus.
Efforts by the Commission to improve the Call for proposals and to make it better known have borne fruit with some delay.
Attiecībā uz maksājumiem vispārējā situācija ir mazāk apmierinoša.
The overall picture is again less satisfactory when it comes to payments.
Vidējais maksājumu izpildes rādītājs bija 78 %, t. i., apmēram tāds pats kā 2004. gadā.
The average implementation rate was 78%, i.e. approximately the same as in 2004.
Saistību problēmas 2004. gadā pārvērtās maksājumu problēmās gadu vēlāk.
Problems in commitments in 2004 have transformed into problems in payments the year later.
Turklāt Komisija var kontrolēt un uzlabot situāciju tikai līdz noteiktai pakāpei, jo maksājumu rādītāji ir ļoti atkarīgi no līgumslēdzēju un atbalsta saņēmēju rēķinu iesniegšanas.
Again, the Commission can control and improve the situation only to a certain extent, as the payment rates depend largely on the submission of bills by contractors and beneficiaries.
2004. gads bija trešais gads daudzgadu Sabiedrības veselības programmā (2003.–2008. g.).
Year 2005 was the third year of the multi-annual Public Health programme (2003-2008).