natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kā EK sniegto attīstības atbalstu ietekmēs jaunā daudzgadu finanšu shēma (DFS)?
How will EC development spending be affected by the new MFF?
Kategoriju pārkārtojumi jaunajā finanšu plānā mazliet apgrūtina tieši salīdzināt daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 2007.–2013. gadam un finanšu plāna (FP) 2000.–2006. gadam turpmākos izdevumus attīstības atbalstam.
The reorganisation of the headings for the new financial perspective make it somewhat difficult to make direct comparisons between future spending on development assistance in the 2007 - 2013 MFF relative the 2000 - 2006 Financial Perspective (FP).
Vispārējai orientācijai: EUR 50 miljardi ir paredzēti 4. kategorijai „ES kā globāls partneris” 2007.–2013. gadam.
As an overall guide, EUR 50 billion is foreseen for Heading 4 "The EU as a global partner" over the period 2007 - 2013.
Sadarbībai attīstības jomā ir paredzēti ap EUR 15 miljardi (ap 30 procentiem).
Development cooperation is projected to account for some EUR 15 billion (around 30 percent).
Tomēr jāatzīmē, ka EAF un ārkārtas palīdzības rezerve neietilpst 2007.–2013. gada daudzgadu finanšu shēmā (DFS).
One must note, however, that the EDF and the Emergency Aid Reserve are outside of the 2007 - 2013 MFF.
Nākamais ir Eiropas Kaimiņattiecību un partnerattiecību instruments (EKPI), kam ir piešķirti EUR 10 miljardi daudzgadu finanšu shēmā (DFS) un kas sniedz atbalstu nabadzīgākām valstīm, kuras atrodas tuvu vai pie ES ārējām robežām.
Further the European Neighbourhood and Partnership Instrument (ENPI), to which over EUR 10 billion is allocated over the MFF, provides assistance to poorer countries on, or close to, the EU's external borders.
ES ekonomisko un sadarbības instrumentu nākotne
The future of EC economic and cooperation instruments
Notiek sarunas starp Parlamentu, Padomi un Komisiju par jaunajiem ārējiem instrumentiem: pirmspievienošanās (PP), kaimiņattiecību un partnerattiecību (EKPI) un attīstības un ekonomiskās sadarbības (AES) instrumenti.
Negotiations are ongoing between Parliament, Council and Commission regarding the new external instruments for pre-accession (IPA), neighbourhood and partnership (ENPI) and development and economic co-operation (DCEC).
Viens no galvenajiem jautājumiem ir AES tiesiskais pamats.
One of the key issues is the legal base for the DCEC.
Parlaments ir nolēmis ieviest grozījumus šajā programmā, attiecinot to uz visām jaunattīstības valstīm (Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Attīstības atbalsta komitejas definīcijā „jaunattīstības valstis” ietvers Ķīnu, Indiju un Brazīliju), uz kurām neattiecas EKPI vai PP instrumenti.
The Parliament intends to amend this programme so that it would cover all developing countries (by OECD/ DAC definition "developing countries" would include China, India, Brazil) that are not covered by the ENPI (Neighbourhood) or IPA (Pre-accession) instruments.
Galvenais jautājums ir, vai tiesiskais pamats ietvers tikai sadarbību attīstības jomā (Līguma 179. pants), vai arī ekonomisko, finansiālo un tehnisko sadarbību (Līguma 181. pants.).
A key question is whether the legal base for will cover only development cooperation (Art 179 of the Treaty) or also economic, financial and technical cooperation (Art 181 of the Treaty).
Galvenās tēmas
Key themes
Kā teikts iepriekš šajā darba dokumentā, pēdējos gados Eiropas Komisija ir veltījusi daudz pūļu, lai „dekoncentrētu” to līmeni, kādā tiek izlietoti attīstības atbalsta līdzekļi.
As referred to earlier in this working document, the European Commission has devoted major efforts in recent years to " deconcentrating " the level at which development assistance is spent.
Tas ir ļāvis piešķirt lielāku nozīmi EK delegācijām trešās valstīs.
This has given a greater role to EC Delegations in third countries.
Proporcionāli lielāki līdzekļi attīstības atbalsta izdevumiem salīdzinājumā ar saistību apropriācijām, protams, arī samazina maksājumu pārvietojumu apjomu starp budžeta pozīcijām dažādiem reģioniem/projektiem saskaņā ar izstrādātajām prasībām.
The higher rates of development assistance spending as set against commitment appropriations does, of course, also reduce the scope for shifting payments between budget lines for different regions/ projects according to evolving requirements.
Saskaņošanas darba gaitā tiek nodrošināts, ka dažādas iesaistītās puses papildina un padara stiprākas cita citu.
The coherence agenda is about ensuring that the efforts of the various stakeholders are mutually complementary and reinforcing.
Tā mērķis ir novērst darba dublēšanos vai savstarpēji neatbilstīgus mērķus.
The objective is thus to reduce overlapping work or mutually inconsistent goals.
Saskaņu starp iesaistītajām pusēm var analizēt vairākos līmeņos, politikas jomās un attiecībā uz politikā iesaistītajām pusēm.
Coherence between actors can be analysed at a number of levels and across policy areas and policy actors.
· Cik efektīvi ir bijuši izdevumi attīstības atbalstam 2000.–2006. gada finanšu plāna darbības laikā?
· How effective has spending on development assistance been during the 2000 - 2006 financial perspective?
Kādus uzlabojumus vajadzētu veikt un iekļaut nākamajās attīstības atbalsta programmās?
What improvement should be made and incorporated into future development assistance programmes?
· Cik veiksmīga ir bijusi „dekoncentrācija”, lai palielinātu EK attīstības atbalsta izdevumu lietderību un efektivitāti?
· How successful has deconcentration been in improving the effectiveness and efficiency of EC development aid spending?
· Kāds turpmākais darbs ir vajadzīgs, lai nodrošinātu EK attīstības atbalsta saskaņu ar citu valstu (jo īpaši EK dalībvalstu) un starptautisku donorvalstu (jo īpaši ANO sistēmā) attīstības atbalstu?
· What further work is needed to ensure the coherence of EC development assistance with that provided by national (notably EU member states) and multinational donors (notably the UN system)?
Kādas ir iespējas vienai donorvalstij apgūt citas donorvalsts paraugpraksi un kādas ir iespējas efektīvai sadarbībai starp, piemēram, ES un ASV?
What scope is there for best-practice learning between donors and for effective co-operation, for instance between the EU and US?
· Ko vēl var darīt, lai nodrošinātu, ka valsts un privātais (NVO, ziedotāji) atbalsts papildina cits citu, piemēram, izglītības politikā?
· What more can be done to ensure that public and private (NGOs, benefactors) assistance is provided in complementary ways, for example in the area of education policy?
· Ko var darīt, lai vienkāršotu veidu, kādā politiķi un ierēdņi jaunattīstības saņēmējvalstīs sadarbojas ar politiķiem un ierēdņiem donorvalstu valdībās un organizācijās?
· What can be done to streamline the way in which politicians and officials in recipient developing countries interact with politicians and officials in donor governments and organisations?
Citiem vārdiem, vai var uzlabot visas sistēmas pārvaldību?
That is to say, how can governance of the overall system be improved?
· Kā var nodrošināt saskaņu starp politiku attīstības jomā un citās jomās, piemēram, tirdzniecības politiku un vides politiku?
How can coherence be ensured between development policies and policies in other spheres, such as trade policy or environmental policy?
Par demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanu
on the promotion of democracy and human rights
„Enerģija un neatlaidība uzvar visu”
"Energy and persistence conquer all things"
Bendžamins Franklins (1706 - 1790)
Benjamin Franklin (1706 - 1790)
Kopš 20. gadsimta astoņdesmito gadu beigām, kad dažādās pasaules daļās izplatījās demokratizācijas procesi, strauji un ievērojami ir pieaudzis Eiropas Savienības un citu lielo ziedotāju finansēto, uz cilvēktiesību un demokrātijas (CTD) atbalstu vērsto palīdzības programmu skaits.
Since the latter part of the 1980s, as democratic transition spread through various parts of the world, there has been a rapid and significant expansion in assistance programmes financed by the European Union and other major donors to support the development of human rights and democracy (HRD).
Tas kā konkrēts mērķis tika iekļauts arī ES līgumos.
This was also incorporated as a specific goal in the EU treaties.
Šo programmu kopējam mērķim ir divi galvenie virzieni:
The overall purpose of these programmes has been two-fold:
(a) veicināt CTD kā politiskas vērtības, kas uzlabos pilsoņu dzīvi, atnesot vairāk brīvības, politisko pārstāvību un valdības atbildību;
(a) to promote HRD for their own sake, as a political good that will improve the lives of citizens by bringing more freedom, political representation and government accountability;
(b) cilvēktiesību un demokrātijas idejas atbalstīšana ir būtiski svarīga sociālās un ekonomiskās attīstības sekmēšanas procesa sastāvdaļa.
(b) to support the idea that the promotion of human rights and democracy is an essential part of the process of furthering sustainable social and economic development.
Vairums Padomes regulu, kas tika pieņemtas ārējās palīdzības jomā, ietver ar CTD saistītus mērķus; 1994. gadā pēc EP lūguma tika aizsākta Eiropas Iniciatīva demokrātijai un cilvēktiesībām (EIDCT), savācot kopā resursus ar izteiktu mērķi veicināt CTD (galvenokārt no ģeogrāfiska rakstura programmām – Phare , Tacis , ALA, MEDA).
Most of the Council Regulations adopted in the area of external aid included HRD related objectives; in 1994, at EP´s request, the "European Initiative for Human Rights" (EIDHR) was launched by gathering together resources explicitly earmarked for the promotion of HRD (mainly from geographic regulations : Phare, Tacis, ALA, MEDA, ).
Lai radītu vajadzīgo juridisko pamatu ārējai darbībai un budžeta fondu ieviešanai, Padome 1999. gadā pieņēma 2 regulas (975/1999 - attīstības valstīm, un 976/1999 - trešām valstīm).
In 1999, in order to create the necessary legal basis for external actions and the implementation of budgetary funds, the Council adopted 2 regulations (975/1999 for developing countries, 976/1999 for third countries).
To darbības termiņi beidzās 2004. gada beigās, bet tika pagarināti līdz 2006. gada beigām, vienai no tām (attīstības valstu) piemērojot koplēmumu pieņemšanas procedūru.
These expired at the end of 2004 but were prolonged until the end of 2006, this time with one of them (developing countries) under the co-decision procedure.
Agrāk (kopš 1980. gada) Komisija algoja ārējo fondu – Eiropas Cilvēktiesību fondu (ECTF),- kas sniedza tehnisku palīdzību vairāku ar cilvēktiesībām saistītu budžeta pozīciju pārvaldībā.
In the past, (since 1980), the Commission had engaged an external foundation, the European Human Rights Foundation (EHRF), to provide technical assistance in the management of several of the human rights budget lines.
Kad Parlaments 1992. gadā radīja demokrātijas programmu Phare , kurai vēlāk pievienoja demokrātijas programmu Tacis , tika izveidota Komisijas, Parlamenta, Eiropas Padomes un G24 grupas (attīstības valstu un trešo valstu starpvaldību grupa) pārstāvju “konsultatīvā padome”.
When, in 1992, Parliament created the Phare Democracy Programme, to which later was added the Tacis Democracy Programme, an "Advisory Council" of representatives of the Commission, Parliament, Council of Europe and G24 (an intergovernmental grouping of developing/third countries) was created.
Pēc 1999. gada regulu, ar kurām tika nodibināta dalībvalstu pārvaldības komiteja (komitoloģija), ieviešanas Komisija “konsultatīvo padomi” likvidēja.
Following the introduction of the 1999 Regulations, which instituted a management committee of the Member States (comitology), the Commission abolished the Advisory Council.
2001. gada maijā pārvaldību pārņēma Eiropas Palīdzība, un Komisija pārtrauca sadarbību ar ECTF.
At that point, management was "internalised" within Europe Aid, and the Commission ceased collaboration with EHRF.
Pašreizējā programma
Today's programme
Darbības demokrātijas un cilvēktiesību jomā ES budžetā vēl aizvien tiek īstenotas dažādos veidos.
Democracy and Human Rights actions within the EU budget are still implemented in various ways.
No vienas puses, Eiropas Iniciatīvai demokrātijai un cilvēktiesībām (EIDCT) ir atsevišķa nodaļa budžetā (19 04, bijušais B7-70), un 2006. gadā tai piešķirts finansējums EUR 123 milj. apmērā.
On the one hand, the European Initiative for Democracy and Human Rights (EIDHR) has a separate budget chapter (19 04, ex B7-70) and is financed at a level of EUR 123 million in 2006.
No otras puses, dažādas ar demokrātiju un cilvēktiesībām saistītas darbības notiek arī ģeogrāfiskās sadarbības programmu robežās.
On the other hand, various actions related to democracy and human rights are in fact carried out under the geographical cooperation programmes.
Parlamentam šīs darbības nav tik pat pārredzamas, vismaz budžeta izteiksmē.
These are not open to the same degree of visibility and insight to the Parliament, at least in budgetary terms.
Kopumā ņemot, EIDCT ir programma, kas atbalsta pilsoniskās sabiedrības darbību, un tai nav obligāti vajadzīga trešo valstu varasiestāžu piekrišana (lai gan arī tas ir iespējams).
In general, the EIDHR is a programme supporting civil society actions, not necessarily subject to official approval by third country authorities (although this may also be the case).
Ģeogrāfiskās programmas darbojas saplānotā sistēmā, kas saskaņota ar attiecīgo valsti un bieži vien ar šīs valsts finanšu iestādēm, tādās jomās kā “laba pārvaldība”, tieslietu sistēmu, policijas sistēmu, u.c., stiprināšana..
The geographical programmes operate within a programmed framework agreed with the country in question, often financing institutions of that country in areas such as 'good governance', strengthening of justice systems, police systems etc.
Ir apspriests jautājums par nepietiekamu saskaņotību EIDCT un ģeogrāfisko programmu starpā, kā arī jautājums par nepietiekamu saskaņotību ar ES dalībvalstīm un citiem ziedotājiem un starptautiskām organizācijām.
The question of a lack of coordination between the two has often been raised, as has the question of insufficient coordination with EU Member States and with other donors and international organisations.
Kas attiecas uz EIDTC, pēc juridiskā pamata pieņemšanas 1991. gadā
As for the EIDHR, following the adoption of the legal bases in 1999
Abas šīs regulas būtībā ir identiskas, tikai viena attiecas uz attīstības valstīm (pieņemta koplēmuma procedūrā), bet otra – uz trešām valstīm (pieņemta konsultāciju ceļā). notika budžeta konsolidācija budžeta pozīciju un nomenklatūras izteiksmē.
These two regulations are virtually identical but one covers 'developing countries' (adopted in co-decision) and the other covers 'third countries (adopted under consultation). , some budgetary consolidation took place in terms of budget lines and nomenclature.
Kopš tā laika EIDCT budžeta tendence ir bijusi diezgan stabila, un šai programmai budžeta procedūrā ir piešķirta augsta prioritāte un redzamība.
Since that time, the budgetary trend for the EIDHR has been fairly stable and the programme has been given high priority and visibility in the budget procedure.
Tabulā redzams, kādas saistību apropriācijas piešķirtas nodaļai 19 04 (bez vēlāk veiktajiem apropriāciju pārvietojumiem).
Commitment appropriations for chapter 19 04 have been voted as follows (not including any subsequent transfers).
Jāatzīmē, ka summa, kas iekļauta 2007. gada provizoriskajā budžeta projektā (PBP), iespējams, nav tieši salīdzināma ar citos gados piešķirtajām, jo mainās budžeta nomenklatūra.
It should be noted that the 2007 PDB figure may not be directly comparable to previous years as the budget nomenclature changes.
(miljonos EUR)
(EUR million)
- PBP 2007
PDB 2007
- Vai ir iekļautas jaunas darbības, kas atšķiras no citu gadu EIDCT?
Are any new actions included, other than the EIDHR of previous years?
2006. gadā vairāk nekā EUR 105. milj. no šīs summas tika piešķirti galvenajai pozīcijai 19 04 03 – Demokrātijas un likuma augstākā spēka attīstība un nostiprināšana– Cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana
For 2006, more than EUR 105 million out of this is entered on the main line 19 04 03: Development and consolidation of democracy and the rule of law - Respect for human rights and fundamental freedoms
Pārējās EIDCT pozīcijas ir: 19 04 01- Eiropas Starpuniversitāšu centrs (Venēcijā), 19 04 02 – palīdzība cilvēktiesību pārkāpumu upuriem, 19 04 04 – atbalsts Starptautiskajai krimināltiesai,
the other lines of the EIDHR are: 19 04 01: European Inter-university Centre (Venice), 19 04 02: Support for the victims of human rights abuses, 19 04 04: Support for the International Criminal Court,
19 04 05 – sagatavošanas pasākumi, lai izveidotu konfliktu novēršanas tīklu
19 04 05: Preparatory action to establish a conflict-prevention network
Varētu atzīmēt, ka šis līmenis – nedaudz virs 100 milj.- patiesībā atbilda abās Padomes regulās iekļautajām indikatīvajām finansējuma summām.
It could be noted that the level slightly above 100 million in fact corresponded to the indicative financial envelopes included in the two Council Regulations.
Straujais finansējuma pieaugums 2004. gadā notika pēc Parlamenta lēmuma (pretēji Komisijas un Padomes priekšlikumiem) un patiesībā tas bija iespējams tikai tāpēc, ka programma netika pieņemta pilnīgā koplēmuma procedūrā.
The "jump" in funding in 2004 was decided by the Parliament (against the proposals of Commission and Council) and was actually possible since the programme was not fully co-decided.
EIDCT galveno budžeta pozīciju (19 04 03) izpilda pēc aicinājumiem iesniegt priekšlikumus, un tā koncentrējas ap četrām galvenajām “kampaņām”.
The EIDHR's main budget line (19 04 03) is implemented following calls for proposals and centres around four main 'campaigns".
Ir izvēlētas arī vairākas saņēmējvalstis, tikai nav saprotams, pēc kādiem kritērijiem tas ir darīts.
A number of recipient countries have also been chosen, but it is not clear according to which criteria.
Lai gan tas, iespējams, ir mazāk zināms, EIDCT arī sniedz tiešo finansējumu starptautiskām organizācijām.
The EIDHR, perhaps less known, also provides some direct funding to international organisations.
Par šādu rīcību tā nereti saņem kritiku no NVO.
This is often criticised by the NGOs.
Tās vaicā, kādēļ tādam instrumentam kā EIDCT būtu jānodrošina ar pamatfinansējumu ANO augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos birojs Ženēvā?
They question why an instrument like the EIDHR should provide core funding for the Office of the High Commissioner for HR in Geneva (UN) ?
Vai “mērķtiecīgi projekti” ANO projektu atbalstam?
Or "targeted projects" to support to UN projects?
Jāuzsver, ka Parlaments ir pieprasījis, lai laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam tiktu iesniegts atsevišķs likumdošanas priekšlikums demokrātijas un cilvēktiesību instrumentam.
It should be emphasised that for the period 2007-2013, the Parliament has insisted that a separate legislative proposal for a Democracy and Human Rights Instrument be presented.
To vajadzēs finansēt saskaņā ar starptautisku nolīgumu par jaunās daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 4. pozīciju, kā vienojās budžeta lēmējinstitūcija.
This will need to be financed under the global agreement for heading 4 of the new multi-annual financial framework (MFF) as agreed by the budgetary authority.
Komisijas 2007. gada PDP ietver cilvēktiesību pasākumus atsevišķi (nodaļa 19 04 budžeta nomenklatūras izteiksmē), bet likumdošanas ziņā kā daļu no četriem galvenajiem instrumentiem (saskaņā ar Komisijas sākotnējo priekšlikumu par jaunajiem ārējiem instrumentiem).
The Commission's PDB 2007 presents the human rights actions separately (chapter 19 04) in terms of budget nomenclature, but as part of the four main instruments in legislative terms (in accordance with the Commission's original proposal for the new external instruments).
Viss apropriāciju apmērs ir EUR 130, 7 miljoni.
The overall level of appropriations is EUR 130, 7 million.
EIDCT stiprās un vājās puses
The strengths and weaknesses of the EIDHR
Nepretendējot uz izsmeļošu ziņojumu, referents vēlas izcelt dažus tradicionālus jautājumus, kas konsekventi tiek minēti attiecībā uz EIDCT.
While in no way pretending to be exhaustive, the rapporteur wishes to highlight some of the traditional points that have consistently been mentioned in relation to the EIDHR.
Pozitīvās puses
Positive points
Pastāv vispārpieņemts uzskats, ka programmas stiprā īpašība ir tās (potenciālie) atbalsta pasākumi, kuriem nav katrā ziņā jāiegūst “vietējo” valdību piekrišana..
It is generally believed that strong feature of the programme is its (potential) ability to support actions which do not necessarily have the consent of "local" governments.
Ir lieki minēt, ka tās bieži ir valstis, kurās demokrātija un cilvēktiesību aizstāvība varētu būt aizliegta vai stipri apspiesta.
Needless to say, this can often be the case in countries in which even the very existence of democracy and human rights work might be banned or strongly discouraged.
Tomēr šķiet, ka šī pozitīvā prakse nav bieži manīta.
This positive element however does not seem to be used very often in practice.
Iepriekšējā budžeta pozīciju grupa un EP prasība pēc atsevišķas regulas nodrošinātu lielāku pārredzamību šajā jomā, kas Parlamentam ir tradicionāla prioritāte.
The previous re-grouping of budget lines and the EP's demand for a separate regulation would allow for greater visibility in this area which traditionally is a political priority for the Parliament
Varētu būt lielākas iespējas gūt lielāku atdevi par to pašu naudu un vērtīgākus projektus, ja Komisijas "decentralizācijas” process gūtu panākumus.
There could be a potential to achieve better value-for-money and more relevant projects if the opportunity to make a success of the "deconcentration" process of the Commission is taken.
Tādējādi projektus precizētu un apstiprinātu EK delegāciju līmenī (un nevis centralizēti Briselē).
In this way, projects should increasingly be identified and approved al EC delegation level (rather than centrally in Brussels).
Tas novestu pie labākas vietējās koordinācijas starp ziedotājiem un samazinātu administratīvo slogu.
It should provide for better local coordination between donors and, also, cut down on administrative burdens.
Negatīvās puses
Negative points
Stratēģiskā līmenī ir radušies jautājumi par finansēšanas ietekmi ilgākā laika posmā (ilgtermiņa ilgtspējību), tā kā finansējums ir galvenokārt sadrumstalots pa dažādiem īstermiņa projektiem.
On the strategic level, question marks have been raised as to the long-term impact of funding (sustainability over time) as financing is predominantly dispersed for individual projects over a short period of time.
Vairākos vērtējumos ir norādīts, ka ir grūti saskatīt konsekventu stratēģiju un ka finansējums ir piešķirts pārāk mazās devās, lai justu, ka sasniegta „kritiskā masa jeb redzama ietekme”.
It has been pointed out in various evaluations, that it is difficult to discern any consistent strategy and that financing has been spread far too thinly to reach a "critical mass" of real impact.
Programmu apgrūtina nopietnas problēmas attiecībā uz administratīvām procedūrām, jo īpaši konkursa procedūrām un lietu atlikšanu.
The programme has been bedevilled with serious problems as regards administrative procedures, especially concerning tendering procedures and delays.
Cenšoties risināt situāciju, kurā budžeta fondi kavētos gandrīz par diviem gadiem (t.i., apropriācijas, par kurām balsoja vienā gadā, piemēram, 2003. gadā, labākajā gadījumā īstenotu, pieņemsim, 2004. gada beigās), Komisija pieņēma (neparastu) lēmumu „apvienot” 2005. un 2006. gada uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus galvenajai budžeta pozīcijai, lai „sāktu darbu no jauna” līdz 2007. gadam.
In an effort to address a situation in which budgetary funds could be lagging almost two years behind (i.e. appropriations voted for one year, say, 2003 would at best start to be implemented at the end of 2004), the Commission took the (unusual) decision to "merge" the 2005 and 2006 calls for proposals for the main budget line, with a view to a "fresh start" by 2007.
To acīmredzot var izskaidrot ar milzīgajiem 2005. gada uzaicinājuma kavējumiem.
This was apparently related to huge delays for the 2005 call.