natgillin/translations-raw huggingface dataset:
- Paliatīvā medicīna: sāpju terapija un simptomātiskā terapija slimībām, kas vēl nav ārstējamas, lai cīnītos ar pacienta simptomiem, cik vien iespējams efektīvi.
- Palliative medicine: pain therapy and symptomatic therapy for diseases which are not yet curable, in order to combat the patient's symptoms as effectively as possible.
I pielikuma I nodaļas “Sadarbība” 1. tēmas “Veselība” apakšvirsraksta “Darbības” 3. aizzīmes 1. ievilkums
Annex I, Chapter I "Cooperation", theme 1 "Health", subtitle "Activities", bullet 3, indent 1
– Klīnisko pētījumu rezultātu ieviešana klīniskajā praksē .
– Translating clinical outcome into clinical practice.
Lai izprastu lēmumu pieņemšanu klīniskos apstākļos un to, kā pārvērst klīniskās izpētes rezultātus klīniskā praksē, īpaši risinot bērnu, sieviešu un vecāka gadagājuma cilvēku īpašās vajadzības
To understand clinical decision-making and how to translate outcomes of clinical research into clinical practice and especially addressing the specificities of children, women and elderly population.
– Klīnisko pētījumu rezultātu ieviešana klīniskajā praksē.
– Translating clinical outcome into clinical practice.
Lai pētītu uzlabotu datorizētu izmeklēšanu, klīnisko slēdzienu veikšanas sistēmas un citus IT darbarīkus darba norises sekmēšanai, diagnožu un ārstēšanas kvalitātes uzlabošanai, medicīnas kļūdu samazināšanai un izmaksu pazemināšanai, kā arī lai izprastu lēmumu pieņemšanu klīniskos apstākļos un to, kā pārvērst klīniskās izpētes rezultātus klīniskā praksē, īpaši risinot bērnu, sieviešu , vecāka gadagājuma cilvēku un invalīdu īpašās vajadzības .
To study advanced computer-aided detection, clinical decision support systems and other IT tools to improve workflow, enhance quality of diagnosis and treatment, reduce medical error and lower costs, as well as to understand clinical decision-making and how to translate outcomes of clinical research into clinical practice and especially addressing the specificities of children, women , the elderly population and disabled persons .
Attīstīt telemedicīnas pakalpojumus ģeogrāfiski izolētām iedzīvotāju grupām Eiropas Savienībā, jo īpaši salās un kalnu reģionos .
To develop telemedical applications for geographically isolated populations of the European Union, especially in island and mountainous regions .
Veselība aprūpes nodrošinājums bieži nav plānots atbilstoši tam, lai tam nodrošinātu darba nespējīgu personu un etnisko minoritāšu pienācīgu piekļuvi.
Health care delivery is often not adequately designed to ensure it is properly accessed by disabled persons and ethnic minorities.
Trūkst pētījumu par to, kā veselības aprūpe ir pieejama šādām sociāli atstumtām grupām, un tas ir jāizpēta .
Research in respect of how health care reaches such disadvantaged groups is lacking and needs to be investigated .
Klīnisko slēdzienu veikšanas sistēmas un uzlabota datorizēta izmeklēšana var palīdzēt regulēt medicīnas diagnožu un ārstēšanas pieaugošu kompleksitāti.
Clinical decision support systems and advanced computer-aided detection can help handling the growing complexity of medical diagnosis and treatment.
Ar šiem un citiem informācijas tehnoloğijas darbarīkiem var potenciāli sasniegt augstus sasniegumus veselības aprūpes slimnīcās un pēcaprūpes efektivitātes jomā, sekmējot darba norisi, uzlabojot diagnožu kvalitāti, piesaistot cilvēkus norisei un rezultātiem, samazinot medicīnas kļūdas un pazeminot izmaksas.
These and other Information Technology tools have the potential to achieve breakthroughs in the efficiency of healthcare in hospitals and secondary care by improving the workflow, enhancing the quality of diagnosis, linking people to processes and proceeds, reducing medical errors, and lowering costs.
ES attālo reģionu iedzīvotājus, (jo īpašu salas un kalnu reģioni,) var iekļaut tajās iedzīvotāju grupās, kuru īpatnībām būtu jāpievērš īpaša vērība ar nolūku optimizēt veselības aprūpi.
The population of remote EU regions (especially island and mountainous regions) may be included among the population groups whose specificities are to be especially addressed with a view to optimising the delivery of health care.
I pielikuma I nodaļas „Sadarbība” 1. tēmas „Veselība” apakšnodaļas „Darbības” 3. apakšpunkta 2. ievilkums
Annex 1, Chapter I "Cooperation", theme 1 "Health", subtitle "Activities", bullet 3, indent 2
– Veselības sistēmu, tostarp pārejas posma veselības sistēmu kvalitāte, efektivitāte un solidaritāte.
– Quality, efficiency and solidarity of health systems including transitional health systems.
Lai efektīvu iejaukšanos pārvērstu vadības lēmumos, nodrošinātu cilvēkresursu atbilstīgu nodrošinājumu, analizētu faktorus, kas ietekmē augstas kvalitātes veselības aprūpes taisnīgu pieejamību, ieskaitot iedzīvotāju skaita izmaiņu analīzi (piemēram, novecošana, mobilitāte un migrācija, mainīga darba vieta).
To translate effective interventions into management decisions, to ensure an adequate supply of human resources, to analyse factors influencing equity of access to high quality health care, including analyses of changes in population (e.g. ageing, mobility and migration, and the changing workplace).
Lai efektīvu iejaukšanos pārvērstu vadības lēmumos, pārveidotu diagnostikas un terapeitiskos procesus, nodrošinātu cilvēkresursu atbilstīgu nodrošinājumu, analizētu faktorus, kas ietekmē augstas kvalitātes veselības aprūpes (arī neaizsargātās sabiedrības grupas) taisnīgu pieejamību, ieskaitot iedzīvotāju skaita izmaiņu analīzi (piemēram, novecošana, mobilitāte un migrācija, mainīga darba vieta) un sarežģījumus ārstēšanās laikā slimnīcā .
To translate effective interventions into management decisions, to ‘re-engineer’ diagnostic and therapeutic processes, to ensure an adequate supply of human resources, to analyse factors influencing equity of access to high-quality health care ( also by disadvantaged groups ), including analyses of changes in the population (e.g. ageing, mobility and migration, and the changing workplace) and complications during hospital treatment .
I pielikuma I nodaļas „Sadarbība” 1. tēmas „Veselība” apakšnodaļas „Darbības” 3. apakšpunkta 3. ievilkums
Annex I, Chapter I "Cooperation", theme 1 "Health", subtitle "Activities", bullet 3, indent 3
Uzlabota slimību profilakse un labāka zāļu izmantošana.
Enhanced disease prevention and better use of medicines .
Lai izstrādātu efektīvus sabiedrības veselības pasākumus, kuros risināti galvenie veselību ietekmējošie faktori (tādi kā stress, uzturs vai vides faktori) .
To develop efficient public health interventions addressing wider determinants of health (such as stress, diet or environmental factors) .
Lai dažādos veselības apstākļos noteiktu pareizu iejaukšanos ar mērķi uzlabot zāļu izrakstīšanu un to, kā pacienti lieto zāles (ieskaitot zāļu lietošanas izraisīto blakusparādību uzraudzības sistēmu).
To identify successful interventions in different health care settings for improving the prescription of medicines and improving their use by patients (including pharmacovigilence aspects).
Lai izstrādātu efektīvus sabiedrības veselības pasākumus, kuros risināti galvenie veselību ietekmējošie faktori.
To develop efficient public health interventions addressing wider determinants of health.
Vides veselība: trīs faktoru analīze: sindromi un hroniskais apdraudējums; mijiedarbe ar toksiskām vielām un šādu vielu maisījumiem; ģenētisko polimorfismu un imunoloģijas testu analīze, tostarp limfocītu transformācijas un aktivizācijas testu.
Environmental health : analysis of three factors: syndromes and chronic exposure; interaction with toxic substances and mixtures of such substances; analysis of genetic polymorphisms and immunology tests, including tests for lymphocyte transformation and activation.
Ir jāveic imunoloģiskie, toksikoloģiskie un epidemioloģiskie pētījumi.
Immunological, toxicological and epidemiological studies shall be conducted.
I pielikuma I nodaļas „Sadarbība” 1. tēmas „Veselība” apakšnodaļas „Darbības” 3. apakšpunkta 4. a ievilkums (jauns)
Annex 1, Chapter I "Cooperation", theme 1 "Health", subtitle "Activities", bullet 3, indent 4 a (new)
– Zinātniski pārbaudītas komplementārās un alternatīvās medicīnas izmantošana.
– Use of scientifically tested complementary and alternative medicines.
Lai noteiktu veiksmīgas komplementārās un alternatīvās medicīnas intervences Eiropas pilsoņu veselības uzlabošanas nolūkā .
To identify successful interventions in complementary and alternative medicine for improving the health of European citizens.
I pielikuma I nodaļas “Sadarbība” 1. tēmas “Veselība” apakšvirsraksta “Darbības” 3. aizzīmes 4. b ievilkums (jauns)
Annex I, Chapter I "Cooperation", theme 1 "Health", subtitle "Activities", bullet 3, indent 4 b (new)
- Jaunu tehnoloģiju atbilstošs pielietojums.
- Appropriate use of new technologies.
Nodrošināt ātras attīstības iespējas un medicīnisku pretpreperātu pret bioloğiskiem draudiem un jaunām slimībām ātru ražošanu.
To provide capacity for fast development and rapid production of medical countermeasures to biological threats and emerging diseases.
Racionālas genomu inženierijas devums cīņai ar jaunām epidēmijām daļēji ir atkarīgs no pūlēm attīstīt medicīniskus pretpreperātus un bioloģisku ražošanu.
Rational genome engineering’s contribution to fighting emerging epidemics lies partly in the speed it provides in the development of medical countermeasures and biological production strains.
I pielikuma I nodaļas “Sadarbība” 1. tēmas “Veselība” apakšvirsraksta “Darbības” 3. aizzīmes 4. c ievilkums (jauns)
Annex I, Chapter I "Cooperation", theme 1 "Health", subtitle "Activities", bullet 3, indent 4 c (new)
- Starptautiska arodslimību un nelaimes gadījumu darba vietās izpēte.
- Transnational research on occupational diseases and industrial accidents.
Iegūt un analizēt datus, kas saistīti ar arodslimībām un nelaimes gadījumiem darba vietās, izstrādāt profilakses, diagnosticēšanas un ārstēšanas stratēģijas (piem. saistībā ar muskuļskeletāliem traucējumiem ).
To generate and analyse the data relating to occupational diseases and industrial accidents, develop prevention, diagnostic and treatment strategies (e.g. in relation to musculoskeletal disorders).
Eiropas sociālās politikas un Sociālā dialoga sakarībā veiktais darbs ir demonstrējis aizsardzības pret arodslimībām un nelaimes gadījumiem darba vietās kopīgu metožu panākumus.
The work carried out in the context of the European social policy and the Social Dialogue has demonstrated the added value of a common approach to prevention in the area of occupational diseases and industrial accidents.
Jāpastiprina šīs kopīgās politikas iepriekšējais virziens, arī atbalstot izpētes aktivitātes, kas saistītas ar šo slimību un nelaimes gadījumu diagnozi un ārstēšanu.
It is necessary to strengthen this common policy upstream by also supporting research activities relating to the diagnosis and treatment of these diseases and accidents.
I pielikuma I nodaļas “Sadarbība” 1. tēmas “Veselība” apakšvirsraksta “Darbības” 3. aizzīmes 4. d ievilkums (jauns)
Annex I, Chapter I "Cooperation", theme 1 "Health", subtitle "Activities", bullet 3, indent 4 d (new)
- Industriālu procesu un aktīvu sastāvdaļu ilgtspējīga optimizēšana.
- Sustainable optimization of industrial processes and active ingredients
Jāveic aktīvo sastāvdaļu ražošanas ķīmiskās (un fermentatīvās) daļas optimizēšana, lai veselības tehnoloğijas būtu ekonomiski un videi draudzīgi ilgtspējīgas.
Optimization of the chemical (and fermentative) part of the active ingredients’ production is necessary for the economic and environmental sustainability of health technologies.
I pielikuma I nodaļas „Sadarbība” 2. tēmas „Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija” apakšnodaļa „Mērķis”
Annex 1, Chapter I "Cooperation", theme 2 "Food, Agriculture and Biotechnology", subtitle "Objective"
Izveidot Eiropā uz zinātnes atziņām balstītu bioekonomiku, apvienojot zinātni, rūpniecību un citas ieinteresētās puses, lai izmantotu jaunas pētniecības iespējas, risinot sociālas un ekonomikas problēmas: pieaugošs pieprasījums pēc drošākas, veselīgākas un kvalitatīvākas pārtikas un pēc atjaunojamo bioresursu ilgtspējīgas izmantošanas un ražošanas; pieaugošais epizootijas un zoonozes slimību, kā arī ar pārtiku saistītu traucējumu risks; draudi lauksaimniecības un zivsaimniecības ražošanas ilgtspējībai un drošībai, jo īpaši klimata pārmaiņu rezultātā; pieaugošais pieprasījums pēc augstas kvalitātes pārtikas, ņemot vērā dzīvnieku labturības un lauku apstākļus.
Building a European Knowledge Based Bio-Economy by bringing together science, industry and other stakeholders, to exploit new and emerging research opportunities that address social and economic challenges: the growing demand for safer, healthier and higher quality food and for sustainable use and production of renewable bio-resources; the increasing risk of epizootic and zoonotic diseases and food related disorders; threats to the sustainability and security of agricultural and and fisheries production resulting in particular from climate change; and the increasing demand for high quality food, taking into account animal welfare and rural contexts.
Izveidot Eiropā uz zinātnes atziņām balstītu bioekonomiku, apvienojot zinātni, rūpniecību un citas ieinteresētās puses, lai atbalstītu Eiropas Savienības politikas un lai izmantotu jaunas pētniecības iespējas, risinot sociālas , vides un ekonomikas problēmas: pieaugošs pieprasījums pēc drošākas, veselīgākas un kvalitatīvākas pārtikas un pēc atjaunojamo bioresursu ilgtspējīgas izmantošanas , inženiertehniskā izstrāde un ražošanas; pieaugošais epizootijas un zoonozes slimību, kā arī ar pārtiku saistītu traucējumu risks; draudi lauksaimniecības un zivsaimniecības akvakultūras, lauksaimniecības un lopkopības ražošanas ilgtspējībai un drošībai, iekļaujot tos , kas rodas īpaši klimata pārmaiņu rezultātā; pieaugošais pieprasījums pēc augstas kvalitātes pārtikas, ņemot vērā dzīvnieku labturības un lauku, kā arī piekrastes apstākļus un veidus, kā apmierināt patērētāju vajadzības.
Building a European Knowledge Based Bio- Economy by bringing together science, industry and other stakeholders, to support the Union's policies and to exploit new and emerging research opportunities that address social, environmental and economic challenges: the growing demand for safer, healthier and higher quality food and for sustainable use, engineering and production of renewable bio-resources; the increasing risk of epizootic and zoonotic diseases and food related disorders; threats to the sustainability and security of fisheries aquacultural, agricultural, and stockbreeding production, including those resulting in particular from climate change; and the increasing demand for high quality food, taking into account animal welfare and rural and coastal contexts and ways of meeting specific consumer needs.
Pētījuma mērķis būs integrēt zinātnisko zināšanu dažādību, lai attīstītu sabalansētus, ilgtspējīgus un sociālajā ziņā pieņemamus risinājumus un pieejas.
Research will aim to integrate the diversity of scientific knowledge to develop balanced, sustainable and socially acceptable solutions and approaches.
Pilsoņu izpratni panāks, uzlabojot viņu spējas pieņemt apzinātu izvēli.
The awareness of citizens will be pursued to improve their ability to make informed choices.
I pielikuma I nodaļas „Sadarbība” 2. tēmas „Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija” apakšnodaļas „Mērķis” 1. punkts
Annex 1, Chapter I "Cooperation", theme 2 "Food, Agriculture and Biotechnology", subtitle "Rationale", paragraph 1
Jauninājumi un zināšanu attīstība bioloģisko resursu (mikroorganismu, augu, dzīvnieku) ilgtspējīgā apsaimniekošanā, ražošanā un izmantošanā sniegs pamatu jauniem, ilgtspējīgiem, ekoloģiski efektīviem un konkurētspējīgiem produktiem lauksaimniecības, zivsaimniecības, pārtikas, veselības, koksnes apstrādes un pārstrādes rūpniecībā, kā arī saistītajās nozarēs.
Innovations and advancement of knowledge in the sustainable management, production and use of biological resources (micro-organism, plants, animals), will provide the basis for new, sustainable, eco-efficient and competitive products for agriculture, fisheries, food, health, forest based and related industries.
Saskaņā ar Eiropas stratēģiju par zinātnēm par dzīvību un biotehnoloģiju tas palīdzēs palielināt Eiropas biotehnoloģijas un pārtikas uzņēmumu, īpaši augsto tehnoloģiju MVU, konkurētspēju, vienlaicīgi uzlabojot sociālo labklājību.
In line with the European strategy on life sciences and biotechnogy, this will help increase the competitiveness of European biotechnology and food companies, in particular high tech SMEs, while improving social welfare and wellbeing.
Pētniecība par pārtikas un dzīvnieku barības aprites drošumu, ar uzturu saistītām slimībām, pārtikas izvēli un pārtikas un uztura ietekmi uz veselību palīdzēs apkarot ar pārtiku saistītos veselības traucējumus (piem., aptaukošanās, alerģijas) un infekcijas slimības (piem., transmisīvā sūkļveida encefalopātija, putnu gripa), vienlaicīgi sniedzot nozīmīgu ieguldījumu pastāvošo politiku un noteikumu īstenošanā un nākamo politiku un regulējuma formulēšanā sabiedrības, dzīvnieku, augu veselības un patērētāju aizsardzības jomā.
Research into the safety of food and feed chains, diet related diseases, food choices and the impact of food and nutrition on health will help to fight food related disorders (e.g. obesity, allergies) and infectious diseases (e.g. transmissible spongiform encephalopathies, avian-flu), while making important contributions to the implementation of existing and the formulation of future policies and regulations in the area of public, animal and plant health and consumer protection.
Jauninājumi un zināšanu attīstība bioloģisko resursu (mikroorganismu, augu, dzīvnieku) ilgtspējīgā apsaimniekošanā, inženiertehniskā izstrādē, ražošanā un izmantošanā sniegs pamatu jauniem, ilgtspējīgiem, ekoloģiski efektīviem un konkurētspējīgiem produktiem lauksaimniecības, zivsaimniecības, pārtikas, veselības, koksnes apstrādes un pārstrādes rūpniecībā, kā arī saistītajās nozarēs.
Innovations and advancement of knowledge in the sustainable management, engineering, production and use of biological resources (micro-organism, plants, animals), will provide the basis for new, sustainable, eco-efficient and competitive products for agriculture, fisheries, food, health, forest based and related industries.
Saskaņā ar Eiropas stratēģiju par zinātnēm par dzīvību un biotehnoloģiju tas palīdzēs attīstīt jaunas darbības un palielināt Eiropas lauksaimniecības un biotehnoloģijas , sēklu un pārtikas uzņēmumu, īpaši augsto tehnoloģiju MVU, konkurētspēju, vienlaicīgi uzlabojot sociālo labklājību.
In line with the European strategy on life sciences and biotechnogy, this will help develop new activities and increase the competitiveness of European agriculture and biotechnology, seed and food companies, in particular high tech SMEs, while improving social welfare and wellbeing.
Jo sevišķi jāveicina augsta līmeņa MVU līdzdalība pētniecībā.
A high level of SME participation in research is to be particularly encouraged .
Pētniecība par uztura fizioloģiju veselīgam dzīvesveidam, pārtikas un dzīvnieku barības aprites drošumu, ar uzturu saistītām slimībām, pārtikas izvēli un pārtikas un uztura ietekmi uz veselību palīdzēs apkarot ar pārtiku saistītos veselības traucējumus (piem., aptaukošanās, alerģijas) un infekcijas slimības (piem., transmisīvā sūkļveida encefalopātija, putnu gripa), vienlaicīgi sniedzot nozīmīgu ieguldījumu pastāvošo politiku un noteikumu īstenošanā un nākamo politiku un regulējuma formulēšanā sabiedrības, dzīvnieku, augu veselības un patērētāju aizsardzības jomā.
Research into nutritional physiology for healthy living, the safety of food and feed chains, diet related diseases, food choices and the impact of food and nutrition on health will help to fight food related disorders (e.g. obesity, allergies) and infectious diseases (e.g. transmissible spongiform encephalopathies, avian-flu),while making important contributions to the implementation of existing and the formulation of future policies and regulations in the area of public, animal and plant health and consumer protection.
Pārtiku nedrīkst aplūkot tikai kā iespējamo slimības izraisītāju (aptaukošanās, alerģijas, transmisīvā sūkļveida encefalopātija), bet arī kā cilvēka veselību sekmējošs faktors.
Food must not be seen only as a potential source of disease (obesity, allergies, TSE), but also as a factor contributing to human health.
MVU pētniecības iespējas Eiropā ir jāizmanto un informācijas koplietošana starp tiem ir jāveicina.
The research capacities of SMEs in Europe must be used and the sharing of information between them encouraged.
I pielikuma I nodaļas „Sadarbība” 2. tēmas „Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija” apakšsadaļas „Pamatojums” 3. punkts
Annex I, Chapter 1 "Cooperation", theme 2"Food, Agriculture and Biotechnology" subtitle "Rationale", paragraph 3
Vairākas Eiropas tehnoloģiju platformas veicina kopīgu pētniecības prioritāšu noteikšanu tādās jomās kā augu genomika un biotehnoloģija, mežsaimniecība un koksnes apstrādes un pārstrādes rūpniecība, dzīvnieku veselība, lauksaimniecības dzīvnieku audzēšana, pārtika un rūpnieciskā biotehnoloģija.
Several European Technology Platforms contribute in setting common research priorities, in fields such as plant genomics and biotechnology, forestry and forest based industries, global animal health, farm animal breeding, food and industrial biotechnology.
Pētniecība arī sniegs vajadzīgo zināšanu bāzi, lai atbalstītu kopējo lauksaimniecības politiku, lauksaimniecības un tirdzniecības jautājumus, pārtikas nekaitīguma noteikumus, Kopienas dzīvnieku veselību, slimību kontroli un labturības standartus, un kopējās zivsaimniecības politikas reformu, kuras mērķis ir nodrošināt zvejniecības un akvakultūras ilgtspējīgu attīstību.
The research will also provide the knowledge base needed to support : the Common Agricultural Policy; agriculture and trade issues; food safety regulations; Community animal health, disease control and welfare standards; and the Common Fisheries Policy reform aiming to provide sustainable development of fishing and aquaculture.
Ir paredzēta arī elastīga reaģēšana uz jaunām politikas vajadzībām, jo īpaši attiecībā uz jaunām sociālām vai ekonomikas tendencēm.
A flexible response to new policy needs is also foreseen, in particular with respect to new social or economic trends.
Pētniecība arī sniegs vajadzīgo zināšanu bāzi, lai atbalstītu kopējo lauksaimniecības politiku, lauksaimniecības un tirdzniecības jautājumus, pārtikas nekaitīguma noteikumus, Kopienas dzīvnieku veselību, slimību kontroli un labturības standartus, un kopējās zivsaimniecības politikas reformu, kuras mērķis ir nodrošināt zvejniecības un akvakultūras ilgtspējīgu attīstību, drošu pārtiku, kas iegūta no jūras dzīvniekiem un augiem, un vides atveseļošanu .
The research will also provide the knowledge base needed to support : the Common Agricultural Policy; agriculture and trade issues; food safety regulations; Community animal health, disease control and welfare standards; and the Common Fisheries Policy reform aiming to provide sustainable development of fishing and aquaculture , safe seafood products and environmental remediation .
Grozījums Nr. 122
Amendment 122