natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Q. tā kā Eiropas nodarbinātības stratēģija pamatojas uz uzņēmējdarbības un pašnodarbinātības veicināšanu un statistika rāda, ka no kopējā pašnodarbināto skaita 28% ir pašnodarbinātas sievietes, savukārt sievietes, kuras vada uzņēmumu un ir darba devējas, ir tikai 2,5% (vīrieši — 8%);
Q. noting that the promotion of entrepreneurship and self-employment is the key factor in the European Employment Strategy; whereas the statistics show that self-employed women make up 28% of the total, while women entrepreneurs with employees account for only 2.5% (compared with 8% for men),
R. tā kā sieviešu izglītības līmenim ir tendence pārsniegt vīriešu izglītības līmeni (no visiem augstāko izglītību ieguvušajiem 58% ir sievietes, no doktorantiem — 41%); tā kā arvien vairāk sieviešu turpina iegūt izglītību; tā kā viņas kļūst arvien izglītotākas, labāk apmācītas un kvalificētākas, tomēr viņām joprojām ir grūtāk atrast darbu un viņas tiek diskriminētas attiecībā uz paaugstināšanu amatā un darba algu;
R. whereas women’s level of education tends to be higher than that of men (58 % of university graduates are women, and women represent 41% of PhD graduates); whereas more and more women are continuing with their studies, so that they increasingly have degrees and are trained and qualified, despite continuing to experience difficulties in gaining access to employment and to be discriminated against in terms of professional advancement and pay,
S. tā kā izglītība un mūžizglītība veicina sieviešu un vīriešu attīstību un ļauj viņiem vieglāk pielāgoties darba tirgus prasībām, ko nosaka zināšanu sabiedrība;
S. whereas lifelong education and training contribute to women’s and men’s fulfilment, and give them adaptability on the employment market, enabling them better to meet the challenges of the knowledge-based economy,
T. tā kā lielākās daļas Eiropas valstu izglītības un profesionālās apmācības sistēmu viena no raksturīgām īpašībām ir ārkārtīgi mazs sieviešu skaits izglītības programmās jauno tehnoloģiju, informācijas un komunikācijas jomā (mazāk par 20%) un vēl mazāk sieviešu šajā jomā dibina uzņēmumus vai ieņem vadošus amatus, kas savukārt ietekmē viņu konkurētspēju darba tirgū;
T. whereas the education and training systems in most European countries have an extremely low percentage of women studying the new information and communication technologies (less than 20%), and an even lower percentage of women starting their own businesses, as is the case with women in positions of responsibility in that sector, which reduces their competitiveness on the labour market,
U. tā kā Lisabonas Eiropadome ir atzinusi, ka ir svarīgi uzlabot iespēju vienlīdzību visās jomās, it īpaši attiecībā uz iespēju apvienot ģimeni un darbu; tā kā Barselonas Eiropadome ir formulējusi skaitļos izteiktu mērķi līdz 2010. gadam gan pilsētās, gan lauku rajonos izveidot bērnu aprūpes iestādes vismaz 90% bērnu vecumā no trim gadiem līdz obligātajam skolas vecumam un vismaz 33% bērnu vecumā līdz trim gadiem;
U. whereas the Lisbon European Council recognised the importance of improving equal opportunities in all areas, particularly by allowing family and professional life to be successfully combined; whereas the Barcelona European Council established quantified objectives for 2010 for the establishment of day-care facilities for at least 90% of children between three years of age and the start of compulsory schooling, and for at least 33% of children under three, in both urban and rural settings,
V. tā kā nav pietiekamu ziņu un statistikas datu par to, kā dalībvalstīs notiek bērnu un apgādājamu personu aprūpes iestāžu veidošana, ir grūti izvērtēt, kā noris minēto pasākumu īstenošana;
V. whereas the absence of adequate data and statistics in the Member States on the establishment of facilities for childcare and care of dependent persons makes it difficult to evaluate implementation of the measures in question,
W. tā kā dalībvalstīs ir ievērojamas atšķirības būtiskos jautājumos, kas saistīti ar darba un ģimenes apvienošanu gan pamatprincipu ziņā, gan tos piemērojot: bērna kopšanas atvaļinājums (tiesības ir nododamas citam vai nav, tā ilgums), dzemdību atvaļinājums, apmaksāts vai neatmaksāts atvaļinājums u.c., kas rada neskaidrības tiesību uzskaitē un izpētē Eiropas līmenī, kā arī veicot veiksmīgu piemēru apmaiņu;
W. whereas there is a significant difference between Member States regarding ideas and their application on major issues relating to combining work and family life, such as parental leave (transferable right or not, duration), childbirth leave, paid or unpaid leave, which creates confusion when compiling and studying the relevant rights at European level, and exchanging best practices,
X. tā kā darba laika organizēšana var veicināt sieviešu nodarbinātības kvalitātes uzlabošanos un palīdzēt apvienot darbu un ģimeni; pauž nožēlu, ka jaunus un elastīgus nodarbinātības veidus, piemēram, tāldarbu vai nodarbinātību ar nepilnu darba laiku galvenokārt izmanto sievietes;
X. whereas reorganisation of working time may help to improve the quality of employment for women and facilitate combining professional and family life; regretting that the new, flexible forms of employment, such as teleworking and part-time work, are essentially used by women,
Y. tā kā nepilnu darba laiku strādā vidēji līdz 30,4% sieviešu un tikai 6,6% vīriešu, un šī starpība kopš 1998. gada vēl ir nedaudz palielinājusies;
Y. whereas the average percentage of part-time employment among women is 30.4% compared with only 6.6% among men, while the difference has increased slightly since 1998,
Z. tā kā pasākumi, kurus veic sieviešu labā, ietekmē arī vīriešus; tā kā vīrieši var sniegt pozitīvu ieguldījumu, lai apkarotu ar ģimeni sasitītos stereotipus;
Z. whereas measures taken on behalf of women have an impact on men; whereas men can make positive contributions to combating family stereotypes,
AA. tā kā līdz šim Lisabonas mērķu sasniegšanā sadarbojās galvenokārt dalībvalstu valdības; tā kā, lai efektīvi piemērotu dzimumu līdztiesības aspektu, kopīgas pūles ir jāpieliek visai pilsoniskajai sabiedrībai, izglītības un pētniecības iestādēm, sociālajiem partneriem, uzņēmumiem un pārvaldes iestādēm;
AA. whereas up to now collaboration on achieving the Lisbon objectives has essentially been between national governments; whereas, in order for the gender dimension genuinely to be taken into account, the whole of civil society, the social partners, businesses and administrations must pool their efforts,
AB. tā kā daudzi darbi Eiropas Savienībā, jo īpaši ģimenes palīdzības (palīdzība bērnu, vecāka gadagājuma cilvēku, slimnieku vai invalīdu aprūpē), medicīnas un sociālās aprūpes, viesnīcu un sabiedriskās ēdināšanas, kā arī lauksaimniecības jomās mazo algu, nestabilitātes un zemā sociālā prestiža dēļ nav pieprasīti Eiropas Savienības valstu darba meklētāju vidū un tos veic trešo valstu darbinieki;
AB. whereas many jobs in the European Union, in particular in sectors such as family work (assistance to children and to elderly, sick or disabled people), medico-social work, hotels, catering (horeca) and agriculture, do not attract job-seekers from the Member States and are held by workers from third countries, owing to wage levels, the precarious status of the jobs concerned or their demeaning social image,
AC. tā kā par sieviešu tiesībām un dzimumu vienlīdzības jautājumiem atbildīgajai komitejai ir nozīmīga loma vienlīdzības veicināšanā starp vīriešiem un sievietēm un dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanā, īstenojot Lisabonas mērķus,
AC. having regard to the importance of the role of its committee with responsibility for women’s rights and gender equality in promoting equality between women and men and taking account of the gender dimension in implementing the Lisbon objectives,
3. prasa, lai dalībvalstis atbalsta tādu skolēnu orientāciju, kuras mērķis ir dažādot profesijas izvēli meiteņu vidū, lai viņām nodrošinātu labākas iespējas darba tirgū;
Calls on the Member States to promote school guidance aimed at diversifying young girls’ career choices in order to guarantee them better opportunities on the labour market;
6. aicina dalībvalstis ņemt vērā dzimumu aspektu imigrantu integrācijas politikā, lai pilnībā izmantotu iebraukušo sieviešu potenciālu darba tirgū un tādējādi sekmētu Lisabonas mērķu sasniegšanu;
Calls on the Member States to take account of the gender dimension in immigrant integration policies in order to make full use of immigrant women’s potential on the employment market and thus to help achieve the Lisbon objectives;
9. uzsver, ka Lisabonas stratēģijas izvērtēšanā saistībā ar dzimumu līdztiesību ir ļoti svarīgi iesaistīt Eiropas Parlamentu un it īpaši tā komiteju, kas atbildīga par sieviešu tiesībām un dzimumu līdztiesību;
Underlines the importance of fully involving the European Parliament, and particularly its Committee on Women’s Rights and Gender Equality, in evaluating the Lisbon Strategy from the point of view of the gender perspective;
12. aicina dalībvalstis uzņemties iniciatīvu un veikt pasākumus ar mērķi uzturēt un sekmēt sieviešu uzņēmējdarbību, lai viņām sniegtu iespēju izveidot savus uzņēmumus un veicinātu ekonomikas attīstību un konkurētspēju;
Calls on the Member States to take initiatives to support and measures to promote women as entrepreneurs in order to give women the opportunity to develop their spirit of enterprise and to contribute to economic development and competitiveness;
15. uzsver, ka darba laika organizēšana var radīt vairāk darba vietu, un tās ir kvalitatīvākas, kā arī veicina darba, ģimenes un privātās dzīves apvienošanu, un tas sekmē arī Lisabonas mērķu sasniegšanu;
Affirms that reorganisation of working time may allow more and better-quality jobs to be created, as well as contributing to reconciling professional, family and private life and achieving the Lisbon objectives;
18 uzsver, ka nosakot darba laiku, sievietēm jāļauj brīvi izvēlēties ; atgādina, ka nepilns darba laiks piespiedu kārtā var kļūt par vienu no sociālās izstumtības un nabadzības iemesliem;
Stresses that the reorganisation of working time must result in a free choice for women; recalls that part-time working as an obligatory solution can prove to be a source of social exclusion and poverty;
24. izsaka pārmetumus dalībvalstīm, ka tās nav kārtīgi pildījušas skaitliskos mērķus, ko Barselonas Eiropadome noteica dienas aprūpes iestāžu izveidei; aicina aprūpes pakalpojumus nodrošināt vismaz 90 % bērnu, kas ir vecāki par trim gadiem, bet vēl nav sasnieguši obligāto skolas vecumu, un 33 % bērnu, kas ir jaunāki par trim gadiem un kuri dzīvo pilsētā vai laukos;
Criticises the Member States for not having implemented properly the established quantified objectives for the establishment of day-care facilities as agreed upon by the Barcelona Council; urges the Members States to provide childcare to at least 90% of children between 3 years of age and the start of compulsory schooling and for at least 33% of children under three in both urban and rural settings;
29. aicina Komisiju izvērtēt un censties atrisināt problēmu, ko rada atšķirīgās definīcijas un aprēķinu veidi attiecībā uz darbaspēku un bezdarbu (sezonas bezdarbs, ilgstošs bezdarbs, netipisks bezdarbs u.c.) dažādās dalībvalstīs, kas apgrūtina uzskaiti un patiesā stāvokļa novērtēšanu attiecībā uz sievietēm darba tirgū, salīdzinošu secinājumu izdarīšanu un priekšlikumu un pamatnostādņu izstrādi šo problēmu risināšanai;
Calls on the Commission to take into account and deal with the problem of different definitions and methods of calculating the workforce and the unemployed (seasonal unemployment, long-term unemployment, atypical work, etc.) in the various Member States, which impedes the charting and assessment of the real situation of women on the labour market, the drawing of comparative conclusions and the drafting of proposals and guidelines with which to tackle the problems;
34. pauž nožēlu, ka daudzās Eiropas Savienības dalībvalstīs, jo īpaši lielo tirdzniecības ķēžu uzņēmumos, darba algas, darba laiks un darba apstākļi aizskar sieviešu cieņu un bieži ir spontāno abortu un slimību cēlonis;
Deplores the fact that earnings and working hours and conditions in many EU Member States, particularly in large commercial chains, are an affront to women’s dignity and are often the cause of miscarriages and disability;
Lisabonas stratēģijas nākotne saistībā ar dzimumu līdztiesību
The future of the Lisbon Strategy from the point of view of the gender perspective
Komiteja, kas atbildīga par jautājumu Datums, kad paziņoja plenārsēdē par atļauju
Committee responsible Date announced in plenary
Aizstājēji (178. panta 2. punkts), kas bija klāt galīgajā balsojumā
Substitutes present under Rule 178(2) for the final vote
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Attīstīt Kopienas aviācijas ārējās politikas programmu” ( KOM(2005)0079 ),
– having regard to the communication from the Commission, 'Developing the agenda for the Community's external aviation policy' ( COM(2005)0079 ),
– ņemot vērā Padomes 2005. gada 27. jūnija secinājumus par dokumentu „Attīstīt Kopienas aviācijas ārējās politikas programmu”
– having regard to the Conclusions of the Council of 27 June 2005 on 'Developing the agenda for the Community's external aviation policy',
– ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu ( A6‑0403/2005 ),
– having regard to the report of the Committee on Transport and Tourism ( A6‑0403/2005 ),
A. tā kā aviācija ir nozare, kas joprojām attīstās, un tai ir liels ekonomikas potenciāls gan Eiropā, gan citur pasaulē;
A. whereas aviation is still a growing industry with great economic potential, both in Europe and elsewhere,
B. tā kā Eiropas Kopienu Tiesa ir nolēmusi, ka daži pašreizējie dalībvalstu noslēgtie divpusējie aviācijas līgumi ir pretrunā EK tiesībām, un tādēļ tie ir jāgroza;
B. whereas the Court of Justice has ruled that some of the existing bilateral aviation agreements concluded by Member States contravene principles of EC law and should therefore be amended,
C. tā kā, noslēdzot aviācijas līgumus ar trešajām valstīm, Kopiena pilnībā var izmantot tās ekonomisko un politisko ietekmi, lai nepieļautu un novērstu diskrimināciju starp ES aviosabiedrībām;
C. whereas, when concluding aviation agreements with third countries, the Community can bring its full economic and political influence to bear and prevent discrimination between EU airlines,
D. tā kā likumdošanas konverģence ir īpaši svarīga, un tas ir priekšnoteikums šādu līgumu slēgšanai, jo īpaši attiecībā uz drošuma, drošības, konkurences, valsts atbalsta, vides un darbinieku sociālo tiesību noteikumiem;
D. whereas convergence of regulations is particularly important, and is indeed a precondition for the conclusion of such agreements, especially regulations on safety, security, competition, state aid, the environment and the social rights of workers,
E. tā kā līgumu slēgšanas sarunās Komisijai jāapkopo dalībvalstu un citu ieinteresēto pušu pieredze un informācija un jāiesaista tās pirms sarunām ar trešām valstīm, sarunu laikā un pēc tām;
E. whereas, when negotiating agreements, the Commission should draw on the expertise and information of Member states and other interested parties and should involve them before, during and after negotiations with third countries,
Vispārējie principi
General principles
2. prasa izveidot saskaņotu stratēģiju, lai attīstītu kopējo aviācijas ārējo politiku un par tās priekšnoteikumu uzskata attiecīgos līgumus ar ASV, Krieviju un Ķīnu;
Insists on the need for a coherent strategy for developing a common external aviation policy and considers agreements with the USA, Russia and China respectively as prerequisites;
8. uzskata, ka garu un ieilgušu sarunu gadījumā, ja partnervalstīm ir protekcionistiska attieksme, pastāv iespēja divpusēji saskaņot satiksmes veikšanas tiesības;
Considers that in the event of long, drawn-out negotiations, with partner countries showing a protectionist attitude, bilateral coordination of traffic rights would be a possibility;
Tirgus atvēršana
Market opening
Likumdošanas konverģence
Regulatory convergence
Drošums un drošība
Safety and security
22. atzīst, ka aviācijas nozarei ir vairākas vidi negatīvi ietekmējošas iedarbības, konkrēti tā ir trokšņa avots un būtiski ietekmē klimata pārmaiņas, bet arī atzīst, ka lidostas un gaisa pārvadātāji jau ir ieguldījuši un turpinās ieguldīt ievērojamas pūles trokšņa un emisiju radītā piesārņojuma samazināšanā un novēršanā;
Recognises that the aviation sector has several negative environmental effects, in particular as a source of noise and as a significant contributor to climate change, but recognises also that airports and air carriers have already made, and will continue to make, significant efforts to reduce and avoid noise and emission pollution;
25. prasa, lai ES sociālās jomas tiesību aktus attiecinātu uz ES dalībvalstīs darbā pieņemtajiem un/vai strādājošajiem darbiniekiem, jo īpaši direktīvas par darbinieku informēšanu un uzklausīšanu (2002/14/EK, 98/59/EK un 80/987/EK), direktīvu par civilās aviācijas mobilo darba ņēmēju darba laika organizēšanu (2000/79/EK) un direktīvu par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā (96/71/EK);
Insists that EU social legislation should be applied to employees recruited and/or employed in EU Member States, in particular the Directives concerning the consultation and information of employees (2002/14/EC, 98/59/EC and 80/987/EC), the Directive on the organisation of working time of mobile staff in civil aviation (2000/79/EC) and the Directive concerning the posting of workers in the framework of the provision of services (96/71/EC);
Sarunu vešana
Conduct of negotiations
Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejaS ATZINUMS .....................14
OPINION OF THE COMMITTEE ON CIVIL LIBERTIES, JUSTICE AND HOME AFFAIRS 3
– ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas juridiskos aktus cilvēktiesību jomā un sevišķi sieviešu tiesību jautājumos, tādus kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūti, Vispārējā cilvēktiesību deklarācija, Starptautiskie pakti par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, Konvencija par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu un tās protokols, Konvencija pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgiem, necilvēcīgiem vai cieņu pazemojošiem apiešanās un sodīšanas veidiem,
– having regard to the United Nations legal instruments in the field of human rights and notably of women's rights, such as the Charter of the United Nations, the Universal Declaration of Human Rights, the International Covenants on Civil and Political Rights and on Economic, Social and Cultural Rights, the Convention on the Eliminations of All Forms of Discrimination Against Women and its Protocol, the Convention against Torture and Other Cruel, Inhuman or Degrading Treatment or Punishment,
– ņemot vērā citus Apvienoto Nāciju organizācijas dokumentus par vardarbību pret sievietēm, tādus kā Vīnes deklarācija un rīcības programma, pieņemta Pasaules cilvēktiesību konferencē, Apvienoto Nāciju ģenerālās asamblejas 1993. gada 20. decembra Deklarācija par vardarbības pret sievietēm izskaušanu
– having regard to other UN instruments on violence against women, such as the Vienna Declaration and Programme of Action adopted by the World Conference on Human Rights, the Declaration by the United Nations General Assembly on the Elimination of Violence against Women of 20 December 1993
ANO Ģenerālās asamblejas 1993. gada 20. decembra rezolūcija 48/104 , Rezolūcija par vardarbības ģimenē pret sievietēm izskaušanu
UN General Assembly resolution 48/104 of 20 December 1993 , the Resolution on the Elimination of Domestic Violence against Women
ANO Ģenerālās asamblejas 2004. gada 19. februāra rezolūcija 58/147 , Rezolūcija par goda noziegumu pret sievietēm izskaušanu
UN General Assembly resolution 58/147 of 19 February 2004 , Resolution on the Elimination of crimes against women committed in the name of honour
ANO Ģenerālās asamblejas 2003. gada 30. janvāra rezolūcija 57/179 , Rezolūcija par noziedzības apkarošanu un krimināltiesiskiem pasākumiem, lai izskaustu vardarbību pret sievietēm
UN General Assembly resolution 57/179 of 30 January 2003 , the Resolution on crime prevention and criminal justice measures to eliminate violence against women
ANO Ģenerālās asamblejas 1998. gada 2. februāra rezolūcija 52/86 , ANO īpašo referentu ziņojumi par vardarbību pret sievietēm, vispārējais CEDAW komitejas ieteikumi Nr. 19,
UN General Assembly resolution 52/86 of 2 February 1998 , the reports by the UN Special Rapporteurs on violence against women, the general recommendation No. 19 by the CEDAW committee,
– ņemot vērā ceturtās Pasaules Sieviešu konferences 1995. gada 15. septembrī Pekinā pieņemto rīcības programmu un tā 2000. gada 18. maija rezolūciju par Pekinā pieņemtās rīcības programmas izpildi
– having regard to the Platform for Action adopted at the Fourth World Conference on Women held in Beijing on 15 September 1995 and its resolution of 18 May 2000 on the follow-up to the Beijing Action Platform
– ņemot vērā Eiropas Savienības 2000. gada 7. decembra Pamattiesību hartu,
– having regard to Charter of Fundamental Rights of the European Union of 7 December 2000,
– ņemot vērā tā 1997. gada 16. jūlija rezolūciju par nepieciešamību veikt Eiropas Savienības mēroga kampaņu, lai nepieļautu nekādu toleranci attiecībā uz vardarbību pret sievietēm, Sieviešu tiesību komiteja,
– having regard its resolution of 16 July 1997 on the need to establish a European Union-wide campaign for zero tolerance of violence against women, Committee on Women's Rights,
– ņemot vērā tā 2005. gada 10. marta rezolūciju par Ceturtās Pasaules Sieviešu konferences rīcības programmas izpildi ( Beijing + 10),
– having regard to its resolution of 10 March 2005 on the follow-up to the Fourth World Conference on Women - Platform for Action (Beijing + 10),
– ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tiesību un iekšlietu komitejas atzinumu ( A6‑0404/2005 ),
– having regard to the report of the Committee on Women's Rights and Gender Equality and the opinion of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affaires ( A6‑0404/2005 ),
A. tā kā ANO Deklarācijas par vardarbības pret sievietēm izskaušanu 6. pantā ir teikts: “Nekas šajā Deklarācijā neskar nevienu noteikumu, kas būtu efektīvāks cīņā pret vardarbību pret sievietēm valsts likumdošanā, jebkurā starptautiskā konvencijā, līgumā, vai citā valstī spēkā esošā instrumentā”,
A. whereas Article VI of the UN Declaration on the Elimination of Violence against Women that states that "Nothing in the present Declaration shall affect any provision that is more conducive to the elimination of violence against women that may be contained in the legislation of a State or in any international convention, treaty, or other instrument in force in a State,
B. tā kā vīriešu vardarbība pret sievietēm nav tikai ar noziedzību saistīta problēma, bet arī nopietna sociāla problēma; tā kā vīriešu vardarbība pret sievietēm ir cilvēktiesību — tiesību uz dzīvi, drošību, cieņu un fizisko un garīgo integritāti vispārējs pārkāpums un tādēļ ir šķērslis demokrātiskas sabiedrības attīstībā,
B. whereas men's violence against women is not only criminal but also a serious social problem; whereas men's violence against women represents a general violation of human rights — the rights to life, safety, dignity and physical and mental integrity — and is therefore an obstacle to the development of a democratic society,
C. tā kā vīriešu vardarbība pret sievietēm var skart jebkura vecuma sievietes, neatkarīgi no viņu izglītības, ienākumiem vai sociālā stāvokļa; tā kā plaša mēroga pētījumi par vardarbības izplatību Zviedrijā, Vācijā un Somijā rāda, ka vismaz 30–35% sieviešu vecumā no 16 līdz 67 gadiem ir bijušas fiziskas vai seksuālas vardarbības upuri, ja tam pieskaitītu arī psiholoģiskās vardarbības gadījumus, tad šis skaitlis būtu 45–50%,
C. whereas men's violence against women can affect women of any age, irrespective of education, income or social position; whereas large-scale prevalence studies in Sweden, Germany and Finland show that at least 30 - 35 % of women between 16 and 67 have at onetime been victims of physical or sexual violence1; and if psychological violence is included the figures raise to between 45-50 %,