natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sabiedrību, kurai pieskaitāma arī ekonomika, raksturo brīvība, privāta autonomija un tirgus, turpretim valsts, ieskaitot tās iekšējo dalījumu, ir organizēta lēmējvara.
While society, whose realm includes the economy, is characterised by freedom, private autonomy and the market, the state on the other hand, with its subdivisions, should be seen as an organised entity for exercising power and making decisions.
Federālas valsts īpatnība ir tā, ka federālās zemes ir atsevišķas juridiski neatkarīgas personas, bet atšķirībā no sabiedrības tās ir valsts varas sastāvdaļa.
A special feature of a federally organised state consists in the fact that its state subdivisions have separate legal personality, which distinguishes them from the overarching state.
Noteikumi par sadarbību starp valsts pārstāvjiem kā sabiedriski tiesiski līgumi ir valsts pārvaldes sastāvdaļa un ir strikti nodalāmi no tā saucamajiem subordinācijas tiesību līgumiem starp valsts pārvaldi un pilsoņiem.
Rules on cooperation between individual authorities are, as agreements under public law, part of the national administrative organisation and hence should be strictly distinguished from subordinating legal agreements between the administration and the citizen.
Šai kontekstā pašvaldību savstarpējās sadarbības pamatā ir vienošanās par atbildības sadali dalībvalsts pārvaldes sistēmā.
Seen against this background, cooperation between local authorities are essentially an agreement on the exercise of responsibility within the administrative organisation of a Member State.
Saskaņā ar ES Komisiju pastāv „jauni iekšējie noteikumi par valsts pilnvarām“.
The Commission says that internal reorganisations of public authorities are taking place.
Deleģējot pasūtījumus pašvaldību starpā, nenotiek iepirkuma pasūtījuma nodošana trešai personai, bet gan organizatoriski pasākumi valsts sistēmā.
In the case of assignments of tasks between local authorities, these are not procurement processes involving third parties but internal measures of state organisation.
Pasūtījums tiek iedalīts citai valsts iestādei.
A task is awarded to another agency within the state.
Šī joma saskaņā ar ierobežota pilnvarojuma principu nav ES kompetencē.
In this field, under the principle of limited competence, the EU has no competence.
Valsts pārvalde saskaņā ar metožu un organizatoriskās autonomijas principu, kā arī saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas viedokli ir nodalīta no ES.
Rather the national administrative organisation is disconnected from the EU, in accordance with the principle of procedural and organisational autonomy, as established in the case-law of the Court of Justice.
Ja šādiem pasūtījumu izpildes nodošanas gadījumiem valsts sistēmā piemērotu publiskā iepirkuma likumu, tas būtu pielīdzināms netiešam privatizēšanas pienākumam.
Were one to regard such cases of reorganisation of task allocation within the overall state organisation as indeed subject to procurement law, this would be tantamount to an indirect requirement to privatise.
Tas noteikti nav tas, ko vēlas panākt, jo principā valsts var brīvi izvēlēties, vai tā pakalpojumu sniegs pati, vai nodos to tirgū trešai personai.
But this cannot be the intended aim, because the state is on principle free to decide whether to provide services itself or award them to third parties on the open market.
Turklāt šāda pieeja būtu pretrunā ar EK līguma 295. pantu, saskaņā ar kuru EK līgums nenosaka dalībvalstu īpašuma kārtību.
Such an idea would also be at odds with Article 295 of the EC Treaty, under which the Member States’ system of property ownership remains unaffected by the Treaty.
Arī Eiropas Konstitūcijas līgums atzīst reģionālo un vietējo pašpārvaldi, kā arī ar to saistītās valsts pārvaldes tiesiskās struktūras saskaņā ar I-5. pantu, kur teikts, ka Eiropas Savienība respektē dalībvalstu nacionālo identitāti, kas izpaužas to politiskajās un konstitucionālajās pamatstruktūrās, ieskaitot reģionālo un vietējo pašpārvaldi .
Even the Treaty on the European Constitution now expressly recognises regional and local self-government and the associated structures of state organisation in Article I-5, when it says there that ‘the Union shall respect the national identities of its Member States, inherent in their fundamental structures, political and constitutional, inclusive of regional and local self-government ’.
Protams, ne katra vienošanās starp valsts varas pārstāvjiem automātiski atbrīvo no publiskā iepirkuma likuma.
Obviously not every agreement between authorities can per se be subject to the procurement law.
Arī Eiropas Kopienu Tiesas 2005. gada 13. janvāra spriedums par Spānijas sadarbības nolīgumiem pārstāv to pašu viedokli.
To that extent not even the Court’s judgment of 13 January 2005 on cooperation agreements in Spain requires a change of approach.
Tas nosaka, ka nedrīkst no publiskā iepirkuma likuma darbības jomas pilnībā izslēgt visas vienošanās, kuras noslēdz valsts sistēmā.
It ultimately says only that agreements within a state organisation may not be excluded from procurement law on an absolute basis and as a general rule.
Pamatojoties uz atspoguļoto viedokli, Komisijai jāizstrādā kritēriji, lai novērstu pastāvošo juridisko nenoteiktību.
The Commission should on the basis of this approach devise criteria to ensure that the present legal uncertainty is removed.
Ekonomikas un monetārā komitejaS ATZINUMS
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs (*)
par valsts un privātā sektora partnerību un Kopienas tiesību aktiem attiecībā uz publisko iepirkumu un koncesijām
on public-private partnerships and Community law on public procurement and concessions
(*) (*) Ciešāka sadarbība komiteju starpā — Reglamenta 47. pants
(*) Enhanced cooperation between committees - Rule 47 of the Rules of Procedure
Ekonomikas un monetārā komiteja ierosina Iekšēja tirgus un patērētāju aizsardzības komitejai tās rezolūcijas priekšlikumā par valsts un privātā sektora partnerību iekļaut šādus punktus:
The Committee on Economic and Monetary Affairs suggests the following points to the Committee on the Internal Market and Consumer Protection for inclusion in the joint motion for a resolution on PPPs:
A. tā kā vairākās Eiropas Savienības dalībvalstīs pēdējā desmitgadē ir izveidojusies plaša valsts un privātā sektora partnerība;
A. whereas numerous PPPs have arisen in many Member States over the past decade,
B. tā kā saistībā ar šāda veida sadarbību, ņemot vērā visdažādākās finansiālās un citas materiālas vajadzības, privātie uzņēmumi sabiedrisko uzdevumu veikšanai piešķir savu tehnisko speciālo profesionālo informāciju, uzņēmuma apsaimniekošanai raksturīgo darba stilu un finanšu līdzekļus un tādējādi var dot ieguldījumu, ka periodā, kad budžeta līdzekļi ir ierobežoti, tiek sniegti augstvērtīgi pakalpojumi par pieņemamām cenām un vienlaicīgi valsts iestādēm tiek dota iespēja efektīvi pildīt to galvenos uzdevumus;
B. whereas in this form of cooperation, taking into account the various financial and other material constraints, private enterprise can offer its technical know-how, a business-oriented approach, and financial resources for the purpose of performing public service tasks and thus help to ensure that, even when budgets are being cut, high-quality services can be provided at attractive prices and public authorities are likewise able to deal effectively with their core activities,
C. tā kā valsts un privātā sektora partnerības programmās galvenokārt cenšas iesaistīties vietējās un pašvaldības iestādes, bet tajā pašā laikā arī Eiropas Savienības līmenī ir nepieciešams īstenot programmas, it īpaši saistībā ar Eiropas satiksmes tīkliem;
C. whereas in the main, local and municipal authorities have sought to enter into PPP projects; whereas, however, there is also a need for such projects at European level, not least to implement the trans-European transport networks,
D. tā kā katrā atsevišķā gadījumā jāpārbauda, vai ir sagaidāms, ka valsts un privātā sektora partnerība dos papildu priekšrocības, salīdzinot ar citiem instrumentiem, piemēram, tradicionāli publiskā iepirkuma veidā, respektīvi, valsts iestādēm pašām sniedzot pakalpojumus;
D. whereas it should be determined in each particular case whether a PPP is likely to provide added value compared with other approaches such as a traditional contract award procedure or services performed by the public authorities themselves,
E. tā kā visā Kopienā nav vienotas valsts un privātā sektora partnerības definīcijas, bet šo partnerību projektu raksturīgākās pazīmes tomēr ir līdzīgas;
E. whereas there is no standard Community-wide definition of a PPP, but PPP projects have comparable characteristics,
F. tā kā saskaņā ar EK līguma 3. pantu tirdzniecības ierobežojumi ir aizliegti, brīvība veikt uzņēmējdarbību un sniegt pakalpojumus, personu brīva pārvietošanās, brīva preču, pakalpojumu un kapitāla aprite ir vispārēji Kopienas tiesību aktu pamatprincipi, kas Eiropas iekšējā tirgū ir piemērojami valsts un privātai partnerībai;
F. whereas under Article 3 of the EC Treaty, the non-affectation of trade, the freedom of establishment, the freedom to provide services and the freedom of movement of goods, capital and services are general principles of Community law which apply to PPPs in the context of the European internal market,
G. tā kā EK līguma 86. pants paredz, ka vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus sniedz, pamatojoties uz godīgas konkurence principiem, kas veido Eiropas iekšējā tirgus pamatu, ja vien šo principu piemērošana netraucē uzņēmumiem, kam uzticēti vispārējas nozīmes pakalpojumi, veikt to īpašos uzdevumus;
G. whereas Article 86 of the EC Treaty provides that services of general economic interest must be provided in accordance with the EC competition rules that underpin the internal market, in so far as the application of the rules do not obstruct the performance of the particular tasks of the undertakings entrusted with the operation of such services,
H. tā kā saskaņā ar EK līguma 5. pantu, kurā ir paredzēts subsidiaritātes princips, pašvaldību iestāžu un dalībvalstu kompetencē ir noteikt un finansēt vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus;
H. whereas Article 5 of the EC Treaty establishes the principle of subsidiarity, according to which local authorities and Member States have responsibility for defining and financing services of general economic interest,
I. tā kā vairākos Eiropas Kopienu Tiesas spriedumos ir noteikti skaidri nosacījumi attiecībā uz to, ka valsts un privātā sektora partnerība notiek brīvi nevis konkursa veidā; tā kā Eiropas Kopienu Tiesai nākas izšķirt arvien lielāku skaitu strīdu pakalpojumu līgumu piešķiršanas jomā, kas ir saistīti ar nepietiekami precīzu iekšējā darījuma, valsts būvniecības un pakalpojumu līgumu slēgšanas procedūras, kā arī koncesijas un tās dažādo paveidu jēdzienu juridisku formulējumu;
I. whereas, as a result of various rulings by the Court of Justice of the European Communities, the form of PPP not involving an award procedure has been made subject to conditions, whereas increasing numbers of disputes about the award of service contracts are being brought before the Court of Justice owing to the lack of legal precision surrounding the concepts of in-house relations, public works contracts, public service contracts, and concessions in their various forms,
J. tā kā atsevišķās jaunajās dalībvalstīs valsts un privātā sektora partnerības formulu pamatā izvēlas, lai slēptu uzkrātā valsts parāda pieaugumu, kas ir viens no Māstrihtas kritērijiem; pauž bažas par to, ka šajos gadījumos zemās iekšzemes pirktspējas radīto zaudējumu kompensēšana var būt par iemeslu, ka privātam ieguldītajam noteiktā atmaksājuma summa ir augstāka nekā parastā valsts garantētā aizņēmuma iemaksa, kas ņemta tādu pašu iekārtu izveidošanai;
J. whereas in some new Member States, the PPP formula is chosen to attempt to disguise the increase in the public debt, which is subject to the Maastricht criteria; expresses concern that in these cases, the compensation for the private investor for losses originating from the low domestic purchasing power can result in a higher repayment fee than the ordinary instalment of the state guaranteed loans taken up for the construction of the same facilities;
K. tā kā Eiropas Kopienu Tiesas judikatūrā atkārtojas neprecizitātes attiecībā uz pašvaldību iestāžu aģentūru juridisko statusu un darbību, ko tās kontrolē gan kā tiešās līgumslēdzējas iestādes, gan kā pašvaldību iestāžu, kurās tās piedalās, pakalpojumu sniedzējas;
K. whereas the case law of the Court of Justice is consistently vague as to the legal status of local authorities’ agencies (‘intercommunales’) and the activities they control, both as direct contracting authorities and as service providers to their constituent local authorities,
1. atzinīgi vērtē Zaļās grāmatas iesniegšanu par koncesijām un institucionālām valsts un privātā sektora partnerībām, kā arī publiskās apspriešanas rezultātā sagatavoto Komisijas paziņojumu ar konkrētiem priekšlikumiem;
Welcomes the Green Paper on concessions and institutionalised PPPs and the fact that, in the wake of the public consultation, the Commission produced a communication setting out specific proposals;
7. uzskata, ka, lai nodrošinātu godīgu konkurenci, Komisijai jāpieņem paziņojums, precizējot jauno konkurences dialoga procedūru, izklāstot veidus intelektuālā īpašuma aizsargāšanai;
Considers that, in order to ensure fair competition, the Commission should issue a communication clarifying the new competitive dialogue procedure, setting out ways protecting intellectual property;
12. uzskata, ka Eiropas Kopienas tiesību aktos jāiekļauj abus Eiropas Kopienu Tiesas judikatūrā noteiktos „iestādes iekšējo darījumu” nosacījumus, saskaņā ar kuriem valsts iestāde, kas ir valsts pasūtītājs, pār pakalpojumu sniedzēju īsteno līdzīgu kontroli kā attiecībā uz saviem resoriem, un šis pakalpojumu sniedzējs savu darbību nozīmīgu daļu veic tās valsts iestādes teritorijā, kas ir pakalpojuma valsts pasūtītājs;
Considers that the two criteria now established by the settled case law of the Court of Justice as characteristic of in-house relations – namely that the control exercised over the service provider by the organising public authority must be similar to the control the latter exercises over the organising public authority's own departments, and that the essential part of its activities must be carried out within the territory of the organising public authority – should be incorporated into EC legislation;
16. uzskata, ka šā centra dibināšanas mērķis ir regulāri izvērtēt valsts un privātā sektora partnerības projektos gūtos panākumus un rezultātus, visās oficiālajās valodās izplatīt informāciju par ES paraugpraksi attiecībā uz valsts un privātās partnerības darbību, apkopot ES iestādēs iesniegto informāciju, kas varētu noderēt dalībvalstīm, kā arī reģionālām un vietējām pašvaldībām;
Considers that the centre should have the task of drawing up regular assessments of the progress and results of PPP projects and disseminating, in all official languages of the EU, expertise on good practice for the launching of PPP activities in various sectors and exchanging information forwarded to the EU institutions, which could benefit Member States and local and regional authorities;
25. atzīst par pareizu, ka uz pašvaldībām un to meitas uzņēmumiem tikai tad var neattiecināt konkurences principus, ja tie īsteno vienīgi vietējas nozīmes uzdevumus, kam nav nekāda sakara ar iekšējo tirgu;
Considers it right that municipalities and their subsidiaries should be permitted to be dispensed from competition principles only when they carry out their purely local tasks bearing no relation to the internal market;
Valsts un privātā partnerība un Kopienas tiesību akti attiecībā uz publisko iepirkumu un koncesijām
Public-private partnerships and Community law on public procurement and concessions
Transporta un tūrisma komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Transport and Tourism calls on the Committee on the Internal Market and Consumer Protection, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. ņemot vērā stratēģisko vajadzību modernizēt Eiropas Savienības infrastruktūras, sevišķi transporta infrastruktūras, loģistikas un pakalpojumu jomā, sākot ar tādiem liela mēroga projektiem kā TEN-T, un beidzot ar tādiem specifiskiem projektiem kā ostas, lidostas, loģistikas punkti un daudzfunkcionālie pārkraušanas punkti, pilsētas transports (autostāvvietas, vietējās dzelzceļa līnijas, tramvaja līnijas, metro, autobusu un vietējā sabiedriskā transporta pakalpojumi), kas, ņemot vērā milzīgās finansējuma vajadzības, rada pieaugošu spiedienu uz dalībvalstu budžetiem;
A. having regard to the strategic need to update the infrastructure of the Union and especially transport infrastructure and services and logistics – from large-scale networks such as TEN-T to specific ones such as ports and airports, logistics platforms and modal interchange platforms, and those related to urban transport (car parks, local railways, tramlines, underground systems, buses and local public transport services) – which, because of their huge financial dimension, place increasing pressure on Member States' budgets,
B. ņemot vērā, piemēram, milzīgās nākamo gadu TEN-T infrastruktūru projektu finansējuma vajadzības, kas pārsniedz pašas Kopienas resursus un kuru apjoms līdz 2020. gadam tiek lēsts aptuveni EUR 600 miljardi (EUR 225 miljardi no tiem piešķirti 30 prioritārajiem projektiem, savukārt EUR 140 miljardi no šīs summas ir paredzēti laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam), šīs vajadzības nav iespējams apmierināt, nepiesaistot līdzekļus no vairākiem avotiem, kas aptver plašu valsts iestāžu un privātā sektora pārstāvju loku, nodrošinot finansiālu stimulu ar Kopienas dotāciju palīdzību;
B. having regard, for example, to the huge financing needs - beyond the Community's own resources - in the forthcoming years of the TEN-T infrastructure projects, which are estimated at EUR 600 billion in the period up to 2020 (including EUR 225 billion for the 30 priority projects of which EUR 140 billion in the period 2007-2013), which needs cannot be met except by drawing on a variety of sources involving a wide range of public and private persons and bodies via the financial incentive of Community grants,
C. ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes priekšlikumu regulai, ar ko paredz vispārējus noteikumus Kopienas finansiāla atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā ( KOM(2004)0475 ), kura mērķis bija veicināt valsts investīcijas šajā nozarē, paaugstinot Kopienas līdzfinansējuma līmeni,
C. having regard to the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council determining the general rules for the granting of Community financial aid in the field of the trans-European transport networks and energy ( COM(2004)0475 ), which was designed to encourage public investment in the sector by increasing the Community cofinancing rate,
D. ņemot vērā atsevišķās dalībvalstīs vairāku gadu garuma gūto pieredzi attiecībā uz valsts un privātajām partnerībām (VPP) kā līgumsaistību, tā institucionālā līmenī, jo īpaši transporta projektu jomā un sevišķi saistībā ar uz koncesijas pamata dibinātām VPP, ar kuru palīdzību valsts iestādes optimizē valsts līdzekļu efektīvu izmantošanu un dala risku ar partneriem no privātā sektora,
D. having regard to the experience of public private partnership - both 'contractual' and 'institutional' - gained over the years in some Member States, in particular in the field of transport projects and particularly through concession-based PPPs, as a means for public authorities to optimise the value for money of public resources and share risks with private partners,
E. tā kā šī partnerība izpaužas dažādās formās, kas aizvien vairāk skar specifisku Kopienas principu un noteikumu piemērošanu, un tā kā ir radies noteikumu kopums, kas jāapvieno pamatdokumentā, tajā pašā laikā nemazinot iespējas veidot jaunus noteikumus;
E. whereas this phenomenon assumes various forms, which increasingly involve the application of specific Community principles and rules, and has produced a set of rules which call for an initial framework, although they should be left to evolve,
F. tā kā valsts un privātā sektora partnerības, izmantojot risku dalīšanas mehānismu starp valsts un privāto sektoru, var dot un tām ir arī jādod savs ieguldījums sabiedrisko pakalpojumu kvalitātes uzlabošanā un to kontinuitātes nodrošināšanā;
F. whereas public-private partnerships can and must help to improve the quality and continuity of public service by means of arrangements for sharing risks between the public and private sectors,
G. tā kā, lai nodrošinātu, ka ar transporta nozares infrastruktūru saistītās izmaksas tiktu izmantotas pēc iespējas efektīvāk un racionālāk, ir jāveicina privātā sektora visplašākā līdzdalība infrastruktūru koncepcijas izstrādē, celtniecībā, kā arī to pārvaldē un finansēšanā, izmantojot pārredzamas konkursu izsludināšanas, konkursu norises un līgumu piešķiršanas procedūras;
G. whereas, in order to ensure that expenditure on transport infrastructure is deployed as effectively and efficiently as possible, it is necessary in any event to promote the widest possible private sector participation in the planning, construction, management and funding of infrastructures by means of transparent invitation to tender, tendering and contract award procedures,
H. tā kā Eurostat ir izstrādājis veidu, kā noteikt galvenās riska kategorijas (ar celtniecību saistītais risks, ar pieejamību saistītais risks, ar pieprasījumu saistītais risks), kuras izmanto par kritērijiem, nosakot VPP projektu ietekmi uz dalībvalstu nacionālajiem kontiem;
H. whereas Eurostat identifies the way in which the main categories of risk (construction risk, availability risk and demand risk) are apportioned as the criterion for determining the impact of PPP projects on Member States' national accounts,
I. tā kā valsts un privātā sektora partnerībā ir iespējams, ka dažas valsts organizācijas un uzņēmumi nevar saņemt Kopienas dotācijas, jo tās nesedz celtniecības izmaksas, un ka dažas privātās organizācijas un uzņēmumi nevar saņemt šīs dotācijas, jo saņem “pieejamības maksājumus” celtniecības izmaksu segšanai;
I. whereas, in PPPs, public undertakings and bodies may not be eligible for Community grants because they do not bear construction costs, while private undertakings and bodies may not be eligible for the same grants because they receive 'availability payments' to cover construction costs,
1. uzskata, ka Komisijai ir jāpieņem tāds vispārējs tiesību akts, kas ietver pamatnostādnes, lai apkopotu dažādu Eiropā pastāvošu valsts un privātā sektora partnerības veidus reglamentējošos tiesību aktus, to principus, definīcijas un pamatjēdzienus, kas attiecas uz valsts un privātajām partnerībām kā līgumsaistību, tā institucionālā līmenī, lai nodrošinātu, ka dalībvalstīs tiek ievēroti vienādas attieksmes un viendabības principi, līdztekus, saskaņā ar subsidiaritātes principu, ļaujot dalībvalstīm un to pašvaldībām pēc iespējas brīvāk lemt par līgumsaistību vai institucionālo noteikumu piemērošanu;
Takes the view that the Commission should adopt a legal instrument that defines guidelines with a view to bringing together existing legislation and principles as well as definitions and basic concepts underpinning the various types of public-private partnership found in Europe and which are applicable to both 'contractual' and 'institutional' PPPs in order to ensure compliance with the principles of equal treatment and uniformity among Member States while leaving Member States and their local authorities maximum freedom to settle the details of contractual or institutional arrangements, in accordance with the subsidiarity principle;