natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lauksaimniecības, mežsaimniecības, zivsaimniecības un akvakultūras ilgtspējības un konkurētspējas paaugstināšana, vienlaikus samazinot ietekmi uz vidi, ko panāk, pētot un tālāk attīstot lauksaimniecības produkcijas sistēmas , izstrādājot jaunas tehnoloģijas, iekārtas, veicot pētījumus par jaunām, uzlabotām uzraudzības sistēmām , attīstot jaunas augu kultūras un izstrādājot jaunas ražošanas sistēmas, uzlabojot zinātnisko un tehnisko bāzi zivsaimniecības pārvaldībai, kā arī veicinot labāku izpratni par mijiedarbību starp dažādām sistēmām (lauksaimniecība un mežsaimniecība, zivsaimniecība un akvakultūra), izmantojot vienotas ekosistēmas pieeju.
– Increased sustainability and competitiveness, while decreasing environmental impacts, in agriculture, forestry, fisheries and aquaculture through research into and further development of agricultural production systems, the development of new technologies, equipment, research into new and improved monitoring systems, the development of novel plants and production systems, the improvement of the scientific and technical basis of fisheries management, and a better understanding of the interaction between different systems (agriculture and forestry; fisheries and aquaculture) across a whole ecosystem approach.
Attiecībā uz bioloģiskajiem resursiem, kas saistīti ar zemi, īpaša uzmanība tiks veltīta ražošanas sistēmām ar nelielu izejvielu patēriņu un bioloģiskās ražošanas sistēmām, uzlabotai resursu apsaimniekošanai, jauniem lopbarības veidiem, jaunām augu kultūrām ar uzlabotu sastāvu, stresa rezistenci, barības vielu izmantošanas efektivitāti un struktūru.
For land based biological resources, special emphasis will be placed on low input and organic production systems, improved management of resources and novel feeds, and novel plant cultivation systems with improved composition, resistance to stress, nutrient use efficiency, and architecture.
To atbalstīs, veicot pētījumus un izmaksu un guvumu analīzi par jaunu augu sistēmu un produktu bioloģisko nekaitīgumu, līdzās pastāvēšanu un izsekojamību.
This will be supported through research into and cost/benefit analyses of biosafety, co-existence and traceability of novel plants systems and products.
Augu veselību uzlabos, veicinot labāku izpratni par ekoloģiju, kaitēkļu bioloģiju, slimībām un citiem apdraudējumiem, kā arī sniedzot atbalstu slimību uzliesmojumu kontrolei un ilgtspējīgas kaitēkļu apkarošanas līdzekļu un metožu uzlabošanai , īpaši integrētas aizsardzības, bioloģiskās kontroles un tādu pesticīdu izstrādei, kas būtu mazāk kaitīgi videi un cilvēka veselībai.
Plant health will be improved through better understanding of ecology, biology of pests, diseases and other threats and support to controlling disease outbreaks and enhancing sustainable pest management tools and techniques , . in particular the development of integrated protection, biological control and pesticides which are less harmful for the environment and for human health.
Sevišķi jāuzsver klimata pārmaiņu ietekme uz lauksaimniecībā sastopamo parazītu ģeogrāfisko izplatību, tādēļ ir jāizveido Eiropas starpreģionālie novērošanas tīkli.
Particular emphasis must be placed on the impact of climate change on the geographic distribution of agricultural pests, for which purpose a boost must be given to the creation of monitoring networks among European regions .
Papildus tādiem svarīgiem līdzekļiem, kas stiprina ilgtspējību un konkurētspēju, kā biotehnoloģija nevajadzētu aizmirst arī par lauksaimniecības produkcijas sistēmu izpēti un turpmāko attīstību.
Research into and development of agricultural production systems should also find a place alongside important measures to increase sustainability and competitiveness of biotechnology.
Ir pierādījies, ka pašreiz izmantotās uzraudzības sistēmas nevar nodrošināt pārtikas produktu nekaitīgumu.
It has emerged that the monitoring systems currently used are unable to ensure food safety.
Būtu ieteicams Eiropas līmenī nodarboties ar pētniecību, meklējot jaunus modeļus.
It would be sensible to carry out research at European level into new models.
Pētījumiem jābūt ne tikai par pašiem augiem, bet arī par kultivēšanas sistēmām, lai sasniegtu iepriekš minētos mērķus.
Research should relate not only to plants themselves but also to cultivation systems if the intended objectives are to be achieved.
Veicot pētījumus par ģenētiski modificēto un parasto augu līdzāspastāvēšanu, jāņem vērā ekonomiskie aspekti, kā arī patērētāju viedoklis.
Research into the coexistence between genetically modified and conventional plants should also tackle issues of economic viability and consumer wants.
Šeit jāizdara atsauce arī uz instrumentiem ilglaicīgai parazītu apkarošanai lauksaimniecībā.
Reference should be made to the various tools for the sustainable management of agricultural pests.
Integrētā aizsardzība un bioloģiskā kontrole ir jomas, kurās jāveic pastiprināti pētījumi un kuras ir būtiskas daudzfunkcionālās lauksaimniecības, īpaši bioloģiskās lauksaimniecības, attīstībai.
Integrated protection and biological control, areas where research is still lacking, are crucial to the development of the multifunctional role of farming, especially organic farming.
Turklāt jāņem vērā pašreiz notiekošās klimata pārmaiņas, jo tas var mainīt parazītu ģeogrāfisko izplatību, piemēram Vidusjūras reģiona parazīti var izplatīties citos Eiropas apgabalos.
Furthermore, account must be taken of the climate change we are currently experiencing, since this may lead to changes in the distribution areas of agricultural pests, for example the spread of southern pests to European regions.
Ir svarīgi izveidot Eiropas novērošanas tīklu, kura uzdevums būtu novērot šo notikumu gaitu.
A European monitoring network should be set up to track developments in relation to such changes.
Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija, Darbības, 1. punkta 3. ievilkums
Food, agriculture and biotechnology, Activities, paragraph 1, indent 3
Optimizēta dzīvnieku audzēšana un labturība visās lauksaimniecības, zivsaimniecības un akvakultūras jomās, cita starpā izmantojot ģenētiskās zināšanas, jaunas selekcijas metodes, uzlabotu izpratni par dzīvnieku fizioloģiju un uzvedību, kā arī labāku izpratni par dzīvnieku infekcijas slimībām, tostarp zoonozēm, un to kontroli.
– Optimised animal production and welfare, across agriculture, fisheries and aquaculture, inter alia through the exploitation of genetic knowledge, new breeding methods, improved understanding of animal physiology and behaviour and the better understanding and control of infectious animal diseases, including zoonoses.
Optimizēta dzīvnieku audzēšana un labturība visās lauksaimniecības, zivsaimniecības un akvakultūras jomās, cita starpā izmantojot ģenētiskās zināšanas, jaunas selekcijas metodes, uzlabotu izpratni par dzīvnieku fizioloģiju un uzvedību, kā arī labāku izpratni par dzīvnieku infekcijas slimībām, tostarp zoonozēm, kā arī ar dzīvnieku barību saistītam slimībām un to kontroli.
– Optimised animal production and welfare, across agriculture, fisheries and aquaculture, inter alia through the exploitation of genetic knowledge, new breeding methods, improved understanding of animal physiology and behaviour and the better understanding and control of infectious animal diseases, including zoonoses and diseases linked to animal feed .
Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija, Darbības, 1. punkta 4. ievilkums
Food, agriculture and biotechnology, Activities, paragraph 1, indent 4
Izpratne par uztura izvēles faktoriem un paradumiem, kas ir galvenais kontrolējamais faktors, kurš nosaka ar uzturu un slimībām saistīto traucējumu rašanās biežumu un attīstību.
Understanding dietary factors and habits as a major controllable factor in the development and reduction of occurrence of diet-related diseases and disorders.
Šī tēma ietvers uztura genomikas un sistēmu bioloģijas attīstību un izmantošanu, uztura, fizioloģisko un psiholoģisko funkciju mijiedarbības pētījumus .
This will involve the development and application of nutrigenomics and systems biology, and the study of the interactions between nutrition, physiological and psychological functions.
Šī tēma ietvers uztura genomikas un sistēmu bioloģijas attīstību un izmantošanu, turklāt īpašu uzmanību integrētas pieejas veidā pievēršot uztura, fizioloģisko un psiholoģisko funkciju mijiedarbības pētījumiem .
This will involve the development and application of nutrigenomics and systems biology; an integrated approach should focus particularly on the study of the interactions between nutrition, physiological and psychological functions.
Tādēļ veselīgu uzturu nodrošina ne tikai veselīgas izejvielas, bet galvenokārt izpratne par ēšanas kultūru un tās uzlabošana.
Consequently, a healthy diet cannot be achieved only through ingredients but is above all a question of understanding and better eating habits.
Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija, Darbības, 2. punkta 4. ievilkums
Food, agriculture and biotechnology, Activities, paragraph 2, indent 4
– Nodrošināt ķīmisko un mikrobioloģisko nekaitīgumu un uzlabot kvalitāti Eiropas apgādē ar pārtiku.
– Assuring chemical and microbiological safety and improving quality in the European food supply.
Tas ietvers arī izpratni par saikni starp mikrobu ekoloģiju un pārtikas nekaitīgumu, metožu un modeļu izstrādi saistībā ar pārtikas piegādes ķēžu integritāti; jaunas noteikšanas metodes, kā arī tehnoloģijas un instrumentus riska novērtēšanai, pārvaldībai un paziņošanai, kā arī veicinās riska uztveri.
This will include understanding the links between microbial ecology and food safety; developing methods and models addressing the integrity of the food supply chains; new detection methods, and technologies and tools for risk assessment, management, and communication, and enhance the understanding of risk perception.
– Nodrošināt un uzlabot ķīmisko , mikrobioloģisko, sensorisko un pārtikas psiholoģisko kvalitāti un nekaitīgumu , kā arī uzlabot kvalitāti Eiropas apgādē ar pārtiku.
– Assuring and improving chemical , microbiological, sensory and nutritional quality and safety, as well as improving quality in the European food supply.
Tas ietvers arī izpratni par saikni starp mikrobu ekoloģiju un pārtikas nekaitīgumu, metožu un modeļu izstrādi saistībā ar pārtikas piegādes ķēžu integritāti; ; jaunas noteikšanas metodes, kā arī tehnoloģijas un instrumentus riska novērtēšanai, pārvaldībai un paziņošanai, kā arī veicinās riska uztveri; sagatavos harmonisku pieeju datu apmaiņai par pārtikas produktiem, uzraudzībai un izsekojamībai.
This will include understanding the links between microbial ecology and food safety; developing methods and models addressing the integrity of the food supply chains; devising a harmonised approach for the exchange of food data, tracking and tracing; new detection methods, and technologies and tools for risk assessment, management, and communication, and enhance the understanding of risk perception.
Jēdzienos „sensoriskā un pārtikas psiholoģiskā kvalitāte” uzsvērta pozitīvā ietekme uz veselību un labklājību.
'Sensory and nutritional quality' stresses the positive impact on health and well-being.
Uzlabota datu apstrāde un apmaiņa, uzraudzība un izsekojamība, lai uzlabotu caurskatāmību un konkurētspēju pārtikas nozarē.
Improved data processing and exchange, tracking and tracing enhance transparency and competitiveness in the food sector.
I pielikums, tēmas, 2.
Article Annex I, Themes, 2.
Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija, Darbības, 2. punkta 5. ievilkums
Food, agriculture and biotechnology, Activities, paragraph 2, indent 5
– Aizsargāt gan cilvēka, gan vides veselību, veicinot labāku izpratni par pārtikas/ barības ķēžu un vides savstarpējo ietekmi. .
– Protecting both human health and the environment through a better understanding of the environmental impacts on and of food/feed chains.
Tiks veikti pētījumi par pārtikas piesārņotājiem un veselības stāvokli, pilnveidojot instrumentus un metodes, lai novērtētu pārtikas un barības ķēžu ietekmi uz vidi.
This will involve study of food contaminants and health outcomes, developing enhanced tools and methods for the assessment of impacts of food and feed chains on the environment.
Pārtikas ķēžu kvalitātes un integritātes nodrošināšanai nepieciešami jauni preču ķēžu analīzes modeļi un visaptverošas pārtikas ķēdes pārzināšanas koncepcijas, kas ietver arī patērētāju aspektu , piemēram, iespēju piekļūt saprotamai un drošai informācijai .
Assuring quality and the integrity of the food chain requires new models for commodity chain analysis and total food chain management concepts, including consumer aspects such as access to clear and reliable information.
Priekšlikums Padomes lēmumam par īpašo programmu „Sadarbība”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam)
Proposal for a Council decision on the Specific Programme “Cooperation” implementing the Seventh Framework Programme (2007-2013) of the European Community for research, technological development and demonstration activities
KULTŪRAS UN IZGLĪTĪBAS KOMITEJAS ATZINUMS
OPINION of the Committee on Culture and Education
Īpašā programma ir paredzēta Eiropas pētniecības izcilības veicināšanai un atbalstīšanai, izmantojot ciešāku sadarbību starp pētniecības centriem, universitātēm, valsts institūcijām un rūpniecību, tostarp MVU.
The specific programme is designed to promote and support the excellence of European research through closer cooperation between research centres, universities, public bodies and industry, including SMEs.
Sadarbība un informācijas un zināšanu apmaiņa ir būtiska, lai nodrošinātu pētniecībai jaunradi, brīvību un izaugsmi, kas nepieciešama atklājumu izdarīšanai.
Cooperation and the exchange of information and knowledge are vital in order to ensure that research enjoys the creativity, freedom and development that it needs to make discoveries.
Ir svarīgi, lai tie projekti, kas paredz sadarbību starp rūpniecību un universitātēm vai pētniecības centriem, nebūtu pārāk uzsvērti orientēti uz peļņas iegūšanu.
It is important that those projects which envisage cooperation between industry and universities or research centres should not be too emphatically profit oriented.
Universitātēm ir jāgarantē autonomija pētniecības prioritāšu noteikšanā; šāda autonomija nedrīkst būt pakļauta rūpniecības prasībām.
Universities must be guaranteed autonomy in identifying the priorities for research; such autonomy must not be subordinated to the demands of industry.
Fundamentālie pētījumi, pret kuriem firmas bieži izturas nevērīgi – bet bez kuriem nevar būt lietišķie pētījumi – ir jāveicina, daļēji izmantojot partnerības ar rūpniecību un MVU, un tiem jābūt visiem pieejamiem un izmantojamiem.
Basic research, which is often neglected by firms – but without which there can be no applied research – must be encouraged, in part through partnerships with industry and SMEs, and must be accessible and available to the public at large.
Atzīstot to, ka patenti var veidot pamatu ieguldījumiem pētniecībā un ka intelektuālā īpašuma tiesības var palīdzēt pētniecības finansēšanā, ir absolūti būtiski izvairīties no monopoliem zināmās nozarēs, ierobežot pārmērīgi vispārīgus patentus un saīsināt laika posmu, kurā atklājumu aizsargā patents.
While acknowledging the fact that patents can make investment in research possible, and that intellectual property rights can help to fund research, it is absolutely essential to avoid monopolies in certain sectors, restrict catch-all patents, and curtail the period during which a discovery is under patent.
Eiropai arī jāuzņemas starptautiskas saistības, nosakot to, kas ir patentējams (dzīvie organismi, DNS un cilvēka genoms).
There is also a need for Europe to commit itself internationally to setting limits on what is patentable (living organisms, DNA and the human genome).
Saistībā ar farmakoloģiju cenas un patenti nedrīkst stāties ceļā godīgākai piekļuvei ārstēšanai, un nopietnu epidēmiju gadījumā ir jābūt iespējai tos atcelt, kā jau ir nolemts attiecībā uz tādām slimībām kā AIDS, pamatojoties uz PTO nolīgumiem.
With regard to pharmacology, patents and prices should not stand in the way of fairer access to treatment and, in the case of serious epidemics it should be possible to suspend them, as has already been decided for diseases such as Aids, on the basis of WTO agreements.
Pētījumiem, ko finansē Septītās pamatprogrammas ietvaros, un pētījumiem, ko veic universitātēs vai ar valsts finansējumu, ir jābūt pieejamiem un to rezultāti jāizplata, ietverot zināšanu un informācijas kopēju izmantošanu.
Research funded under the Seventh Framework Programme and research carried out in universities or with public funding should be accessible and be disseminated, and should entail the sharing of knowledge and information.
Eiropas pētniecībai ir jābūt virzītai uz zināšanu paplašināšanu un kopēju priekšrocību iegūšanu.
European research should pursue the goals of enhancing knowledge and the common good.
Starptautiskas sadarbības projektiem, kas paredzēti Septītajā pamatprogrammā, pievienotajai vērtībai, kas rodas no pieredzes un zināšanu apmaiņas, un kopēju pētniecības projektu uzsākšanai un realizācijai ir jābūt galvenajiem kritērijiem, apstiprinot zinātnisko sadarbību.
Where the projects for international cooperation envisaged by the Seventh Framework Programme are concerned, the added value resulting from the exchange of experiences and reciprocal knowledge and the launching and running of joint research projects should be the principal criteria underpinning scientific cooperation.
Jaunās informācijas un komunikācijas tehnoloģijas var būt ārkārtēji svarīgs instruments, kas veicina tiesības sazināties, piedalīties, piekļūt informācijai un to saņemt.
The new information and communication technologies can be an extraordinary tool for fostering the right to communicate, to participate and to access and receive information.
IKT projektiem Septītās pamatprogrammas ietvaros ir jāpalīdz samazināt digitālo plaisu, kas saistīta ar dažādām piekļuves iespējām – atšķirībām starp valstīm un to iekšienē, starp Ziemeļiem un Dienvidiem – un ar tehnoloģijām un zināšanām, kas ļauj tās izmantot.
The ICT projects under the Seventh Framework Programme should help to reduce the digital divide associated with different opportunities for access – differing between and within countries, and between North and South – and with the technologies and the knowledge which enables them to be used.
Kultūras un izglītības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteju savā ziņojumā iekļaut šādus grozījumus:
The Committee on Culture and Education calls on the Committee on Industry, Research and Energy, as the committee responsible, to incorporate the following amendments into its report:
(4) Šai pamatprogrammai jāpapildina dalībvalstīs veiktie pasākumi, kā arī citas Kopienas darbības, kas ir nepieciešamas vispārējiem stratēģiskiem centieniem Lisabonā izvirzīto mērķu sasniegšanai, jo īpaši ar papildu darbībām tādās jomās kā struktūrfondi, lauksaimniecība, izglītība, mācības, konkurētspēja un jauninājumi, rūpniecība, veselība, patērētāju tiesību aizsardzība, nodarbinātība, enerģētika, transports un vide.
(4) The Framework Programme should complement the activities carried out in the Member States as well as other Community actions that are necessary for the overall strategic effort for the implementation of the Lisbon objectives, alongside in particular with those on structural funds, agriculture, education, training, competitiveness and innovation, industry, health, consumer protection, employment, energy, transport and environment.
(4) Šai pamatprogrammai jāpapildina dalībvalstīs veiktie pasākumi, kā arī citas Kopienas darbības, kas ir nepieciešamas vispārējiem stratēģiskiem centieniem Lisabonā izvirzīto mērķu īstenošanai, jo īpaši ar papildu darbībām tādās jomās kā struktūrfondi, lauksaimniecība, izglītība, mācības, kultūra, konkurētspēja un jauninājumi, rūpniecība, veselība, patērētāju aizsardzība, nodarbinātība, enerģētika, transports un vide.
(4) The Framework Programme should complement the activities carried out in the Member States as well as other Community actions that are necessary for the overall strategic effort for the implementation of the Lisbon objectives, alongside in particular of those on structural funds, agriculture, education, training, culture, competitiveness and innovation, industry, health, consumer protection, employment, energy, transport and environment.
Tādēļ jāsagādā iespēja šajā īpašajā programmā piedalīties valstīm, kas šajā nolūkā ir noslēgušas nolīgumus, turklāt arī jāpastiprina sadarbība ar valstīm, kuras nav noslēgušas šādus nolīgumus, un projektu līmenī jāparedz iespēja tajā uz kopēja labuma un savstarpēja izdevīguma pamata piedalīties arī personām no trešām valstīm un starptautiskām zinātniskās sadarbības organizācijām.
Therefore, this Specific Programme should be open to the participation of countries having concluded agreements to this effect , should likewise strengthen cooperation with countries which have not concluded agreements to this effect, and should also be open on the project level, and on the basis of the common good and mutual benefit, to the participation of entities from third countries and of international organisations for scientific cooperation.
(9) Šīs programmas īstenošanas laikā veiktajos pētījumos jāievēro ētikas pamatprincipi, tostarp tie, kas iekļauti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā , un jāapliecina pētniecības pilsoniskās un cilvēciskās vērtības, respektējot ētisko un kulturālo daudzveidību .
(9) Research activities carried out within this programme should respect fundamental ethical principles, including those which are reflected in the Charter of Fundamental Rights of the European Union and confirm the civic and humanist value of research, with due regard for ethical and cultural diversity .
Šis grozījums neattiecas uz tekstu latviešu valodā.
Does not apply to English version.
Komisijas uzdevums ir apliecināt, ka ir sasniegts programmas mērķis, proti, dinamiskas zināšanu sabiedrības izveide Eiropā.
The Commission has to show that the programme's goal of a dynamic, knowledge-based society in Europe has actually been achieved.
Šādā veidā Komisija dara zināmus noteikumus saistībā ar komitoloģijas procedūru attiecībā uz sadarbību ar Padomi.
The Commission is presenting provisions for a comitology procedure in the context of cooperation with the Council here.
I pielikuma ievaddaļas 2. rindkopa
Annex I, Scientific and technological objectives, broad lines of the themes and activities, paragraph 2
I pielikuma ievaddaļas 2.a rindkopa (jauna)
Annex I, Scientific and technological objectives, broad lines of the themes and activities, paragraph 2 a (new)
Valsts un privātās partnerības gadījumā Komisija uzņemas pienākumu izplatīt fundamentālo un lietišķo pētījumu rezultātus, ja tie kalpo sabiedrības interesēm un var dot vispārēju labumu.
In the case of university-industry partnerships, the Commission will undertake to disseminate the results of basic and applied research, where these are of public interest and directed to the common good.
I pielikuma „Zinātnes un tehnoloģiju mērķi, tēmu un darbību vispārīgās nostādnes” sadaļas „Pētījumu rezultātu izplatīšana, zināšanu nodošana un plašākas sabiedrības iesaistīšana” 1. daļas 4.a ievilkums (jauns)
Annex I, Scientific and technological objectives, broad lines of the themes and activities, Dissemination, knowledge transfer and broader engagement, indent 4 a (new)
- specifiskas mācību iniciatīvas, kuras īsteno sadarbībā ar ieinteresēto pušu organizācijām (valsts administrācija, lietotāji, rūpniecība, pilsoniskā sabiedrība) un kuru mērķis ir apkopot un publicēt pozitīvo pieredzi, kā arī „neveiksmes”, jo tās, protams, ir projektu īstenošanas daļa, no kuras ir būtiski mācīties;
- Specific learning initiatives organised in cooperation with existing networks of stakeholders (public administrations, users, industry, civil society) aimed at collecting and reporting positive experiences as well as 'failures' as a natural part of project implementation from which it is crucial to learn;