natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Atbildot uz deputātu jautājumiem, E. Tertak atzina, ka attiecībā uz vienotā tirgus funkcionēšanas aspektiem varētu būt, ka jaunu dzīvības apdrošināšanas direktīvu radīšana, pieņemšana un īstenošana bija pasākums ķeksītim, „ jo mēs radījām kaut ko jaunu, lai Eiropas uzņēmumiem būtu vieglāk piedāvāt pakalpojumu brīvību, it īpaši pāri robežām.
Under questioning from Members, Mr. TERTAK admitted that, as regards the functioning of the single market aspects, it could only be that the creation, adoption and implementation of new life insurance directives was a box-ticking exercise " because we were creating something new, making it easier for the European companies to offer freedom of services, in particular, across frontiers.
Tādēļ mēs īstenošanu pārbaudījām diezgan drīz pēc īstenošanas termiņa.
So we carried out the examination of implementation fairly soon after the deadline for implementation.
Tādējādi tajā posmā jau pēc definīcijas nebija pieredzes par jauno pasākumu praktisko piemērošanu (...).
So, almost by definition, there was no experience of the practical application of the new measures at that stage (...).
Tāpēc te ir zināms ķeksīša vilkšanas elements, bet bez tā ir vēl daudz kā cita.
So, there is an element of box-ticking but there is much more to it as well ".
Dažādo debašu laikā deputāti ir izteikuši domu, ka transponēšana pašreiz ir statisks un tuvredzīgs pasākums, kam jākļūst daudz vairāk uz nākotni vērstam, piemēram, vērtējot kāda tiesību akta kvalitāti pēc tā piemērošanas pirmo gadu laikā, nevis tikai sākumā.
During the different debates, Members have raised the idea that transposition is currently a static and short-sighted exercise which needs to become more forward-looking, for example, by evaluating the quality of a piece of legislation across the first few years of its application and not just at the outset.
Tāpēc ‑ ‑ kā mēs vislabāk varam sasniegt savu mērķi?
So how can we best achieve our objective?
Ar tiem resursiem, kas ir mūsu rīcībā, mēs tikko varam aizsūtīt darbinieku komandas, lai izskatītu nepareizas piemērošanas gadījumus mūsu 25 – drīz 27 – dalībvalstīs.
With the resources at our disposal, we can hardly send out teams of officials looking for cases of incorrect application in our 25 – soon to be 27 – Member States.
Bet tas, ko mēs varam izdarīt un ko mēs jau darām, ir – iedrošināt dalībvalstu regulatorus un uzraugus strādāt vairāk un ciešāk kopā.
But what we can do, and are already doing, is to encourage the Member States’ regulators and supervisors to work more and more closely together.
Tā kā viņu sadarbība kļūst arvien ciešāka un regulārāka, tā kā viņi veic savstarpējus pārskatus, pieņem saprašanās protokolus vai memorandus par atsevišķu direktīvu koordinētu piemērošanu un vispār virzās uz uzraudzības politikas konverģenci, mēs panāksim to, ka Kopienas tiesību aktu nepareizas piemērošanas gadījumi tiks atklāti un atrisināti agrīnākā posmā. ”
As their cooperation becomes increasingly close and regular, as they carry out peer reviews, adopt protocols or memorandums of understanding for the coordinated application of specific directives and generally pursue a policy of supervisory convergence, we will find that problems of incorrect application of Community legislation will be picked up and solved at an earlier stage."
Īstenošanas ziņojumu un pārskatu kvalitāte
Quality of the implementation reports and review
Deputāti izvirzīja jautājumu par to, vai Komisijai būtu jāgūst kāda mācība no šī īpašā gadījuma.
The issue of whether lessons should be sought by the Commission from this particular case was raised by Members.
Noklausīšanās H1 laikā viņi arī jautāja, vai ir ticis veikts pārskats par īstenošanas pētījumu pārskatu.
They also asked during H1 whether a review of the review of the implementation studies had been done.
Izjautāšanas laikā Komisija atzina, ka tā „ nebija apmierināta ar pētījuma izpildi attiecībā uz noteiktām valstīm ” ( H 1).
Under questioning, the Commission admitted it was " not satisfied with the conduct of the study in respect to certain countries " (H1).
Tā uzsāks pilna dosjē izveidi, izmantojot vēstures arhīvus, lai informētu komiteju par punktiem, kuros un par ko, un attiecībā uz kurām valstīm pētījums viņus neapmierināja ( WE ‑Conf 11).
It will undertake to compile a full dossier from the historical archives, in order to inform the committee as to where and on what points and in relation to which countries they were not satisfied with the study (WE-Conf 11).
A. Beverly apgalvo, ka tika veikts pārskats par pētījumu.
Mr. BEVERLY claims that a review of the study was undertaken.
Viņš teica, ka „ tajā laikā pētījums tika rūpīgi pārskatīts, jo mēs tad, protams, apspriedām problēmas ar konsultantu ” ( H 1).
He said that " at the time the study was carefully reviewed, because we certainly raised problems with the consultant at that time " (H1).
Tomēr, šī liecība liekas pretrunā teiktajam WE 19, kur Komisija apgalvo, ka „ no dokumentiem un no mūsu kontaktiem ar kādu pensionētu darbinieku ir skaidrs, ka pētījuma veikšanas laikā tika izjustas nopietnas problēmas.
However, this evidence seems to contradict what is said in WE 19, where the Commission states that " it is clear from the papers and from our contacts with a retired official that major problems were encountered in the course of the execution of the study.
Gala rezultāts bija tāds, ka pagaidu ziņojuma uzlabota versija kļuva par nobeiguma ziņojumu, un galīgo budžetu samazināja par 50 %. ”
The final outcome was that an improved version of the interim report became the final report and the final budget was reduced by 50% ."
Komisija secina, ka „ pētījuma pārskats rakstiskā veidā netika veikts ”, bet tā apgalvo, ka, „ kaut arī darbinieki, kas toreiz bija atbildīgi par pētījumu, nepārbaudīja visu konsultantu veikto darbu visās konkrētajās dalībvalstīs, tomēr viņi aktīvi darbojās, pārraugot pētījuma norisi ”.
The Commission concludes that " no written review of the study was carried out " but it claims that it can confirm that " the officials then responsible for the study, while not checking all the work of the consultants in all the individual Member States, nevertheless played an active role in monitoring the production of the study ".
Arī liecībā WE 19 Komisija apgalvo, ka „ ir skaidrs, ka AK iztirzājums ziņojumā ir viens no pētījuma racionālākajiem aspektiem ”.
Also in WE 19, the Commission states that " it is clear that the UK coverage of the report is one of the sounder aspects of the study ".
Izskatās, ka šos apgalvojumus apstiprina WE Conf ‑11.
These assertions would seem to be corroborated in WE Conf-11.
Komitoloģijas noteikumu trūkums
No comitology provisions
Izjautāšanā Komisija konstatēja, ka 3 LD neparedzēja komitoloģijas procedūru tehnisku detaļu ieviešanā.
Under questioning, the Commission stated that the 3LD did not foresee any comitology procedure for implementation of technical details.
Direktīvu ieviesa uzreiz tādu, kāda tā iznāca no Parlamenta un Ministru Padomes, un nebija nekāda komitoloģijas procesa par tehniskajām detaļām.
The Directive was implemented straight as it came from the Parliament and the Council of Ministers and there was no comitology process for technical details.
Maksātspēja II kā nozīmīgs uzlabojums
Solvency II is a major overhaul
Komisija uzskata ( H 1), ka „ mums būtu jāatceras, ka Apdrošināšanas direktīvās lielākajā skaitā gadījumu ietilpst minimālie noteikumi un ka tas ir iemesls, kāpēc dalībvalstis dažreiz grib šos noteikumus papildināt (...) .
The Commission believes (H1) that “w e should recall that the Insurance Directives contain mostly minimum rules, and that is the reason why Member States sometimes want to add on to those rules (…).
Mēs gatavojam „Maksātspēju II”, kas nozīmīgi palielina prasības apdrošināšanas sabiedrību maksātspējai.
We are preparing "Solvency II" which is a major overhaul of the solvencies requirements for insurance companies.
Mēs pie tās tagad esam strādājuši zināmu laiku, ... un iemesls, kāpēc mēs to darām, ir pieredze, kas gūta ar „Equitable Life”.”
We have been working on that for some time now, ... , and the reason why we do that is based on experiences such as Equitable Life. "
McCreevy komentē Maksātspēju II H 8: „Mūsu lielākā prioritāte pašreiz ir Maksātspējas II projekts.
Commissioner McCREEVY in H8 comments on Solvency II: "Our current top insurance priority is the Solvency II project.
Tajā izvirzītais mērķis ir nekas cits kā būtiski pārskatīt apdrošināšanas regulēšanu un uzraudzību Eiropas Savienībā.
The ambition is nothing less than to bring about a fundamental revision of insurance regulation and supervision in the European Union.
Pašreizējā maksātspējas kārtība diemžēl rāda savu vecumu tāpat kā daudzi no mums!
The current solvency regime, like many of us, regrettably, is showing its age!
Maksātspējas rezerves prasības apdrošinātājiem pirmoreiz tika ieviestas ES līmenī pirms 30 gadiem, un aprēķināšanas metode kopš tā laika ir palikusi būtībā nemainīga.
Solvency margin requirements for insurers were first introduced at EU level over 30 years ago and the method of calculation has remained essentially unchanged since then.
Rezerves tika veidotas apdrošināšanas nozarei un pasaulei, kura vairs neeksistē.
They were designed for an insurance industry and a world that no longer exist.
Apdrošināšanas direktīvas nosaka vismazākos standartus, kādi var būt, un tās tiek papildinātas visdažādākos veidos ar papildu noteikumiem valsts līmenī.
Insurance directives set out minimum standards that can be and are supplemented in a variety of ways by additional rules at national level.
Tādējādi mums nav īsta kopēja pamata. ”
We thus have no real common basis."
Tomēr tā kā šīs direktīvas apstiprina Ministru Padome un Eiropas Parlaments, šajā procesā nenovēršami kaut kas tiek pievienots, un mums nav pareizas saskaņošanas.
However, as these directives go through the process of the Council Ministers and the European Parliament, inevitably things get added on and we do not have correct harmonisation.
Būsim godīgi šajā jautājumā : nav daudz tādu dalībvalstu, kas alkst pieprasīt vairāk tiešu pilnvaru Komisijai tajās jomās un iztikt bez atkāpēm.
Let us be very honest about it: not many Member States are jumping up and down asking for the Commission to be given more direct power in those areas and not to have these derogations.
Tā nenotiek nevienā jomā, un vismazāk finanšu pakalpojumos.
It is not happening in any area, least of all the financial services.
Būsim nežēlīgi godīgi šajā jautājumā.
Let us be brutally frank about it.
Pat valstīs ar visspēcīgāko proeiropeisko noskaņojumu es neatrodu ministrus, lai kāda būtu viņu politiskā pārliecība ‑ ‑ centrs, labējais, kreisais, ‑ ‑kas to gribētu.
Even in the most pro-European countries I do not see any of the ministers, whatever their political persuasion – centre, right or left – wanting that.
No viņu perspektīvas raugoties, tam, lai viņi negribētu iet tādā virzienā, ir ļoti labi iemesli, tāpēc tas vispār ir ļoti grūts jautājums. ”
There are very good reasons from their perspective as to why they would not want to go in that direction, so it is a difficult argument altogether."
Uzlabota finanšu informācija, paralēles ar „ENRON”
Improved financial information, parallelisms with ENRON
Uz jautājumu par investoriem sniegtās informācijas trūkumu E. Tertak ( H 1) asi atbild, ka „ pašlaik prasības par finanšu informāciju un caurskatāmības prasības ir ārkārtīgi palielinājušās un uzlabojušās pēdējo gadu laikā. [...]
On the issue of the lack of information provided to investors, Mr TERTAK (H1) retorts that " presently financial information requirements and transparency requirements have tremendously increased and improved over the last years. [...]
Mēs neesam vēl izanalizējuši, vai tā laika prakse AK bija vai nebija labākā prakse, vai vismaz tā bija ne pārāk tālu no Eiropas līmeņa.
We haven't made an analysis yet, whether or not the practice in the UK was at that time the best practice, or at least not very far from the European level.
Bet viena lieta ir neapšaubāma: nav salīdzināmi sākotnējie noteikumi ar tagadējiem, jo tagadējos noteikumos vienmēr ir ietverta mācība, kas gūta laika gaitā.
But one thing is sure: do not compare early regulations with the present ones because the present regulations always contain all the lessons which have been acquired in the course of time.
Protams, arī ENRON ir bijusi skola, par kuru nevienam nebija jausmas, bet kāds iznāca un notika tā, ka daudzi noteikumi attiecībā uz ziņošanas prasībām, revidentu pienākumiem un to visu ir mainīti ASV, un līdzīgas izmaiņas atnāks arī uz Eiropu. ”
Surely also Enron has brought a lesson, as nobody was aware, but somebody turned out and it happened that a lot of regulations concerning reporting requirements, auditors' duties, all this has been changed in the US and similarly some changes will come also in Europe."
Trešās dzīvības apdrošināšanas direktīvas filozofija: minimāla saskaņošana, savstarpēja atzīšana un piederības valsts kontrole, bet mītnes valsts var piemērot vispārējos labos noteikumus
Philosophy of 3LD: minimum harmonisation, mutual recognition and home country control but host country can apply general good rules
Alan Beverly H 3 apkopo kopējo filozofiju, uz ko balstās 3 LD.
Alan BEVERLY, in H3, summarizes the overall philosophy underpinning the 3LD.
Pēc viņa teiktā „ ir radies priekšstats (...), ka mītnes valstij (valsts, kurā ir filiāle) nav absolūti nekādu ietekmēšanas iespēju.
According to him “ the impression has been created (…) that the host country, the country of the branch, has no possible role whatsoever.
Tas nav gluži precīzs priekšstats.
That is not strictly accurate.
Ir tiesa , ka direktīvas un it sevišķi trešās direktīvas noteica minimālo saskaņošanas bāzi, kas ir vismaz apdrošināšanas tiesību aktu saskaņošana visās dalībvalstīs ”.
It is quite true that the directives and, in particular, the third directives, set out a minimum basis of harmonisation, that is the minimum harmonisation of insurance law across the Member States ”.
Šis saskaņošanas minimums ir „ pamats savstarpējai atzīšanai un piederības valsts kontrolei, ‑ ‑ tas ir, Eiropas pasu sistēmai. ”
This minimum harmonisation is the “ basis for mutual recognition and home country control – that is the European Passport system .”
Attiecībā uz filiālēm uzņēmums, kas vēlas radīt filiāli citā valstī, var tikt pakļauts „ obligātiem noteikumiem, kas jāpiemēro valstī, kurā atrodas filiāle, balstoties uz vispārēja labuma jēdzienu.
As far as branches are concerned, the undertaking wishing to create a branch in another country can be subjected to “ the obligatory rules that are to be applied in the country where the branch is situated on the basis of the general good.
Valsts izdara politisku izvēli, uzņemot pie sevis filiāli, bet tā netiek pilnībā dzēsta no kopējās ainas, tā var pateikt apdrošināšanas uzņēmumam, kas nodibina filiāli, kādi vietējie noteikumi tam ir jāievēro. ”
That is a political choice up to the country hosting the branch, but it is not completely eliminated from the picture, it is able to tell the insurance undertaking establishing the branch what the local rules are that must be respected. ”
Vispārējā labuma jēdziens ir apskatīts Kodificētās dzīvības apdrošināšanas direktīvas 40. panta 4. punktā.
This concept of the general good is dealt with in Article 40(4) of the codified life directive.
Saskaņā ar to filiāles valstij ir dota ievērojama kontrole pār pārdošanas kārtību un veidu, kādā apdrošinājuma ņēmējiem tiek sniegta informācija.
According to it, the country of the branch has considerable control over the selling arrangements and the way in which information must be provided to policyholders.
Vēlāk Komisijas izstrādātajā darbā par piederības/mītnes valstu jautājumiem ( WE 41), šie jautājumi ir izvērsti: „piederības dalībvalsts ir atbildīga par finanšu uzraudzību.
In a subsequent paper on home/host issues prepared by the Commission (WE 41), these issues are expanded: " the home Member State is responsible for financial supervision.
Bet tā arī uzņemas vispārīgāku atbildību par savu licencēto apdrošinātāju rīcību un ir augstākā mērā atbildīga par apdrošinātāja atbilstības nodrošināšanu, ievērojot ar vispārējo labumu saistītos noteikumus, kas pastāv dažādajās mītnes dalībvalstīs, kurās viņš veic savu darbību.
But it also bears a more general responsibility for the conduct of the insurers it authorises and is ultimately responsible for ensuring compliance by the insurer with the provisions relating to the general good existing in the various host Member States in which it carries on its business.
Dalībvalstij, kurā ir izveidota filiāle vai kurā sniedz pārrobežu pakalpojumus, arī ir pildāms savs pienākums, it īpaši attiecībā uz pārbaudēm par atbilstību vietējiem noteikumiem, kas piemērojami apdrošināšanas līgumiem, kuru mērķis ir aizsargāt vispārējo labumu.
The Member State where a branch is established or into which cross-frontier services are provided also has a role to play, particularly as regards checking compliance with local provisions applicable to insurance contracts which aim to protect the general good.
Tai nav atņemti visi līdzekļi, lai uzraudzītu apdrošināšanas uzņēmējdarbību, ko veic apdrošinātāji no citām dalībvalstīm, un tā var pieprasīt sava uzņēmējdarbības reglamenta ievērošanu, balstoties uz vispārējo labumu.
It is not deprived of all means of monitoring the insurance business carried out by insurers from other Member States and can require the application of its own conduct of business rules justified by the general good.
Direktīva var labi darboties tikai tad, ja notiek laba sadarbība piederības un mītnes valstu iestāžu starpā.
The Directive can only work smoothly if there is good co-operation between home and host State authorities.
Nevar samierināties ar situāciju, kad mītnes valsts iestāde sarūgtinātos apdrošinājuma ņēmējus sūta pie piederības valsts iestādes, un tad piederības valsts iestāde viņus sūta atpakaļ pie mītnes valsts iestādes, un tādējādi viņi atklāj savu bezspēcību panākt savas lietas izskatīšanu.”
It is not a satisfactory situation where aggrieved policyholders are referred by the host State authority to the home State authority and are then sent back by the home to the host authority, and thus find themselves unable to have their case examined by either."
Liecība īstenošanas ziņojumā ( WE 20)
Evidence from implementation study (WE 20)
Pētījumu par 3 LD un nedzīvības apdrošināšanas direktīvas transponēšanu dalībvalstīs veica AK juristu firma Wilde Sapte .
The study covering the transposition by the Member States of both the 3LD and the third non-life directive was carried out by the UK law firm Wilde Sapte.
Nobeiguma ziņojumu Komisijas dienestiem iesniedza 1995. gada 14. novembrī.
The final report was presented to the Commission services on 14 November 1995.
Pētījums neaptvēra visas 12 toreizējās dalībvalstis, jo Grieķijā un Spānijā īstenošana kavējās.
The study did not cover all the then 12 Member States as Greece and Spain were late with implementation.
Pētījums dalās trīs daļās: vienā dota sīka analīze ar 7 atsevišķiem virsrakstiem, kurus noteica Komisija, otra ir par konkrētām atšķirībām starp direktīvu un AK īstenošanas tiesību aktiem, un trešā daļa apskata praktiskus jautājumus, kas radušies sakarā ar īstenošanu.
The study is divided into three parts: one detailed analysis under 7 specific headings specified by the Commission, another one on specific divergences between the directive and UK implementing legislation, and a third section with practical issues arising in relation to implementation.
Pētījumā radušos tematu apkopojums
Summary of themes arising from the study
Vispār var apgalvot, ka īstenošanas pētījums neizsaka daudz par transponēšanas kvalitāti.
In general it can be argued that the implementation study does not say much about the quality of transposition.
Pirmkārt, pats teksts ir diezgan īss, neskaidrs un neprecīzs.
Firstly, the text itself is quite short, vague and imprecise.
Otrkārt, ir grūti iegūt sakarīgu kopainu, jo īstenošanas noteikumi, kas transponē 3 LD , ir izkaisīti pa 3 dažādiem AK īstenošanas aktiem.
Secondly, as the implementing provisions transposing the 3LD are spread out in 3 different UK implementing acts, it is difficult to obtain a coherent picture.
Turklāt pētījums rāda, ka daži direktīvas noteikumi vienkārši nav transponēti, jo AK iestādes uzskatīja, ka tie jau ir iekļauti esošajos tiesību aktos, tā sarežģījot visu vēl vairāk.
Additionally, the study shows how some of the directive’s provisions were simply not transposed as they were considered by the UK authorities as being covered already by existent UK law, complicating matters still further.
Pētījumam līdzi nāca sīki izstrādāta korelāciju tabula
The study was accompanied by a detailed correlation table
Pieejama interesentiem pēc pieprasījuma (pieejama tikai papīra versijā). (līdz 300 lpp.), vienkārši norādot katram direktīvas pantam atbilstošo pantu AK īstenošanas noteikumos.
Available to interested parties on demand (available in paper version only). (up to 300 pages), simply specifying for each article of the directive the matching article in the UK implementing provisions.
Lai pārbaudītu AK transponējuma saskaņotības līmeni un kvalitāti, ir bijis nepieciešams pārbaudīt ikvienu AK īstenošanas noteikumu.
In order to verify the level of coherence and quality of UK transposition, it has been necessary to check each and every one of the UK implementing provisions.
Šo uzdevumu veica ar ekspertu pētījumu par transponēšanu ( ES 1), ko pasūtīja EQUI komiteja.
This task has been performed with the help of the experts’ study on transposition (ES 1) commissioned by the EQUI Committee.
Šis pētījums, ko finansēja no komitejas ekspertīzes budžeta, pievērš uzmanību ne tikai AK transponēšanai, bet mēģina salīdzināt arī ar 3LD transponēšanu citās dalībvalstīs (sk. II daļas 1. pantu „Transponēšana sīkā izklāstā”, kas precīzāk analizē AK transponēšanu pantu pēc panta).
This study, financed from the committee’s expertise budget, not only focuses on UK transposition but also tries to make a comparison with other Member States’ transposition of the 3LD (See Part II.1 ‘Transposition in detail’ for a more precise article-by-article analysis of UK transposition).
Kopumā no Wilde Sapte pētījuma un pievienotās korelāciju tabulas neizriet nekāds skaidrs secinājums par piemērotas transponēšanas trūkumu.
Overall, no clear-cut conclusion emerges from the Wilde Sapte study and the accompanying correlation table as to whether there is a lack of adequate transposition.
Kā turpmāk norādīts, Komisija šķita apmierināta ar pētījuma rezultātiem un transponēšanu vispār.
As discussed below, the Commission seemed satisfied with the results of the study and with transposition in general.
Nosacījumi licences saņemšanai: racionāla un apdomīga vadība; apziņojami cilvēki; informācijas atklāšana;
Conditions on obtaining authorisation: sound and prudent management; notifiable persons; disclosure of information;
Saskaņā ar pētījumu un atbilstīgi 3 LD 7. pantam un 14. pantam „ sabiedrību vadībai jānotiek saskaņā ar racionālas un apdomīgas pārvaldības principiem ”.
According to the study, and in compliance with articles 7 and 14 of the 3LD " companies must be managed in accordance with the principles of sound and prudent management ".
Pētījums pierāda, ka AK īstenošanas noteikumi „ direktoriem uzliek jaunas prasības, kas prasa uzturēt kontroles sistēmu ”.
The study argues that the UK implementing provisions " place new requirements on directors which require the maintenance of a system of control ."
Nobeigumā tas konstatē acīmredzamo, t.i., ka „ DTI ir pilnvarota veikt regulējošas darbības, ja apdrošināšanas sabiedrības netiek pārvaldītas racionāli un apdomīgi ”.
It concludes by stating the obvious, i.e., that "the DTI has powers to take regulatory actions if insurance companies are not soundly and prudently managed ".
Pētījumā nav daudz jauna par cilvēku apziņošanu, izņemot to, ka ir aprakstīti panti AK īstenošanas noteikumos.
On notifiable persons the study does not add much other than describing the articles from the UK implementing provisions.