natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I pielikuma „Zinātnes un tehnoloģiju mērķi, tēmu un darbību vispārīgās nostādnes” sadaļas „Starptautiskā sadarbība” ievaddaļa
Annex I, Scientific and technological objectives, broad lines of the themes and activities, International co-operation , paragraph 1, introductory phrase
Starptautiskās sadarbības pasākumi atbalstīs starptautisko zinātnes un tehnoloģiju politiku, kurai ir trīs savstarpēji saistīti mērķi:
International cooperation actions will support an international science and technology policy that has three interdependent objectives:
I pielikuma „Zinātnes un tehnoloģiju mērķi, tēmu un darbību vispārīgās nostādnes” sadaļas „Starptautiskā sadarbība” ievaddaļas 1. ievilkums
Annex I, Scientific and technological objectives, broad lines of the themes and activities, International co-operation , paragraph 1, indent 1
- atbalstīt un veicināt pasaules nozīmes pētniecības projektus , veidojot stratēģiskas pētniecības partnerības zinātnē un tehnoloģijā ar trešām valstīm, ieskaitot augsti industrializētas valstis un valstis ar strauji augošu ekonomiku, atbalstot trešo valstu zinātnieku mobilitāti, nodrošinot vislabākos apstākļus, kas dod viņiem iespējas strādāt Eiropā un iesaistīties sadarbībā ar to un vēlāk atvieglojot viņu atgriešanos savā valstī ;
- to support and promote research projects of universal value through strategic research partnerships in science and technology with third countries including highly industrialised and emerging economies , supporting the mobility of third country scientists to ensure that they have the best conditions enabling them to work in and with Europe and facilitating their subsequent return home ;
I pielikuma „Zinātnes un tehnoloģiju mērķi, tēmu un darbību vispārīgās nostādnes” sadaļas „Starptautiskā sadarbība” ievaddaļas 1.a ievilkums (jauns)
Annex I, Scientific and technological objectives, broad lines of the themes and activities, International co-operation , paragraph 1, indent 1 a (new)
- nodrošināt to, ka pasaules nozīmes pētījumu rezultāti un ieguvumi ir plaši pieejami un izmantojami;
- to ensure that the results and benefits of research of universal value are accessible and usable on a broad scale;
I pielikuma „Zinātnes un tehnoloģiju mērķi, tēmu un darbību vispārīgās nostādnes” sadaļas „Starptautiskā sadarbība” ievaddaļas 2. ievilkums
Annex I, Scientific and technological objectives, broad lines of the themes and activities, International co-operation , paragraph 1, indent 2
I pielikuma „Zinātnes un tehnoloģiju mērķi, tēmu un darbību vispārīgās nostādnes” sadaļas „Starptautiskā sadarbība” 2. daļa
Annex I, Scientific and technological objectives, broad lines of the themes and activities, International co-operation , paragraph 2
I pielikuma „Zinātnes un tehnoloģiju mērķi, tēmu un darbību vispārīgās nostādnes” daļas „Tēmas” 1. punkta„Veselība” iedaļas „Metode” 4.a daļa (jauna)
Annex I, Themes, point 1, Approach, paragraph 4 a (new)
Profilakse un informācija attiecībā uz visiem sabiedrības veselības aspektiem nedrīkst palikt tikai veselības aizsardzības ministriju, pētniecības centru vai slimnīcu kompetencē; ir jārada sinerģija ar izglītības nozari mērķtiecīgiem veselības mācības un slimību profilakses pasākumiem (kursiem, audiovizuāliem materiāliem, brošūrām).
Prevention and information with regard to all aspects of public health should not be a matter only for individual Ministers of Health, research centres and hospitals; synergies should be created with the education sector for targeted health education and disease prevention activities (courses, screenings, leaflets).
I pielikuma „Zinātnes un tehnoloģiju mērķi, tēmu un darbību vispārīgās nostādnes” daļas „Tēmas” 3. punkta „Informācijas un komunikācijas tehnoloģija” iedaļa „Mērķis”
Annex I, Themes, point 3, Objective
Uzlabot Eiropas rūpniecības konkurētspēju un dot Eiropai iespēju apgūt un pielāgot informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) nākotnes attīstību, lai izpildītu sabiedrības un tautsaimniecības prasības .
Improve the competitiveness of European industry and enable Europe to master and shape the future developments of Information and Communication Technologies ( ICT ) so that the demands of its society and economy are met .
Uzlabot Eiropas informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) nozares konkurētspēju un dot Eiropai iespēju radīt atvērtu un iekļaujošu informācijas sabiedrību, kas respektē cilvēktiesības, vārda brīvību un kultūras un valodu daudzveidību, kā nolemts Tunisas starptautiskajā IKT konferencē un kas arī palīdz novērst lielās nevienlīdzības attiecībā uz IKT attīstību starp valstīm un to iekšienē .
Improve the competitiveness of the European information and communication technologies (ICT) sector and enable Europe to create an open and inclusive information society which respects human rights, freedom of expression and cultural and linguistic diversity, as adopted at the Tunis International Conference on ICT , and which also helps to resolve the major inequalities with regard to ICT developments between and within countries .
Darbības stiprinās Eiropas zinātnes un tehnoloģiju bāzi un nodrošinās tās vadošo pozīciju pasaulē IKT jomā, palīdzēs virzīt un veicināt jauninājumus un attīstību , izmantojot IKT, un nodrošinās, ka IKT attīstība sniedz tūlītējas priekšrocības Eiropas valstu iedzīvotājiem, universitātēm, pētniecības centriem, uzņēmumiem, tautsaimniecības nozarēm un valdībām , kā arī tām jaunattīstības valstīm, ar kurām jau ir strukturēti sadarbības projekti (ES un Vidusjūras valstu informātikas apvienība EUMEDConnect Vidusjūras reģiona valstīs, apvienība informācijas sabiedrībai @LIS Latīņamerikā un ES un Āzijas sadarbības programma informācijas tehnoloģiju un komunikāciju jomā ASI@ICT Āzijā) .
Activities will strengthen Europe’s scientific and technology base and ensure its global leadership in ICT, help drive and stimulate innovation and development through ICT use and ensure that ICT progress is rapidly transformed into benefits for Europe’s citizens, universities, research centres, businesses, industry and governments and for those of the emerging developing countries with which there are already networked cooperation projects (EUMEDIS and EUMEDCONTACT for the Mediterranean, @LIS for Latin America and ASI@ICT for Asia) .
Jaunās informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) kļūst arvien noteicošākas mūsdienu sabiedrībā.
The new information and communication technologies (ICT) are playing an increasingly predominant role in contemporary society.
Tās ietekmē vadību, izglītību, informāciju, rūpniecības nozaru attīstību, vidi un ikdienas dzīvi miljardiem cilvēku.
They have an impact on governance, education, information, industrial development, the environment and the daily lives of billions of people.
Eiropas Savienībai ir jāpalīdz radīt informācijas sabiedrību, kurā tehnika, infrastruktūra un pakalpojumi darbojas sabiedrības labā.
The European Union must help to create an information society in which technology, infrastructure and services are tools to serve the public.
Informācijas sabiedrības padarīšana par atvērtu un iekļaujošu sabiedrību nozīmē arī lielo atšķirību likvidēšanu starp reģioniem (lauku apvidi), sociālām grupām (iedzīvotāji ar zemākiem ienākumiem) un Ziemeļiem un Dienvidiem.
Making the information society open and inclusive also means resolving the huge gap between regions (rural areas), social groups (disadvantaged groups) and the North and South.
I pielikuma „Zinātnes un tehnoloģiju mērķi, tēmu un darbību vispārīgās nostādnes” daļas „Tēmas” 3. punkta „Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas” Ievada 1. daļa
Annex I, Themes, point 3, Introduction, paragraph 1
Tādēļ Eiropai ir jāveicina IKT turpmāka attīstība atvērtības un iekļaušanas virzienā un jāpanāk, ka ar IKT saistītie pakalpojumi un produkti tiek ieviesti un izmantoti, lai iedzīvotājiem un uzņēmumiem sagādātu iespējami lielākas priekšrocības.
Europe must therefore encourage the future developments of ICT in the direction of openness and inclusivity and ensure that ICT-based services and products are taken up and used to deliver the maximum possible benefits for citizens and businesses.
I pielikuma „Zinātnes un tehnoloģiju mērķi, tēmu un darbību vispārīgās nostādnes” daļas „Tēmas” 3. punkta „Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas” 3. iedaļas „Darbības” apakšnodaļas „ Tehnoloģiju integrēšana” apakšpunkta „Lietojumprogrammu pētniecība” daļas „IKT, kas risina sabiedrībai nozīmīgus jautājumus” 2. ievilkums
Annex I, Themes, point 3, Applications Research, ICT meeting societal challenges, indent 2
– Valdībām : izmantot IKT starpdisciplinārai pieejai sabiedrības pārvaldē, apvienojot tās ar organizatoriskām pārmaiņām un jaunām prasmēm, lai visiem piedāvātu novatoriskus, uz iedzīvotājiem orientētus pakalpojumus; progresīvi IKT balstīti pētījumi un risinājumi, lai uzlabotu demokrātijas un līdzdalības procesus, sabiedriskā sektora pakalpojumu efektivitāti un kvalitāti, sadarbību ar pārvaldēm un valdībām un to savstarpējo sadarbību, kā arī atbalstītu likumdošanas un politikas izstrādes procesus visās demokrātijas pakāpēs;
– for governments: use of ICT in an interdisciplinary approach in public administrations combined with organisational change and new skills in order to deliver innovative, citizen-centric services for all; advanced ICT based research and solutions to improve democratic and participatory processes and the performance and quality of public sector services, interaction with and between administrations and governments, and support legislative and policy development processes in all stages of democracy;
– Valdībām : izmantot IKT starpdisciplinārai pieejai sabiedrības pārvaldē, apvienojot tās ar organizatoriskām pārmaiņām, pārbūves procesiem ( re-engineering ) un jaunām prasmēm, lai visiem piedāvātu novatoriskus, uz iedzīvotājiem orientētus pakalpojumus; progresīvi IKT balstīti pētījumi un risinājumi, lai uzlabotu demokrātijas un līdzdalības procesus, sabiedriskā sektora pakalpojumu efektivitāti un kvalitāti, sadarbību ar pārvaldēm un valdībām un to savstarpējo sadarbību, kā arī atbalstītu likumdošanas un politikas izstrādes procesus visās demokrātijas pakāpēs;
– for governments: use of ICT in an interdisciplinary approach in public administrations combined with organisational change , re-engineering processes and new skills in order to deliver innovative, citizen-centric services for all; advanced ICT-based research and solutions to improve democratic and participatory processes and the performance and quality of public sector services, interaction with and between administrations and governments, and support legislative and policy development processes in all stages of democracy;
I pielikuma „Zinātnes un tehnoloģiju mērķi, tēmu un darbību vispārīgās nostādnes” daļas „Tēmas” 3. punkta „Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas” 3. iedaļas „Darbības” apakšnodaļas „ Tehnoloģiju integrēšana” apakšpunkta „Lietojumprogrammu pētniecība” daļas „IKT saturam, jaunradei un personīgai attīstībai”, 2.a ievilkums (jauns)
Annex I, Themes, point 3, Applications Research, ICT for content, creativity and personal development, indent 2 a (new)
– Kultūras mantojuma aizsardzība, saglabāšana un paplašināšana, ietverot cilvēka dzīvotni: tehnoloģijas ilgtspējīgai un videi nekaitīgai cilvēka dzīves vides pārvaldībai, ieskaitot radīto vidi, pilsētvidi, ainavas, kā arī tā kultūras mantojuma aizsardzībai, saglabāšanai, optimālai izmantošanai un integrācijai, kas ietver vides ietekmes novērtējumu, modeļus un instrumentus riska novērtēšanai, modernas nesagraujošas metodes kaitējuma noteikšanai, jaunus materiālus un metodes restaurācijas, [vides] ietekmes mazināšanas un pielāgošanas stratēģijām kustamo un nekustamo kultūras vērtību ilgtspējīgai pārvaldībai.
– protection, conservation and enhancement of cultural heritage, including human habitat: technologies for the environmentally sound and sustainable management of the human environment, including the built environment, urban areas, landscape, as well as for the protection, conservation and optimal use and integration of cultural heritage, including environmental impact assessment, models and tools for risk evaluation, advanced and non-destructive techniques for damage diagnosis, new products and methodologies for restoration, mitigation and adaptation strategies for the sustainable management of both movable and immovable cultural assets;
Īpašā programma „Sadarbība”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam)
Specific Programme "Cooperation" implementing the Seventh Framework Programme (2007-2013) of the European Community for research, technological development and demonstration activities
Īpašā programma „Sadarbība”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam)
Proposal for a Council decision on the Specific Programme "Cooperation" implementing the Seventh Framework Programme (2007-2013) of the European Community for research, technological development and demonstration activities)
Komiteja, kas sniedza atzinumu Datums, kad paziņoja plenārsēdē
Committee(s) asked for opinion(s) Date announced in plenary
Komiteja, kas nesniedza atzinumu Datums, kad pieņēma lēmumu
Not delivering opinion(s) Date of decision
Referents (i) Iecelšanas datums
Rapporteur(s) Date appointed
Aizstātais referents (i)
Previous rapporteur(s)
Vienkāršota procedūra – datums, kad pieņēma lēmumu Datums, kad pieņēma lēmumu
Simplified procedure – date of decision Date of decision
Noteiktais datums
Date tabled
BUDŽETA KONTROLES KOMITEJAS PRIEKŠSĒDĒTĀJA SZABOLCS FAZAKAS VĒSTULE 11
LETTER FROM SZABOLCS FAZAKAS, CHAIRMAN OF THE COMMITTEE ON BUDGETARY CONTROL 10
– ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam ( COM(2006)0082 ),
– having regard to the proposal for a Council decision ( COM(2006)0082 ),
– ņemot vērā ANO 2003. gada 31. oktobra Pretkorupcijas konvenciju,
– having regard to the UN Convention against Corruption of 31 October 2003,
– ņemot vērā EK līgumu, jo īpaši 47. panta 2. punktu, 57. panta 2. punktu, 95. pantu, 107. panta 5. punktu, 179. pantu, 181.a pantu, 190. panta 5. punktu, 195. panta 4. punktu, 199. pantu, 207. panta 3. punktu, 218. panta 2. punktu, 223. panta pēdējo daļu, 224. panta priekšpēdējo daļu, 225.a panta priekšpēdējo daļu, 245. panta 2. punktu, 248. panta 4. punkta pēdējo daļu, 255. panta 2. punktu, 255. panta 3. punktu, 260. panta otro daļu, 264. panta otro daļu, 266. panta pēdējo daļu, 279., 280., 283. pantu un 300. panta 2. punkta pirmo apakšpunktu,
– having regard to the EC Treaty, and in particular Articles 47(2), 57(2), 95, 107(5), 179, 181a, 190(5), 195(4), 199, 207(3), 218(2), 223 final paragraph, 224 penultimate paragraph, 225a penultimate paragraph, 245(2), 248(4) final paragraph, 255(2), 255(3), 260 second paragraph, 264 second paragraph, 266 final paragraph, 279, 280, 283 and 300(2) first subparagraph thereof,
– ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu ( C6‑0105/2006 ),
– having regard to Article 300(3), first subparagraph, of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0105/2006 ),
– ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta kontroles komitejas atzinumu ( A6‑0380/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the opinion of the Committee on Budgetary Control ( A6‑0380/2006 ),
(4a) Ir ļoti svarīgi, lai bez turpmākas kavēšanās Konvenciju parakstītu un ratificētu visas tās dalībvalstis, kuras to vēl nav izdarījušas.
(4a) It is of the utmost importance that all Member States that have not yet done so sign and ratify the Convention without any further delay,
Korupcija apdraud cilvēktiesības, demokrātiskās iestādes, tiesiskumu un tiesu sistēmu, kā arī veicina organizēto noziedzību.
Corruption undermines human rights, democratic institutions, rule of law, judicial system and allows organized crime to flourish.
Tā kavē pārredzami pārvaldīt valsts darījumus un mazina uzticību demokrātiskām iestādēm.
It is detrimental to the transparent management of public affairs and undermines confidence in and the credibility of democratic institutions.
Korupciju bieži izmanto, lai ietekmētu vai paātrinātu politisku un administratīvu lēmumu pieņemšanu.
It is often used as a mean of influencing or speeding up political and administrative decision-making.
Līdz ar to korupciju veicina pārmērīga birokrātija un linearitātes trūkums valsts pārvaldes iestāžu lēmumu pieņemšanas procesos.
It therefore thrives on excessive bureaucracy and the lack of linearity of decision-making processes used by public administrations.
No tās visvairāk cieš nabadzīgie iedzīvotāji, un tai ir graujoša ietekme uz attīstību: korupcijas sekas ir sniegtā atbalsta efektivitātes mazināšanās, nepareizs uzturs, nepilnīga veselības aprūpes un izglītības sistēma, augstāks uzņēmējdarbības risks un mazāki tiešie ārvalstu ieguldījumi.
It hurts the poor harder and has devastating effect on development: corruption leads to reduced aid effectiveness, malnutrition, deficient health and education systems, greater business risk and less foreign direct investment.
ANO Pretkorupcijas konvencija ( UNCAC )
UN Convention against Corruption (UNCAC)
ANO Ģenerālā asambleja 2000. gadā nolēma izveidot ad hoc komiteju, lai izstrādātu starptautisku juridisku instrumentu cīņai ar korupciju, kas būtu neatkarīgs no ANO Konvencijas pret transnacionālo organizēto noziedzību ( UNTOC ).
The UN General Assembly decided in 2000 to establish an ad hoc committee to draw up an international legal instrument against corruption independent of the UN Convention against Transnational Organised Crime (UNTOC).
Ad hoc komiteja tikās Vīnē un risināja sarunas par konvenciju no 2002. gada janvāra līdz 2003. gada oktobrim.
The ad hoc committee negotiated the Convention between January 2002 and October 2003.
Eiropas Kopienas intereses pārstāvēja Eiropas Komisija, kas uzskata, ka Padomes noteiktie mērķi tika sasniegti.
The EC represented the European Community's interests and considers that the objectives set by the Council have been attained.
UNCAC tekstu pieņēma 2003. gada oktobrī.
The text of the UNCAC was adopted in October 2003.
Konvencija stājās spēkā 2005. gada decembrī, kad to bija ratificējušas 30 valstis.
The treaty entered into force in December, 2005, following the 30th ratification.
2005. gada 15. septembrī Eiropas Komisija un Padomes prezidentūra Konvenciju parakstīja Eiropas Kopienas vārdā.
On 15.09.2005 the EC and the Council Presidency signed the Convention on behalf of the European Community.
Visas pašreizējās ES dalībvalstis un valstis, kas pievienojas ES, ir parakstījušas minēto konvenciju, izņemot Slovēniju un Igauniju.
All the current EU member states and acceding states have signed the convention, with the exception of Slovenia and Estonia.
To jau ir ratificējušas šādas valstis: Austrija, Somija, Francija, Ungārija, Latvija, Polija, Slovākija, Spānija, AK, Bulgārija, Rumānija un Horvātija.
Ratification has already been received from: Austria, Finland, France, Hungary, Latvia, Poland, Slovakia, Spain, UK, Bulgaria, Romania and Croatia.
UNCAC ir vēl viens pasaules stratēģijas virziens cīņā pret organizēto noziedzību un lieliski papildina UNTOC .
UNCAC is a further building block in a world strategy for combating organised crime and dovetails perfectly with the UNTOC.
Tādēļ, lai nodrošinātu organizētās noziedzības efektīvu apkarošanu, izšķiroša nozīme ir tam, lai abas minētās konvencijas ratificētu visas dalībvalstis, kā arī ES.
It is therefore of decisive importance, with a view to ensuring effective action to eliminate organised crime, for both conventions to be ratified by all the Member States as well as by the EU.
Ja ES parakstīs UNCAC , vēloties apstiprināt tās nobeiguma secinājumus, tas pilnībā atbildīs politikas veicināšanai, lai izveidotu kopīgu brīvības, drošības un tiesiskuma telpu.
The EU's signing of the UNCAC and the wish to approve its final conclusion are fully in keeping with the furtherance of the policy of establishing a common area of freedom, security and justice.
Līguma par Eiropas Savienību (LES) 29. panta 2. punktā korupcija ir pieskaitīta pie nozieguma veidiem, kas jānovērš un jāapkaro, izveidojot kopīgu darbības telpu.
Article 29(2) TEU includes corruption among the types of crime that need to be prevented and combated with a view to implementing the common area.
Turklāt organizētās noziedzības apkarošanas rīcības plānā, ko Padome pieņēma 1997. gada 28. aprīlī, kā prioritārs mērķis tika uzsvērta pretkorupcijas vispārējās politikas izstrādāšana.
Furthermore, the formulation of an overall policy against corruption was highlighted as a priority goal in the Action plan to combat organised crime adopted by the Council in 1997.
UNCAC saturs
UNCAC content
Konvenciju piemēro, lai novērstu un izmeklētu korupcijas gadījumus, kā arī uzsāktu kriminālvajāšanu saistībā ar tiem, un lai iesaldētu, arestētu, konfiscētu un atmaksātu noziedzīgos nodarījumos iegūtos līdzekļus.
The Convention applies to the prevention, investigation and prosecution of corruption and to the freezing, seizure, confiscation and return of the proceeds of offences.
Pēc notikušiem korupcijas gadījumiem var sākt kriminālvajāšanu, taču galvenais uzdevums ir korupcijas novēršana.
Corruption can be prosecuted after the fact, but first and foremost, it requires prevention.
UNCAC ir ietverti šādi pasākumi:
UNCAC contains measures such as:
§ valsts amatpersonu rīcības kodeksi, pasākumi tiesu iestāžu neatkarības nodrošināšanai;
§ codes of conduct for public officials, measures to secure the independence of the judiciary,
§ objektīvi kritēriji ierēdņu pieņemšanai darbā un paaugstināšanai amatā, kā arī publiskā iepirkuma kritēriji;
§ objective criteria for the recruitment and promotion of civil servants, for public procurement,
§ valsts finanšu pārvaldības un privātā sektora pārredzamības un pārskatatbildības veicināšana;
§ promotion of the transparency and accountability in the management of public finances and in the private sector,
§ pilsoniskās sabiedrības līdzdalība.
§ participation of civil society.
Tajā ietverti arī jautājumi attiecībā uz starptautisko sadarbību noziedzīgu nodarījumu jomā, paredzot efektīvu sistēmu, lai sniegtu savstarpēju juridisko palīdzību.
It deals also with the creation of criminal offences in relation to corruption and international co-operation, providing for an effective system of mutual legal assistance.
Pašreiz daudzi korupcijas izmeklēšanas gadījumi tiek pārtraukti, jo nepietiekamas valstu sadarbības dēļ, nav iespējams izsekot naudas kustībai.
At present, many anti-corruption causes are abandoned because the lack of cooperation between countries makes it impossible to follow the money trail.
Šajā ziņā Konvencija ir revolucionāra, pirmo reizi iekļaujot starptautiskās sadarbības jēdzienu zagtu līdzekļu atgūšanai.
In this aspect, the convention is ground-breaking in including for the first time the concept of international cooperation in the recovery of stolen assets.
Puses var sadarboties krimināllietās saistībā ar daudzām Konvencijā izklāstītām situācijām.
The States Parties are to cooperate in criminal matters in a variety of situations described by the Convention.
Puses var arī veikt kopīgu izmeklēšanu un izmantot tādas īpašas izmeklēšanas metodes kā elektroniskā novērošana.
The States Parties can also conduct joint investigations and make use of special investigative techniques such as electronic surveillance.
UNCAC ietverti pasākumi, lai veicinātu līdzekļu atgūšanu, kas ir būtisks turpmākās rīcības pamatprincips.
UNCAC contains measures to promote the recovery of assets, which is a fundamental step forward.
Konvencija paredz, ka tos līdzekļus, kurus uz ārzemēm pārskaitījuši korumpēti valsts vadītāji, kas izsaimniekojuši valsts līdzekļus, varētu atdot valstīm, kurām tie nolaupīti.
The convention raises hopes that funds transferred abroad by corrupt leaders who have plundered the national wealth can be brought back to the countries from where they were looted.
Šis ir īpaši nozīmīgs jautājums daudzām jaunattīstības valstīm.
This is a particularly important issue for many developing countries.