natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komisija otrajā gadā pēc šīs regulas piemērošanas un katru nākamo gadu pēc šīs regulas piemērošanas šo ziņojumu sagatavo iesniegšanai Parlamentā līdz attiecīgā gada 30. aprīlim.
The Commission shall produce this report in the second year of application of this Regulation and in each subsequent year of its application, for submission to the European Parliament by 30 April of the relevant year.
Ņemot vērā regulas tālejošās sekas attiecībā uz zivsaimniecības nozari, ir būtiski turpināt tās īstenošanas un visu negatīvo sociālekonomisko seku uzraudzību.
Given the regulation's far-reaching consequences for the fishing industry, ongoing monitoring of its implementation and of any adverse socio-economic effects is essential.
Šī Padomes regula ir nozīmīgs un ilgi gaidīts likumdošanas priekšlikums, kurā tiek meklēti risinājumi ilggadējām un būtiskām vajadzībām vienā no Eiropai visraksturīgākajām zvejas jomām.
The Council regulation before us is an important, long-awaited, legislative proposal seeking to find solutions to long-standing, vital needs in one of Europe's most distinctive fisheries.
Tāpēc tās sagatavotāji pelna patiesu atzinību par to, ka apņēmās veikt patiešām grūtu uzdevumu izstrādāt ilgtermiņa programmu par Baltijas mencas, kura ir visnozīmīgākā zivju suga Baltijas jūrā, krājumu atjaunošanu un zveju.
In this respect, the authors deserve our sincere congratulations for taking on the truly difficult task of framing a long-term programme for the restocking and fishing of Baltic cod, the most important fish species in that sea.
Piemērota plāna izstrāde nodrošināja, ka tiks panākti vēlamie rezultāti, ka tiks savākti visaptveroši sākotnējie (zinātniskie dati) un nopietni apsvērta iespējamā sociālekonomiskā ietekme.
The formulation of an appropriate plan guaranteed to achieve the desired effects called for the collection of comprehensive initial (scientific) data and careful consideration of the likely socio-economic effects.
Būtisks bija secinājums par patiešām atklātu un plašu apspriežu organizēšanu ar ieinteresētajām pusēm: zvejniekiem, pētniekiem un politiķiem.
As an essential corollary to this, truly open and broad-based consultations with stakeholders – fishermen, researchers and politicians – needed to be held.
Joprojām paliek jautājums, vai šī prasība tika pienācīgi izpildīta.
The question remains whether this requirement has been adequately met.
Regula galvenokārt attiecas uz pašām mencām, un tas atspoguļojas šī priekšlikuma rakstīšanas veidā.
The primary focus of this regulation is the cod themselves, and this is reflected in the way in which the proposal is written.
Sagatavošana ir tik noslēgta tāpēc, lai šim likumdošanas pamata priekšlikumam izveidotu aizsargājošu slāni, kurš to pasargātu no nepamatotiem papildinājumiem.
The drafting is so hermetic as to shroud this fundamental legislative proposal in a protective layer intended to shield it against 'unwarranted' insertions.
Tā kā mēs runājam par mencu, no kuru zvejas ir atkarīga daudzu ģimeņu iztika, jebkuri papildinājumi ir jāapsver, ņemot vērā ierosināto zvejas ierobežojumu sociālekonomisko ietekmi.
Given that we are talking about cod here – i.e. a fish on which many families' livelihoods depend – any such insertions could not fail to concern the socio-economic impact of the proposed fishing restrictions.
Šāda veida ierobežojumi rada nopietnas bažas tūkstošos cilvēku, kuru iztika ir saistīta ar Baltijas jūru.
Restrictions of this kind are causing serious concern among the thousands of people whose livelihoods are linked to the Baltic.
Zivrūpniekiem vēl jo vairāk skaudrs ir šis jautājums, jo priekšlikuma paskaidrojumā nav minēts nekāds finansējums, kuru varētu piešķirt Eiropas Zivsaimniecības fonds, lai kompensētu ierosinātā plāna radītās negatīvās ekonomiskās sekas.
The fishing industry is made all the more keenly aware of this issue by the fact that the proposal's explanatory statement makes no reference to any funding being made available under the European Fisheries Fund to compensate for any adverse economic effects caused by the proposed plan.
Turklāt regulā nav minēti nekādi bioloģiskie dati par Baltijas jūru.
Furthermore, it is difficult to see any sign of biological data on the Baltic in the regulation itself.
Plānā Baltijas jūras mencas zveja ir apskatīta kā vienota joma, neņemot vērā piekrastes zvejas īpatnības.
The plan appears to treat the Baltic cod fishery as a uniform area, taking no account of its specific inshore fisheries.
Referents izsaka šādas īpašas piezīmes.
The rapporteur has the following specific remarks to make:
Apšaubāms ir pats regulas nosaukums.
The very title of the regulation may be called into question.
Ir ierosināts to mainīt šādi: „Padomes Regula (EK), ar ko izveido daudzgadu plānu Baltijas jūras mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai”.
The following change has been put forward: 'Council Regulation (EC) establishing a multi-annual plan for management of the cod stocks in the Baltic Sea and the fisheries exploiting those stocks'.
Jāatzīmē arī, ka priekšlikums ir balstīts uz līdz šim ierasto triju asu pieeju zvejas pārvaldībai, proti, zemākām kvotām, zemākiem izdevumiem zivsaimniecības jomā un lielāku skaitu pārbaužu.
It should be noted in passing that the proposal is based on the traditional three-pronged approach taken to fisheries management to date, namely lower quotas, less fisheries expenditure and more inspections.
Priekšlikumu sagatavoja 2006. gadā, un tas ir jāpapildina, piemēram, ņemot vērā Johanesburgas deklarāciju, kurā prasa līdz 2015. gadam atjaunot zivju krājumus un zvejot saskaņā ar maksimālo ilgtspējīga ienesīguma līmeni.
The proposal was drafted in 2006 and needs to be brought up to date, with, for example a reference to the Johannesburg Declaration, which requires that, as far as is possible, stocks be rebuilt and fished at MSY levels by 2015.
Turklāt, ņemot vērā Ministru padomes pieņemtos lēmumus sanāksmē Luksemburgā, jāprecizē V nodaļas 16. pants: pielaides robeža zvejas grāmatā ir mainīto no 8 % uz 10 %, un šādu lēmumu lielākā daļa dalībvalstu mēģināja panākt jau ilgu laiku.
Furthermore, following the decisions taken by the Council in Luxembourg, Article 16 of Chapter V should be updated: the margin of tolerance in the logbook has been changed from 8% to 10%, which is something that the majority of Member States have been seeking for a long time.
Šis jautājums ir atspoguļots iepriekš minētajā grozījumā Nr. 7.
This issue is dealt with in Amendment 7 above.
Ņemot vērā priekšlikuma nozīmi un tā faktu precizitāti, paskaidrojuma 2. lpp. atrodamais apgalvojums ir mulsinošs.
Given the proposal's importance and its factual soundness, the following statement appearing on page 2 of the explanatory statement is dismaying.
Tas ir šāds: „Sakarā ar krājumu lieluma novērtēšanas nenoteiktību ICES nevar sagatavot nozvejas prognozes ar plāna īstenošanai nepieciešamo precizitāti."
It reads: 'Because of uncertainty in the assessment of the size of the stocks ICES is not in the position to produce catch forecasts with the accuracy required to implement the plan'.
Tieši ICES datiem bija jānodrošina izšķirošie zinātniskie pierādījumi, kuri pamatotu regulas sagatavošanu tās pašreizējā veidolā.
It was precisely the ICES data that were supposed to provide the decisive scientific evidence justifying the drafting of the regulation in its current form.
Nepamet iespaids, ka uzskats par to, ka Baltijas jūras flotes mencu zvejas jauda šobrīd neapšaubāmi ir pārlieku liela salīdzinājumā ar pieejamajām kvotām, ievērojamai ietekmēja priekšlikumā izklāstīto krājumu atjaunošanas plānu.
It is difficult to avoid the impression that the belief that the Baltic fleet's cod fishing capacity is, as things currently stand, unquestionably too high in relation to the fishing quotas available had a significant influence on the recovery programme set out in the proposal.
Tomēr neviens ne ES, ne dalībvalstu līmenī nav nācis klājā ar šīs problēmas sistemātisku risinājumu.
However, no one at EU or Member State level has yet put forward a systemic solution to this problem.
Pieaug diskusijas par to, ka ir jābūt ārkārtīgi uzmanīgiem no automātiskiem lēmumiem par flotu nodošanu metāllūžņos.
It is increasingly being argued that one should be extremely wary of automatic decisions on fleet scrapping.
Tā vietā jācenšas atrast veidus, kā saglabāt noteiktu zvejas jaudu līdz brīdim, kad krājumi ir papildināti, jo mums vajadzēs zvejas rīkus, ar ko strādāt, kad minētais brīdis pienāks.
Efforts should instead be made to find means of maintaining a given fishing capacity until such time as stocks are replenished, since we will need to have something to fish with when that time comes.
Referents saistībā ar saviem grozījumiem regulā vēl nav pieņēmis galīgo lēmumu, vai šo skart arī jautājumu par vasaras pārtraukumu garumu.
As regards his amendments to the regulation, the rapporteur has not taken a final decision on whether to address the issue of the length of summer closed periods.
Jāatzīmē, ka dalībvalstīs, kuras meklē veidus, kā vēl vairāk ierobežot zvejas intensitāti, ieviešot papildu dienas, kurās mencu zveja ir aizliegta, parādās tendence izmantot jūrā pavadīto dienu pieeju, nevis līdz šim izmantoto pieeju, nosakot pārtraukuma periodus.
It should be noted that in the Member States that are looking for a means of further restricting fishing effort by introducing additional days on which cod fishing is prohibited, a tendency in favour of a 'days-at-sea' approach and against the closed-period approach followed to date is emerging.
Nav šaubu, ka agrāk vai vēlāk šo jautājumu iekļaus diskusijās par plānu.
There can be no doubt that this issue will sooner or later be included in the discussions on the plan.
Papildus citiem jautājumiem, kuri nav atspoguļoti grozījumos, uzmanība jāpievērš šādām lietām:
Among the other issues not covered in the amendments, attention should be drawn to the following:
a) priekšlikuma paskaidrojuma 3. lpp. ir uzsvērts, ka Bacoma traļa (tralis ar taisnstūra tīklotu logu āmī) izmantošana ir ievērojami samazinājusi mazizmēra mencu nozveju.
(a) on page 3 of the proposal's explanatory statement, it is stressed that use of the Bacoma trawl has led to a significant reduction in catches of undersized cod.
Žēl, ka nav pieminēts arī tikpat efektīvais T90 tīkls, un mēs šo jautājumu arī esam ilgu laiku apsprieduši komitejas sanāksmēs;
It is a pity that no mention was made of the equally effective T90 net, which we have also discussed at great length during our committee meetings;
b) jāizskata problēma, kura izriet no regulas 15. un 17. panta.
(b) consideration should be given to the problem arising in Articles 15 and 17 of the regulation.
Ņemot vērā agrāko pantu, Latvija un Lietuva, piemēram, iesaka svītrot 2. panta pēdējo teikumu un visu 3. pantu, jo tie radītu ārkārtīgi lielas un nepamatotas administratīvās izmaksas.
With regard to the former article, Latvia and Lithuania are recommending, for example, that the final sentence in paragraph 2 and all of paragraph 3 be deleted on the grounds of the excessively high and unwarranted administrative costs to which they would give rise.
Baltijas jūras valstu Reģionālā konsultatīvā padome no otras puses iesaka apsvērt 17. panta piemērošanu arī A apgabala 28.-2. apakšapgabalam (Latvija);
The Baltic Sea Regional Advisory Council is, on the other hand, recommending that consideration be given to applying Article 17 also to Subdivision 28-2 (Latvia) in Area A;
c) Baltijas jūras dienvidu reģionu zvejnieki ir uzdevuši šādus jautājumus:
(c) the following issues have been raised by fishermen in the southern Baltic:
– ārkārtīgi nopietnie draudi mencu krājumu drošībai, kuri rodas, izmantojot stacionāros krātiņus un āķus;
- the extremely serious threat posed to the safety of cod stocks by the use of stow nets and hooks;
– makšķernieku radītā mencu krājumu apdraudējuma negodīga nozīmes mazināšana;
- the unfair playing down of the threat that anglers pose to cod stocks;
– steidzamā nepieciešamība palielināt reģionālo konsultatīvo padomju pašreizējās pilnvaras; šo viedokli pauž arī citas valstis;
- the pressing need for the actual powers of Regional Advisory Councils to be increased; this view is also being voiced in other countries;
– nepieciešamība pietiekami ņemt vērā zvejnieku ierobežoto piekļuvi komunikācijas sistēmām tehnisku problēmu dēļ.
- the need to take due account of the limited access fishermen have to communications systems, owing to technical problems.
Referents ir izmantojis iespēju, ko paredz ziņojumu sagatavošanas noteikumi, lai iesniegtu 13 regulas priekšlikuma grozījumus.
The rapporteur has taken advantage of the opportunity afforded by the rules on the drafting of reports to table 13 amendments to the proposal for a regulation.
Referents cer, ka pārējie deputāti atbalstīs šos grozījumus, kuru mērķis ir racionalizēt Kopienas mencu politiku, kā arī saglabāt atbilstīgu līdzsvaru starp nepieciešamību atjaunot krājumus un nepieciešamību saglabāt pamatnoteikumus, kuri ir nepieciešami zvejnieku kopienām zvejas turpināšanai un izdzīvošanai.
He wishes to win his fellow Members' support for these amendments, the aim of which is to rationalise Community policy on cod and attempt to maintain an appropriate balance between the need to rebuild stocks and the need to maintain the basic conditions required for fishing communities to continue fishing, and thus to survive.
Tādēļ referents cita starpā ierosina samazināt zvejas dienas no 10 % uz 8 % un palielināt nozvejas paziņošanas līmeni no 100 kg uz 300 kg, kā arī piedāvā veidus, kā vienkāršot zvejošanu uz attiecīgo apgabalu robežām.
This is why the rapporteur is proposing, among other things, to bring the reduction in fishing days down from 10% to 8% and increase the notification threshold from 100 kg to 300 kg, and is putting forward a means of simplifying fishing on the boundaries of the areas concerned.
Referents ierosina nodot tālākai apspriešanai 13. pantu, un ir iekļāvis pēdējo pantu, kurā prasa Komisijai pastāvīgi uzraudzīt negatīvās sociālekonomiskās sekas.
He is proposing that Article 13 be put out to further consultation and has inserted a final article requiring the Commission continuously to monitor any adverse socio-economic effects.
Nobeigumā referents vēlētos uzsvērt, ka agrākajā Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002, kura ir minētā šajā priekšlikumā, bija mērķis saglabāt piesardzīgu pieeju, ieviešot pamatīgas izmaiņas zivsaimniecības politikā; saglabāt piesardzīgu pieeju gan krājumu pārvaldībai, gan veikto pārmaiņu radīto sociālekonomisko seku izvērtēšanai.
To wind up, the rapporteur would point out that the intention of the earlier Council Regulation (EC) No 2371/2002, which is referred to in the proposal before us, was to maintain a precautionary approach during the introduction of fundamental changes to fisheries policy; a precautionary approach to both stock management and the assessment of the socio-economic impact of the changes made.
Pēc četru Baltijas valstu pievienošanās jāturpina piemērot šo principu.
Following the accession of the four Baltic countries, that principle should continue to remain applicable.
Mencu krājumi Baltijas jūrā ir apdraudēti.
The situation of cod in the Baltic Sea is serious.
Par spīti tam, ka pēdējos gados ir samazinātas nozvejas kvotas, mencu krājumi ir mazāki par bioloģiski drošu līmeni.
Despite reductions in fishing quotas in recent years, sections of the cod stock are outside safe biological limits.
Tas ir nopietns apdraudējums unikālajai un neaizsargātajai Baltijas jūras videi.
This is a serious threat to the unique and extremely sensitive marine environment of the Baltic Sea.
Mencu krājumu saglabāšana visā Baltijas jūrā ir svarīga gan no vides aspekta, gan arī turpmākai iespējai zvejot mencas.
It is important, both from an environmental point of view and in terms of future access to cod, to conserve cod stocks throughout the Baltic Sea.
Mūsu kopējā atbildība ir nodrošināt, lai arī turpmāk būtu iespējams zvejot mencas Baltijas jūrā.
It is our common responsibility to make it possible also to fish for cod in the Baltic Sea in the future.
Pašreizējās regulas ir solis pareizajā virzienā, bet tām nebūs nozīmes, ja tās netiks ievērotas.
The existing regulations are a step in the right direction but they will not help unless there is compliance with them.
Kaut gan mencu krājumiem un Baltijas jūras videi radītais apdraudējums ir komplicēts, tomēr visvairāk jūras videi kaitē nelegāla mencu zveja.
Even though the threats to cod, and therefore the Baltic Sea, are multiple and complex, the greatest threat, nevertheless, is illegal fishing.
Saskaņā ar Starptautiskās Jūras pētniecības padomes aprēķiniem nelegāla mencu zveja ir 35 % līdz 45 % no mencām, kuras nozvejotas Baltijas jūras austrumu daļā.
The International Council for the Exploration of the Sea (ICES) estimates that illegal fishing of cod accounts for between 35% and 45% of the cod landed from the eastern stock.
Tāpēc galvenais paņēmiens mencu krājumu aizsardzībai nav viss jaunu noteikumu ieviešana mencu zvejai, bet gan garantijas, ka tiek ievērotas pašreizējās regulas.
The most important method of protecting cod stocks is not, therefore, the introduction of new rules for cod fishing but rather guarantees that there is compliance with existing regulations and this area must, therefore, be given priority.
Pašreiz ir acīmredzami, ka dalībvalstu kontroles īstenošanā ir nopietnas nepilnības.
At the present time, there are evidently serious shortcomings in how they bear this responsibility.
Tas rada apdraudējumu mencu krājumiem un Baltijas jūras videi.
This situation is detrimental for both cod stocks and the environment of the Baltic Sea.
Tā kā Kopienai vienai pašai nav iespējams kontrolēt zvejniecības darbības vai piemērot sodus par nelegālu zveju, tās centieni ir jāpievērš dažādiem paņēmieniem, kas pamudinātu dalībvalstis ievērot šo regulu.
As the Community is not able itself to control the fishing activities, or to impose penalties for illegal fishing, its efforts must focus on various methods of inducing the Member States to enforce this regulation.
Mencu krājumu saglabāšanu ietekmē arī tas, ka pārāk daudz mencu tiek nozvejotas nepieaugušas, kad tās ir nārstojušas tikai vienu reizi un nereti pat nav nārstojušas.
Cod stocks are also affected by the fact that far too much cod has been landed while it is still young and has only managed to spawn once, and sometimes not even at all.
Tā rezultātā mencu krājumi nepalielinās un to atražošanās spēja ir ierobežota.
A direct consequence of this is that the growth of stocks suffers and the ability of stocks to recover is reduced.
Jāatzīmē arī, ka nozvejoto nepieaugušo mencu tirgus vērtība ir zemāka, jo tās ir pārāk mazas.
It is also noteworthy that the market value of the fish finally landed is lower because the cod landed is far too young.
Lai novērstu mencu krājumu samazināšanos Baltijas jūrā, ir jāsaglabā stingras nozvejas kvotas.
In order to prevent a collapse in cod stocks in the Baltic Sea, a strict allocation of quotas must be maintained.
Jābūt iespējai bez ierobežojumiem iepazīties ar ikgadējiem zinātniskajiem novērtējumiem par mencu krājumiem, pamatojoties uz kuriem pieņem Padomes lēmumus.
It must be possible to follow the annual scientific assessments of the cod stock, on which the Council's decisions are made, without restriction.
Galvenās prioritātes ir jūras vide un ilgtspējība, nevis īslaicīgi sociālie un politiskie mērķi.
The environment and the long-term view are the primary concerns, not short-term social and political objectives.
Visbeidzot, lai pārvaldītu Baltijas jūras vidi un mencu krājumus, ir nepieciešama jauna zvejniecības politika, kura pašiem zvejniekiem visā Eiropas Savienībā liek justies atbildīgiem un kurā ir noteikta atbildība par zivju krājumu saglabāšanu.
All in all, in order to manage the environment and cod fishing in the Baltic Sea, a new fisheries policy is needed, a policy that makes fishermen throughout the Union themselves feel and take responsibility for the survival of the stock.
Viens no paņēmieniem, kurš ir izrādījies efektīvs zivju krājumu aizsargāšanai un nodrošina zvejniekiem iztikas līdzekļus, ir individuālas nododamās kvotas (INK ).
One system which has proved effective in protecting fish stocks and enabling fishermen to continue with their livelihood, is ITQ (individually transferable quotas).
INK zvejniekiem dod tiesības zvejot, piešķirot atsevišķu kvotu par katru zivju sugu, zvejas vietu un gadu.
ITQ give individual rights to fish by giving fishermen an individual quota per species, fishing ground and year.
Atbildīgā iestāde, tas ir, Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK), vispirms nosaka kopējo kvotu un pēc tam saskaņā ar zvejnieku uzņēmu ierosinājumiem tiek noteiktas atsevišķas kvotas.
Initially, the total quota is set by an appropriate authority, e.g. the Scientific Technical and Economic Committee for Fisheries (STECF), and is subsequently set in accordance with proposals from fishermen's own organisations.
INK nodrošina, ka zvejnieki ir ieinteresēti nepalielināt nozveju, jo tai ilgtermiņā ir kaitējoša ietekme.
ITQ provide fishermen with incentives not to catch too much fish since that has directly detrimental consequences in the long term.
Tas ir pašu zvejnieku interesēs — ievērot noteikumus, uzraudzīt zvejniecību un apkarot nelegālu zveju, kā arī aizsargāt zivju nārstošanas vietas.
It is directly in the fishermen's own interests to comply with the rules, monitor and combat illegal fishing and protect spawning grounds.
Tā kā INK var pārdot, tad ikvienam zvejniekam, kurš vēlas pārtraukt darbu savā arodā, ir iespējams iegūt līdzekļus jaunas profesionālās karjeras uzsākšanai.
Since ITQ can be sold, there is also a realistic possibility for any fisherman wishing to abandon the profession to establish a platform to start a new career.
INK ar labiem rezultātiem tiek izmantotas Jaunzēlandē, Aļaskā un Islandē.
ITQ have been used with good results in New Zealand, Alaska and Iceland.
INK varētu būt kā ES izmēģinājuma projekts mencu zvejai Baltijas jūrā.
Cod fishing in the Baltic Sea could be used as a pilot project for ITQ in the EU.
Baltijas jūra ir ierobežota zvejas vieta, kuras mencu krājumi sadalīti divos apgabalos, bet attālumi ir samērā nelieli, lai zvejnieki varētu pārvietoties un mainīt mencu nozvejas vietas.
It is a limited fishing ground with two cod stocks but with relatively short distances for fishermen to move between the fishing grounds and the stocks.
Kopsavilkumā priekšlikumā ir četri ierosinājumi:
In summary, the proposals for measures are as follows:
Zivju mirstības koeficients 25 līdz 32 apakšapgabalā ir noteikts 0.
In Subdivisions 25-32, the fishing mortality rate is set to 0.
Tas nozīmē, ka zveja ir pilnībā aizliegta.
This means that no fishing is permitted at all.
Ieviest stingrākas prasības dalībvalstu kontrolei un noteikt sodus par mencu nelegālu zveju, kā arī uzdot Komisijai publicēt sarakstu ar tām valstīm, kuras to nav izpildījušas.
Introduce stricter requirements for Member States' control and penalties for illegal cod fishing, and instruct the Commission to name and publish a list of those States which are found wanting in this respect.
Noteikt zvejojamo mencu minimālo garumu 40 cm, kuru nesasniegušās zivis ir jāatlaiž atpakaļ jūrā, tādējādi nodrošinot mencu vairošanos un pavairojot zivju krājumus.
Increase the minimum permissible size for landed cod to 40 cm, thereby giving cod further opportunities to breed and thus to strengthen the stock.
Ļaut zinātniski noteikt mencu nozvejas kvotu apmēru un nepieļaut, ka dalībvalstis neievēro vides aspektus, nosakot nozvejas kvotas.
Allow science to determine the size of cod quotas and not allow the Member States to ignore the environmental aspects when setting quotas.
Sagatavojot novērtējumu, Komisijai ir jāizpēta iespējas ieviest INK mencu nozvejai Baltijas jūrā un tādā veidā pastiprināt zvejnieku ieinteresētību saglabāt zivju krājumus.
In making its assessment, the Commission should explore the possibilities of introducing ITQ for cod fishing in the Baltic Sea and, thereby, increase the incentives for individual fishermen to conserve stocks.