natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šajā darba dokumentā ir izskaidrots uzklausīšanu pamatojums un apkopotas galvenās izteiktās idejas.
This working document explains the background to the hearings and summarises the main ideas raised.
Pirmajā daļā ir iekļauti argumenti par uzklausīšanu organizēšanu Budžeta komitejā, temati, kas izvēlēti pārrunām, un ieguldījums, ko šīs uzklausīšanas var dot, lai uzlabotu ES izdevumu lietderību un sagatavotu 2007.–2013. gada daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 2008./2009. gada pārskatu.
The first section covers the arguments for organising hearings in the committee on budgets, the topics chosen for discussion, and the contribution that hearings can make to improve the value for money delivered by EU spending and in preparing for the 2008/ 2009 review of the 2007 - 2013 multi-annual financial perspective (MFF).
Otrajā un trešajā daļā izklāstīti galvenie jautājumi, ko uzsvēris katrs uzaicinātais runātājs uzklausīšanā attiecīgi ārpolitikas un iekšpolitikas jomā.
The second and third sections set out the main points made by each invited speaker for the external and internal policy hearings respectively.
I – Iemesli rīkot uzklausīšanas politikas jomā Budžeta komitejā
I - The reasons for holding policy hearings in the committee on budgets
Uzklausīšanas politikas jomā kā instruments, lai izskatītu izdevumu prioritātes
Policy hearings as a tool to consider spending priorities
Parlamenta rezolūcijas par Komisijas Ikgadējo politikas stratēģiju (IPS) E apsvērumā minēts, ka 2007. gada budžetam „ neapšaubāmi būs stratēģiska ietekme attiecībā uz nākamajiem gadiem ”.
Recital E of the Parliament's resolution on the Commission's Annual Policy Strategy (APS) states that the 2007 budget " will undoubtedly have a strategic effect as regards future years" .
Tas saskan ar faktu, ka izdevumu prioritāšu noteikšana ir arī vajadzīga, lai nodrošinātu izmaksu lietderību, ņemot vērā to resursu ierobežotību ES izdevumiem, kas pieejami 2007.–2013. gada daudzgadu finanšu shēmā: šis viedoklis ir izteikts IPS rezolūcijā un atkārtots mandāta ziņojumā par 14. jūlija saskaņošanas sanāksmi.
This dovetails with the fact that prioritisation for spending is also needed to ensure value for money in light of the limited resources for EU spending available within the 2007 - 2013 MFF: a point made in the APS resolution and repeated in the mandate report for the 14 July conciliation.
Kopīgas diskusijas par Eiropas Parlamenta prioritāriem jautājumiem
Inclusive discussions on priority issues for the European Parliament
Vispirms tika rīkota uzklausīšana par ārpolitikas aspektiem.
The hearing on external policy aspects was held first.
Tas notika saskaņā ar Eiropas Parlamenta rezolūciju par Komisijas Ikgadējo politikas stratēģiju (IPS), ko plenārā atbalstīja vairums deputātu un kuras 4. punktā tika kritizēta Komisija par „nepietiekami pievērstu uzmanību...plašām un ļoti straujām izmaiņām, kas sagaida pasaules ekonomiku”.
This was in line with the European Parliament's Resolution on the Commission's Annual Policy Strategy (APS), which was supported by a large majority in plenary, paragraph 4 of which criticised the Commission for "insufficient attention...to the vast and very rapid changes underway in the global economy".
Otrajā uzklausīšanā uzsvars tika likts uz galvenajiem iekšpolitikas uzdevumiem.
The second hearing focused on key internal policy challenges.
Šo uzklausīšanu temati tika izvēlēti, lai atspoguļotu prioritāros jautājumus, kas izklāstīti IPS rezolūcijā (6. punkts).
The topics for the hearings were chosen to reflect priority issues set out in the APS resolution (paragraph 6).
Gan runātāju no ārpuses, gan augsta līmeņa dalībnieku no ES institūcijām, ieskaitot parlamentāro komiteju vadītājus, iesaistīšana bija plānota, lai palielinātu šo diskusiju saistību ar ES politikas veidošanu.
The mixture of both external speakers and high-level participants from within the EU institutions, and including chairs of parliamentary committees, was intended to maximise the relevance of discussions to EU policy making.
II un III daļā atrodama papildu informācija par katras uzklausīšanas tematiku un runātājiem un izklāstītas galvenās idejas, ko izteicis katrs runātājs.
Sections II and III provide more details on topics and speakers for each hearing and set out the main ideas raised by each speaker.
Tiecoties nodrošināt augstāku izmaksu lietderību un sagatavot 2008./2009/ gada daudzgadu finanšu shēmas pārskatu
Towards better value for money and the 2008/ 2009 review of the MFF
Šīs uzklausīšanas sniedza iespēju ES politikas veidotājiem un atzinuma sagatavotājiem pārrunāt jautājumus par pašreizējās politikas saistību ar vajadzību noteikt politikas prioritātes un nodrošināt ES budžeta izmaksu lietderību.
The hearings provided an opportunity for EU policy-makers and opinion formers to discuss issues of current policy relevance against a backdrop of the need to set policy priorities and ensure value for money in the EU budget.
Referents atzīmē, ka uzklausīšanas arī ļāva atgādināt citām ES institūcijām to, ka Parlaments šogad veic izmaksu–ieguvumu pētījumus virknē izdevumu jomu un ka tas veicinās turpmāko prioritāšu noteikšanu.
The rapporteur notes that the hearings also served to remind the other EU institutions that the Parliament is this year conducting cost-benefit studies on a number of areas of spending that will contribute to setting future priorities.
Šajās uzklausīšanās ES politikas tika iztirzātas vispārīgi, jo pieejamais sagatavošanās laiks bija ierobežots.
A broad approach to EU policies was taken at the hearings due to the short preparation time available.
Tomēr uzklausīšanas būs efektīvākas, ja tās kļūs par daļu no ES izdevumu stratēģiskas pārbaudes procesa, kas nodrošina augstāku izmaksu lietderību un politiku prioritāšu efektīvāku noteikšanu.
However, the hearings will be most effective if they become part of a process of strategic scrutiny of EU spending that delivers better value for money and policy prioritisation.
Referents paredz, ka gada budžeta procedūras sākuma posmā uzklausīšanas politikas jomā kļūs par ikgadēju pasākumu, lai pārbaudītu īpašas izdevumu jomas un stimulētu domāt perspektīvā par budžeta izpildes prioritātēm.
The rapporteur envisages that the policy hearings should become an annual feature, at an early stage of the annual budget procedure, in order examine particular areas of spending and to stimulate thinking about the priorities for the budget exercise ahead.
Šajā procesā jāiekļauj Eiropas Parlamenta specializēto komiteju aktīva piedalīšanās.
This process should include the active participation of the EP's specialised committees.
Turklāt uzklausīšanas varētu palīdzēt veicināt Parlamenta deputātu stratēģiskāku attieksmi pret ES budžetu, lai EP varētu efektīvāk nodrošināt, ka tā prioritātes tiek pilnībā ņemtas vērā nākamajā daudzgadu finanšu shēmas pārskatā.
Further, the hearings could help to foster a more strategic mindset regarding the EU budget among parliamentarians such that the EP might have a more effective role in ensuring that its priorities are fully taken into account in the forthcoming review of the MFF.
Pamatojoties uz komisāres D. Grybauskaite komentāriem uzklausīšanā iekšpolitikas jomā un Padomes prezidentūras ministra U.-M. Wideroos komentāriem Budžeta komitejā 30. maijā, šķiet, ka ir ievērojams atbalsts tam, lai Komisija, Padome un Parlaments aktīvāk nodrošinātu izmaksu lietderību gada budžeta procedūrā.
On the basis of the comments made by Commissioner Grybauskaite at the internal policies hearing and by Minister Wideroos for the Council Presidency in COBU on 30 May, there appears to be significant support for a greater focus on delivering value for money in the annual budget procedure across the Commission, Council and Parliament
II – 29. maija uzklausīšanā par ārējiem aspektiem pārrunāto ideju kopsavilkums
II - Summary of the ideas discussed at the external aspects hearing on 29 May
Šajā daļā īsumā apkopoti galvenie viedokļi un idejas, ko izteica katrs ielūgtais eksperts attiecīgā uzklausīšanas daļā.
This section briefly summarises the main points made and ideas raised by each of the invited expert speakers per section of the hearing.
Kopsavilkumā iekļautas šo runātāju ievada piezīmes un atbildes uz deputātu jautājumiem
The summary covers their opening remarks and responses to questions from members.
Pamatā Budžeta komitejas sekretariāta piezīmes. .
Based upon notes provided by the secretariat of the committee on budgets. .
Tirdzniecība un attīstība
Trade and development
David O'Sullivan , Tirdzniecības ĢD ģenerāldirektors, Eiropas Komisija:
David O'Sullivan , Director-General, DG Trade, European Commission:
Atvērta tirdzniecības politika var ievērojami veicināt ekonomisko izaugsmi un attīstību.
· Open trade policies can make a major contribution to economic growth and development.
Protekcionisms nav pareizā politikas atbilde uz globalizācijas ekonomiskajiem izaicinājumiem.
Protectionism is not the right policy response to the economic challenges of globalisation.
Arī papildu izdevumi pētniecībai un attīstībai var veicināt ekonomisko izaugsmi.
Increased research and development spending can also enhance economic growth.
Tirdzniecības sekmēšana ir joma, kurā attīstības mērķu sasniegšanu var veicināt, samazinot apgrūtinošu muitas procedūru izmaksas.
· Trade facilitation is an area in which development objectives can be furthered by reducing the costs of onerous border procedures.
Komisija 2005. gada G8 valstu sammita laikā piekrita līdz 2010. gadam katru gadu piešķirt EUR 1 miljardu tirdzniecības atbalstam.
The Commission committed to spend €1 billion on aid for trade annually by 2010 at the 2005 G8 summit.
Nākamo Komisijas paziņojumu par konkurētspējas ārējiem aspektiem ir rūpīgi jāpārbauda, ņemot vērā Dohas Attīstības programmas sarunu pašreizējo grūto posmu.
· The forthcoming Commission communication on external aspects of competitiveness needs to be carefully calibrated in light of the current difficult stage of the DDA negotiations.
Athanissios Theodorakis , Attīstības ĢD ģenerāldirektors, Eiropas Komisija:
Athanissios Theodorakis , Director-General, DG Development, European Commission:
· „Eiropas konsensā attīstības jomā”, ko 2005. gada decembrī pieņēma Padome, Parlaments un Komisija, ir iekļauti pagaidu mērķi ES valsts palīdzībai attīstības jomā (ODA) 0,56 % apmērā no nacionālā kopienākuma līdz 2010. gadam, lai sasniegtu ES saistošu ANO mērķi 0,7 % no nacionālā kopienākuma līdz 2015. gadam.
· The "European Consensus on Development" adopted by the Council, Parliament and Commission in December 2005 includes intermediate goals for Official Development Assistance (ODA) by the EU of 0.56% of GNI by 2010 with a view to achieving the UN target of 0.7% of GNI by 2015 to which the EU is committed.
· Kopējie, norunātie mērķi ir būtiski, lai dažādi atbalsta sniedzēji varētu efektīvi strādāt kopā.
· Common, agreed objectives are essential if the various aid providers are to work effectively together.
Tie ietvēra saskaņotības uzlabošanu ar ES dalībvalstu attīstības atbalsta plānošanu.
This included improving co-ordination with the development aid programming of EU member states.
· Sākotnējā budžeta projekta (SBP) attīstības elementus Komisija ierosināja saskaņā ar daudz vienkāršotāku struktūru, izmantojot ģeometrisko un tematisko instrumentu samazinātu daudzumu.
· The development elements of the Preliminary Draft Budget (PDB) have been proposed by the Commission according to a much simplified structure based on a reduced number of geographical and thematic instruments.
Ashraf Ghani , Kabulas universitātes rektors (runas uzmetums I pielikumā):
Ashraf Ghani , Chancellor of Kabul University (speaking note at annex I):
· Valsts veidošana un tirgus veidošana ir galvenie uzdevumi to attīstības valstu, kas šobrīd šajā sistēmā nav iekļautas, integrēšanai globālā sistēmā.
· State-building and market-building are the key challenges to integrate into the global system those developing countries that are currently effectively excluded from it.
Lai atbalsts attīstības jomā būtu visefektīvākais, to jāvirza caur saņēmējvalsti.
Development assistance should be channelled through the recipient state if it is to be most effective.
· Tādas iestāžu sistēmas veidošana, kas novērš korupcijas iespēju un veicina vidusšķiras attīstību, ir būtiska veiksmīgai attīstībai un valsts veidošanai.
· Building an institutional framework that eliminates the scope for corruption and favours the development of a middle-class is essential to successful development and state-building.
· Nevalstisko organizāciju (NVO) izplatīšanās, caur kurām parasti tiek novirzīti atbalsta maksājumi, var radīt līdzekļu izšķērdēšanu, kas saistīta ar projektu dublēšanos, lai gan tiem vajadzētu būt savstarpēji papildinošiem, un mazināt valsts prioritāti.
· The proliferation of non-governmental organisations (NGOs) through which aid payments are often channelled can lead to waste through overlapping, rather than complementary, projects and detract from the primacy of the state.
· Ir jāuzlabo starptautiskā saskaņošana, lai izstrādātu apstiprinātu plānu, kā nodrošināt valsts pārvaldes efektivitāti attīstības valstīs.
· There should be improved international co-ordination with a view to producing an agreed blue-print on how to guarantee the effectiveness of state apparatus in developing countries.
Mirian Van Reisen , Eiropas Ārpolitikas padomdevēju biroja direktore, atbildot uz jautājumiem, kas izklāstīti uzklausīšanu papildinošos darba dokumentos:
Mirian Van Reisen , Director, Europe External Policy Advisors, in response to the questions set out in the working documents accompanying the hearing:
· Komisijas 2007. gada sākotnējā budžeta projektā (SBP) 4. pozīcijas (Eiropa kā globāls partneris) finansējums bija nepietiekams.
· Heading 4 (Europe as a global actor) was under-resourced in the Commission's 2007 Preliminary Draft Budget (PDB).
Resursu samazinājums attīstības atbalstam Āzijai ir negatīvs SBP aspekts.
Decreases in development aid resources for Asia are a bad element of the PDB.
· Ir jāizstrādā mehānisms, kas nodrošinātu, ka Eiropas Kopienas attīstības atbalsts kā tiešs budžeta atbalsts saņēmējvalstīm tiek izmantots atbilstoši un pārredzami.
· It is necessary to develop mechanisms to ensure that Community development assistance provided as direct budgetary support to recipient countries is used appropriately and transparently.
· Eiropas Parlamentam jāsaglabā savas koplēmuma pilnvaras attīstības sadarbības jomā un jāuzstāj uz to, lai tiktu uzturētas īpašas budžeta pozīcijas un lai tās netiktu apvienotas plašākās programmās, kurās EP nav politiskas ietekmes.
· The European Parliament should maintain its co-decision power in the area of development co-operation and should insist that specific budget lines are kept and are not all amalgamated in broad programmes over which the EP has no policy influence.
Ārējās attiecības un KĀDP
External relations and CFSP
Benita Ferrero-Waldner , Eiropas ārējo attiecību komisāre:
Benita Ferrero-Waldner , European Commissioner for External Relations:
· Kopējās 4. pozīcijas saistību apropriācijas ir „personīga vilšanās”, bet ir labākais, ko varēja sasniegt, sagatavojot SBP, lai vienotos par jauno daudzgadu finanšu shēmu (DFS).
· The overall appropriations for commitments for heading 4 are a "personal disappointment", but are the best that could have been achieved in preparing the PDB further to the agreement of the new multi-annual financial framework (MFF).
· Palielinātais KĀDP budžetā pieejamo resursu daudzums, pateicoties nesen pieņemtajam iestāžu nolīgumam (IN), ļaus ES uzsākt virkni jaunu projektu, kas veicinās ES ārējo darbību pārredzamību.
· The increased resources available in the CFSP budget as a result of the recently agreed inter-institutional agreement (IIA) will allow the EU to undertake a number of new projects that will enhance the visibility of EU external actions.
· Jāpievērš paaugstināta uzmanība tādiem jautājumiem kā attiecības ar Ķīnu un Indiju un enerģijas drošība.
· An increased focus on issues such as relations with China and India, and energy security is needed.
Komisija izstrādā dokumentu Eiropas Padomei par enerģijas drošību, un drīzumā tiks pabeigts stratēģijas dokuments par attiecībām ar Ķīnu.
The Commission is producing a paper for the European Council on energy security and a strategy document on relations with China is forthcoming.
Elmar Brok , Ārlietu komitejas priekšsēdētājs:
Elmar Brok , Chairman of the AFET committee:
· Ikgadējs 4. pozīcijas apjomu samazinājums par 20 % Komisijas SBP liek vilties.
· The 20 percent year-on-year decrease in the figures for Heading 4 in the Commission's PDB is disappointing.
EP jau tagad jāsāk gatavoties pilnībā uzņemties atbildību par ārējo attiecību izdevumiem daudzgadu finanšu shēmas 2008./2009. gada pārskatā.
The EP should begin now preparing for a full role as regards external relations spending in the 2008/ 2009 review of the MFF.
· Ārējo attiecību instrumentu racionalizēšana kopumā ir laba ideja: tiem jāveicina budžeta pārredzamība.
· The rationalisation of external relations instruments is generally a good idea: these must contribute to transparency in the budget.
· KĀDP budžets bija „liels ieguvējs” daudzgadu finanšu shēmā, bet pašreizējā situācija, kurā EP bieži saņem reālu informāciju tikai pēc lēmumu pieņemšanas, ir jāizbeidz: kopīgas informācijas sanāksmes par KĀDP ir pozitīvs, bet galu galā pārejas pasākums.
· The CFSP budget was the "big winner" in the MFF, but the current state of affairs in which the EP often only receives real information after decisions have been taken must end: the joint information meetings on CFSP are a positive, but, ultimately, transitional arrangement.
· Padomē/prezidentūrā par KĀDP atbildīgajām personām jāsanāk kopā un jāpārrunā šie jautājumi pirms EP atbildīgām komitejām.
· The persons responsible for CFSP in the Council/ Presidency should come and discuss these matters before the responsible EP committees.
Starp KĀDP un EDAP jābūt labākai sinerģijai.
There should be greater synergies between CFSP and ESDP operations.
· KĀDP nodrošina teicamu izmaksu lietderību trijos veidos.
· The CFSP budget provides excellent value for money on three grounds.
Pirmkārt, tā palīdz mobilizēt dalībvalstu resursus.
First, it is a means to mobilise member state resources.
Otrkārt, tā palīdz saskaņot šos resursus.
Second, it is a means to co-ordinate these resources.
Treškārt, tā padara ES ārējās darbības pārredzamas.
Third, it brings visibility to EU external actions.
· Starp Ministru padomi un Eiropas Parlamentu jābūt „pārliecinošākai” sadarbībai attiecībā uz ārpolitikas jautājumiem un budžeta izdevumiem.
· There should be a more "confident" relationship between the Council of Ministers and the European Parliament as regards foreign policy matters and budgetary spending.
· ES Īpašajiem pārstāvjiem (ESIP) ir liela nozīme.
· EU Special Representatives (EUSRs) play a valuable role.
Nevajag pārspīlēt risku, ka ESIP varētu dublēt darbības, ko veic Komisijas delegācijas, un nevajag radīt neskaidrību attiecībā uz ES ārējo pārstāvēšanu trešās valstīs.
The risks that EUSRs duplicate activities that could be carried out by Commission delegations and confuse matters as regards EU external representation in third countries should not be exaggerated.
III – 20. jūnija uzklausīšanā par iekšējiem aspektiem pārrunāto ideju kopsavilkums
III - Summary of the ideas discussed at the internal aspects hearing on 20 June
Šajā daļā īsumā apkopoti galvenie viedokļi un idejas, ko izteica katrs ielūgtais eksperts attiecīgajā uzklausīšanas daļā.
This section briefly summarises the main points made and ideas raised by each of the invited expert speakers per section of the hearing.
Kopsavilkumā iekļautas šo runātāju ievada piezīmes un atbildes uz deputātu jautājumiem
The summary covers their opening remarks and responses to questions from members
Pamatā Budžeta komitejas sekretariāta piezīmes. .
Based upon notes provided by the secretariat of the committee on budgets. ..
2007. gada sākotnējā budžeta projekta ieviešana – iekšpolitikas aspekti
Introducing the PDB 2007 - internal policy aspects
Dalia Grybauskaite , Eiropas finanšu plānošanas un budžeta komisāre:
Dalia Grybauskaite , European Commissioner for financial programming and budget:
ES budžetā galvenā uzmanība tiek pievērsta izaugsmei un nodarbinātībai: ES budžeta daļu izdevumiem šajā jomā ir paredzēts palielināt no 6,5 % 2006. gadā līdz plānotiem 10,2 % 2013. gadā.
· The EU budget is being re-focused towards competitiveness for growth and employment: the proportion of the EU budget spent in this area is set to rise from 6.5 % in 2006 to a projected 10.2 % in 2013.
Izdevumi brīvībai, drošībai un tiesiskumam divkāršosies jaunajā daudzgadu finanšu shēmā.
· Spending on freedom, security and justice is due to double over the new MFF.
ES gada politikas plānošanai un budžeta cikliem jābūt savstarpēji savienojamiem un saskaņotiem.
· The EU's annual policy planning and budget cycles should be mutually consistent and coherent.
Atzinīgi novērtēja ideju par rentabilitātes pieeju uzlabošanu un atzīmēja, ka Komisija izmantos agrīnās brīdināšanas sistēmu, lai analizētu vairāku programmu izdevumu efektivitāti.
· Welcomed the idea of improving cost-benefit approaches and noted that the Commission would operate an early-warning system to analyse the effectiveness of spending as regards a number of programmes.
Pētniecība, jauninājumi un enerģētika
Research, innovation and energy
Iain Begg , Londonas Ekonomikas skola:
Iain Begg , London School of Economics:
· ES pētniecības budžets ir apmēram 1/60 no kopējā apjoma, kas būtu vajadzīgs, lai sasniegtu Lisabonas stratēģijas mērķi, kurš paredz pētniecības un attīstības izdevumus 3 % no ES IKP.
· The EU budget for research represents roughly 1/60th of the overall amount that would be necessary to reach the Lisbon Strategy target of research and development spending at 3% of EU GDP.
· ES pētniecības finansējums ir jāpiešķir, vadoties pēc izcilības kritērija: pārdale ir citu budžeta elementu kompetencē.
· Excellence should be the criterion according to which EU research funding is allocated: re-distribution is for other elements of the budget.
· Jauninājumu līmeni ES ekonomikā varētu paaugstināt, radot vidi, kas atbalsta jauninājumus un radošumu: to varētu izdarīt, ieviešot vairāk apbalvojumu par jauninājumiem un pētniecību, kā arī, piemēram, ar reklāmas palīdzību.
· Levels of innovation in the EU economy could also be improved by creating an environment that rewards innovation and creativity: this might be done through creating more prizes for innovation and research and via publicity material, for example.
· Noteikumi, kas attiecas uz pieteikšanos ES pētniecības finansējumam, pašlaik ir pārāk apgrūtinoši, un tie pēc iespējas jāvienkāršo.
· The rules for applying for EU research funding are at present too onerous and should be simplified wherever possible.
· Enerģētikas pētniecība ir joma, kurā ES varētu mēģināt darboties ar pilnu jaudu, ieskaitot vēja enerģijas un atjaunīgās enerģijas tehnoloģiju nozarē.
· Energy research is an area where the EU could look to play to its existing research strengths, including in the areas of wind-power and renewable energy technology.
Giles Chichester , Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas priekšsēdētājs:
Giles Chichester , Chairman of the ITRE committee :
· Ir žēl, ka Komisijas sākotnējie ierosinājumi attiecībā uz pētniecības finansēšanu tika ievērojami samazināti 2007.–2013. gada daudzgadu finanšu shēmas galīgajā paketē.
· It is a disappointment that the Commission's initial proposals as regards research funding were significantly reduced in the final package for the 2007 - 2013 MFF.
· Eiropas Pētniecības padomei ir aktīvi jāiesaistās ES pētniecības finansēšanas saskaņošanas uzlabošanā.
· The European Research Council should play an important role in improving the co-ordination of EU research funding.
· Finansējums jāpiešķir, pamatojoties uz izcilības kritēriju.
· Excellence should be the basis on which research funding is allocated.
· Pētniecībai enerģētikas jomā jāietver arī enerģijas izmantošanas efektivitāte un pieprasījuma vadīšana.
· Research in the energy sector should also cover efficiency of energy usage and demand management.