natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– izmantojot īpašus kultūru savstarpējā dialoga projektus vairākās jomās, veicināt kultūru savstarpējo dialogu kā līdzekli, kas palīdz Eiropas pilsoņiem, un visiem, kas uz laiku vai pastāvīgi uzturas Eiropas Savienībā, iegūt zināšanas, kvalifikāciju un iemaņas, kuras ļaus apgūt vidi, kas ir atvērtāka, bet arī sarežģītāka, kā arī ļaus risināt no tās izrietošās grūtības un saspīlējumus, lai tādā veidā efektīvi izmantotu izdevības, ko viņiem piedāvā šāda daudzveidīga un dinamiska sabiedrība ne tikai Eiropā, bet arī visā pasaulē,
– promoting intercultural dialogue through specific intercultural dialogue projects in a number of sectors as an instrument to assist European citizens and all those living in the Union temporarily or permanently in acquiring the knowledge, qualifications and aptitudes enabling them to deal with a more open, but also more complex, environment and to manage any difficulties in order to benefit from the opportunities offered to them by a diverse and dynamic society, not only in Europe but also in the world;
Kultūru savstarpējā dialoga mērķi jāsasniedz galvenokārt, īstenojot konkrētus projektus un kultūras iniciatīvas, kas sāktas dalībvalstu un Kopienas līmenī.
The objectives of the Intercultural Dialogue should be primarily achieved through realisation of concrete projects and cultural initiatives launched on national and community level.
3. panta 2. daļas a), b) un c) apakšpunkts
Article 3, paragraph 2, points (a), (b) and (c)
( a) informācijas kampaņas mērķu popularizēšanai, īpaši sadarbojoties ar plašsaziņas līdzekļiem, Kopienas un valsts līmenī, lai izplatītu Eiropas starpkultūru dialoga gada mērķu galveno vēstījumu,
(a) information and promotion campaigns, particularly in cooperation with the media, at Community and national level to disseminate the key messages concerning the objectives of the European Year of Intercultural Dialogue;
a) Eiropas mēroga pasākumi un iniciatīvas, kuru mērķis ir sekmēt Kultūru savstarpējo dialogu un popularizēt Eiropas kultūru savstarpējā dialoga gada pasākumos sasniegto un iegūto pieredzi,
(a) events and initiatives on a European scale aimed at promoting intercultural dialogue, and highlighting achievements and experiences on the theme of the European Year of Intercultural Dialogue;
( b) Eiropas mēroga pasākumi un iniciatīvas, kuru mērķis ir sekmēt starpkultūru dialogu, un izcelt Eiropas starpkultūru dialoga gada tēmas īstenošanu un pieredzi,
(b) events and initiatives on a European scale aimed at promoting intercultural dialogue, and highlighting achievements and experiences on the theme of the European Year of Intercultural Dialogue;
b) dalībvalstu līmeņa pasākumi un iniciatīvas ar spēcīgu Eiropas dimensiju, lai sekmētu Eiropas Kultūru savstarpējā dialoga gada mērķus,
(b) events and initiatives at national level with a strong European dimension aimed at promoting the objectives of the European Year of Intercultural Dialogue;
( c) pasākumi un iniciatīvas ar spēcīgu Eiropas dimensiju valsts līmenī, lai sekmētu Eiropas starpkultūru dialoga gada mērķus,
(c) events and initiatives at national level with a strong European dimension aimed at promoting the objectives of the European Year of Intercultural Dialogue;
(c) informācijas kampaņas mērķu popularizēšanai, īpaši sadarbojoties ar plašsaziņas līdzekļiem, Kopienas un dalībvalstu līmenī, lai izplatītu Eiropas Kultūru savstarpējā dialoga gada mērķu galveno vēstījumu,
(c) information and promotion campaigns, particularly in cooperation with the media, at Community and national level to disseminate the key messages concerning the objectives of the European Year of Intercultural Dialogue;
Kultūru savstarpējā dialoga mērķi jāsasniedz, galvenokārt īstenojot konkrētus projektus un kultūras pasākumus, kas aizsākti dalībvalstu un Kopienas līmenī un ko atbalsta informācijas un aģitācijas kampaņas par Eiropas Kulrūru savstarpējā dialoga gada mērķiem.
The objectives of the Intercultural Dialogue should be primarily achieved through the implementation of concrete projects and cultural events launched on national and community level, supported by information and promotion campaigns on the European Year of Intercultural Dialogue's goals.
Kopienas mēroga pasākumi, kas minēti pielikuma C daļā, var tikt līdzfinansēti no Eiropas Kopienu vispārējā budžeta, nepārsniedzot 50 % no to kopējām izmaksām, saskaņā ar 8. pantā paredzēto procedūru.
The measures referred to in part C of the Annex may be subsidised up to 50% of their total cost from the general budget of the European Communities in accordance with the procedure referred to in Article 8.
Eiropas Kultūru savstarpējā dialoga gada mērķiem Komisija sadarbojas ar piemērotām starptautiskām organizācijām.
For the purposes of the European Year of Intercultural Dialogue, the Commission shall cooperate with appropriate international organisations.
Tiesību aktā ir skaidri jānorāda tiesības un pienākumi.
In a legislative text rights and obligations have to be stated clearly.
Finanšu shēma šā lēmuma īstenošanai laika posmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim ir noteikta EUR 10 miljonu apmērā.
The financial framework for the implementation of this Decision for the period between 1 January 2007 and 31 December 2008 shall be EUR 10 million .
Pielikuma A daļas 1. punkta 1.a apakšpunkts (jauns)
Annex, Part A, point 1, subparagraph 1 a (new)
Pielikuma C daļas 1. punkts
Annex, Part C, paragraph 1
Valsts līmeņa pasākumi ar spēcīgu Eiropas dimensiju var atbilst Kopienas atbalsta saņemšanas noteikumiem, finansējumam nepārsniedzot 50 % no kopējām izmaksām.
Actions at national level with a strong European dimension may fulfil the conditions for receiving Community aid of up to 50% of the total cost.
Valsts līmeņa pasākumi ar spēcīgu Eiropas dimensiju var atbilst Kopienas atbalsta saņemšanas noteikumiem, finansējumam nepārsniedzot 80 % no kopējām izmaksām.
Actions at national level with a strong European dimension may fulfil the conditions for receiving Community aid of up to 80% of the total cost.
Kopienas dotācijas palielinājums no 50 līdz 80 % atvieglos kultūras jomā strādājošo personu projektu īstenošanu.
The increase of Community grant from 50 up to 80% will facilitate the implementation of projects for cultural operators.
ATZINUMU Sniegusi Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja
OPINION of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Kultūru savstarpējā dialoga gadu (2008)
on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council concerning the European year of Intercultural Dialogue (2008)
Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja vēlas vērst uzmanību uz šādām Eiropas Parlamenta rezolūcijām un Komisijas dokumentiem, uz kuriem pamatojas šajā atzinumā ierosinātie grozījumi:
The Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs wishes to draw attention to the following European Parliament resolutions and Commission documents which form the background to the amendments it has proposed in this opinion:
2005. gada 28. aprīļa rezolūcija par romu stāvokli Eiropas Savienībā,
- resolution on the situation of the Roma in the European Union, adopted 28 April 2005,
Eiropas Parlamenta 2005. gada 26. maija rezolūcija par pamattiesību veicināšanu un aizsardzību – dalībvalstu un Eiropas iestāžu, tostarp Pamattiesību aģentūras, loma ( 2005/2007(INI) ),
- resolution on promotion and protection of fundamental rights: the role of national and European institutions, including the Fundamental Rights Agency ( 2005/2007(INI) ), adopted 26 May 2005,
Eiropas Parlamenta 2005. gada 8. jūnija rezolūcija par minoritāšu aizsardzību un diskriminācijas novēršanas politiku paplašinātajā Eiropā ( 2005/2008(INI) ),
- resolution on Anti-discrimination policies Minority protection in an enlarged Union, adopted 8 June 2005 ( 2005/2008(INI) ),
priekšlikums Padomes lēmumam, ar kuru izveido Eiropas Trešo valstu piederīgo integrācijas fondu laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam kā daļu no vispārīgās programmas “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība” ( 2005/0048(CNS) - KOM(2005)0123 ),
- proposal for a Council Decision: European Fund for the Integration of third-country nationals for the period 2007-2013, as part of the General programme ‘Solidarity and Management of Migration Flows’ ( 2005/0048(CNS) - COM(2005)0123 ),
priekšlikums Padomes lēmumam, ar kuru laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam izveido īpašu programmu “Pamattiesības un pilsonība” kā daļu no vispārīgās programmas “Pamattiesības un tiesiskums” ( 2005/0038(CNS) - KOM(2005)0122 ),
- proposal for a Council Decision: for 2007-2013 the specific programme "Fundamental rights and citizenship" as part of the General programme "Fundamental Rights and Justice" ( 2005/0038(CNS) - COM(2005)0122 ),
priekšlikums regulai, ar kuru izveido ES Pamattiesību aģentūru ( 2005/0124(CNS) ),
- proposal for a Regulation establishing EU's Agency for Fundamental Rights ( 2005/0124(CNS) ),
teroristu vervēšana: Komisijas paziņojums vēršanās pret vardarbīgu radikalizāciju sekmējošiem faktoriem
- recruitment of terrorists: communication of the Commission on the fight against factors contributing to violent radicalisation ( COM(2005)0313 ),
– Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par pamatstratēģiju “Nediskriminācija un iespēju vienlīdzība visiem” ( KOM(2005)0224 ).
- Commission Communication to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on "Non-discrimination and equal opportunities for all - A framework strategy" ( COM(2005)0224 ),
(4) Eiropas projekta pamatā starpkultūru dialogs šķiet vislabākais veids, kā apgūt mūsu sabiedrības sarežģīto īstenību un mudināt sabiedrību rīkoties.
(4) At the heart of the European project, intercultural dialogue appears to be the tool of choice for citizens to manage the complex reality in our societies and galvanise them.
(4) Eiropas projekta pamatā kultūru savstarpējais dialogs šķiet vislabākais veids, kā apgūt mūsu sabiedrības sarežģīto īstenību un mudināt sabiedrību rīkoties.
(4) At the heart of the European project, intercultural dialogue appears to be the tool of choice for citizens to manage the complex reality in our societies and galvanise them.
Šo īstenību vienlaicīgi veido globalizācijas ietekme un arvien politizētāka ES projekta paplašināšana ārpus Eiropas integrācijas ekonomiskajiem aspektiem.
This reality is simultaneously shaped by the impacts of globalisation and by the process of extending an increasingly political project beyond the economic aspects of European integration.
Lai īstenotu šo daudzšķautņaino uzdevumu, Eiropas pilsoņi un iedzīvotāji jāsagatavo efektīvai, miermīlīgai un veiksmīgai līdzāspastāvēšanai, iecietības izrādīšanai un dažādā pieņemšanai.
In order to answer this multi-faceted challenge, European citizens and those living in the European Union need to be prepared for effective, peaceful and prosperous coexistence, to show tolerance and to accept diversity.
Runājot par mūsu sabiedrības sarežģīto īstenību, jāpiemin arī globalizācijas un ES politisko prioritāšu ietekme (jo īpaši Eiropas pilsonības veicināšana, meklējot veidus, kā pastiprināt tās leģitimitāti).
When referring to the complex reality in societies, the effects of globalisation and those of the EU's political priorities (especially that of promoting European citizenship in search of reinforcing legitimacy) have to be mentioned as well.
Vispārēja gatavība mācīties no citām kultūrām ir priekšnoteikums, lai situāciju varētu risināt ar kultūru savstarpējo dialogu.
A general openness towards learning from other cultures is a precondition for addressing the situation by way of intercultural dialogue.
(6) Starpkultūru dialogs ir svarīgs aspekts daudzās politikās un Kopienas instrumentos izglītības, jaunatnes, kultūras, pilsonības, sporta, cīņas pret diskrimināciju un sociālo atstumtību, mūžizglītības, cīņas pret rasismu un ksenofobiju, patvēruma un imigrantu integrācijas, audiovizuālās un pētniecības politikas jomā.
(6) Intercultural dialogue is an important dimension in many Community policies and instruments in the fields of education, youth, culture, citizenship and sport, combating discrimination and social exclusion, lifelong learning, combating racism and xenophobia, policy on asylum and the integration of immigrants, audiovisual policy and research.
Tajā pat laikā tam ir pieaugoša nozīme Eiropas Savienības ārējās attiecībās, īpaši attiecībā uz kandidātvalstīm, Rietumbalkānu valstīm un Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) partnervalstīm.
At the same time it is an increasing factor in the European Union’s external relations, particularly with regard to the candidate countries, the countries of the western Balkans and the partner countries of the European neighbourhood policy.
(6) Kultūru savstarpējais dialogs ir svarīgs aspekts daudzās politikās un Kopienas instrumentos izglītības, jaunatnes, kultūras, pilsonības, sporta, cīņas pret diskrimināciju un sociālo atstumtību, mūžizglītības, cīņas pret rasismu un ksenofobiju, patvēruma un imigrantu integrācijas, audiovizuālās un pētniecības politikas jomā.
(6) Intercultural dialogue is an important dimension in many Community policies and instruments in the fields of education, youth, culture, citizenship and sport, combating discrimination and social exclusion, lifelong learning, combating racism and xenophobia, policy on asylum and the integration of immigrants, audiovisual policy and research.
Turklāt tam jābūt jauno Kopienas politikas virzienu pamatā, kuras izveido, lai aizsargātu un veicinātu tradicionālo etnisko, valodu un nacionālo minoritāšu īpašo identitāti, tādējādi atbilstot nesen paplašinātās Eiropas Savienības vajadzībām.
In addition, it should be placed at the heart of new Community policies to be introduced to protect and promote the special identity of traditional ethnic, linguistic and national minorities and thus answer the specific needs of the recently enlarged Union .
Tajā pat laikā tam ir aizvien lielāka nozīme Eiropas Savienības ārējās attiecībās, īpaši attiecībā uz kandidātvalstīm, Rietumbalkānu valstīm un Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) partnervalstīm.
At the same time it is an increasing factor in the European Union’s external relations, particularly with regard to the candidate countries, the countries of the western Balkans and the partner countries of the European neighbourhood policy.
Kultūra ir vispāratzīta būtiska identitātes sastāvdaļa.
Culture is universally recognised as a fundamental component of identity.
Savdabīgu kultūras iezīmju aizsargāšana un veicināšana ir jo īpaši svarīga tradicionālajām etniskajām, valodas un nacionālajām minoritātēm, lai saglabātu to atšķirīgo identitāti.
In particular, for traditional ethnic, linguistic and national minorities, preserving and promoting their peculiar cultural characteristics is essential in maintaining their distinctive identity.
Kā pirmais solis šī mērķa īstenošanā ir īpašu Kopienas programmu izstrāde, kas paredzētas šo kopienu specifiskām vajadzībām, kuras atšķiras no migrantu un citu diskriminācijai pakļautu grupu vajadzībām.
As a first step to achieve this goal, specific Community programmes have to be worked out that are tailored to the specific needs of these communities, different from immigrants and other groups subject to discrimination.
(7) Balstoties uz šīs daudzveidīgās Kopienas pieredzes un iniciatīvu bāzes, ir būtiski kultūru savstarpējā dialoga gaitā iesaistīt katru pilsoni un Eiropas sabiedrību kopumā.
(7) Building on this diversified basis of Community experiences and initiatives, involving each citizen and European society as a whole in an intercultural dialogue approach is a fundamental step.
Tam jāpalīdz veicināt "kultūru savstarpējās pieklājības” apguvi.
The promotion of learning 'intercultural civility' must contribute to that.
"Kultūru savstarpējā pieklājība” ir nepieciešamais papildu līdzeklis un nosacījums, lai visiem iedzīvotājiem varētu nodrošināt vienlīdzīgas iespējas.
'Intercultural civility' is the complement to and a necessary condition for the implementation of true equality of opportunity for all.
Ir svarīgi iekļaut kultūru savstarpējā dialoga koncepciju esošajās Kopienas prioritātēs un politiku virzienos.
It is important to capture the concept of intercultural dialogue in the context of existing Community priorities and policies.
Būtisks kultūru savstarpējā dialoga nosacījums ir kultūru savstarpējās pieklājības principu izstrāde, kas pamatojas uz kultūras savstarpējās saziņas metodiku un līdzekļiem.
Arising from the methods and tools evolved by intercultural communication, the development of 'intercultural civility' is now a key condition for intercultural dialogue.
Nav iespējams panākt auglīgu dialogu, ja dažādu kultūru iedzīvotājiem nav tādi kopīgi pamatkodi, kas attiecas uz savstarpēju cieņu un vēlmi apgūt citādo.
Fruitful dialogue cannot take place unless citizens from different cultures share a certain number of basic codes encouraging mutual respect and learning from each other.
(11) Tāpat svarīgi nodrošināt komplementaritāti starp Eiropas starpkultūru dialoga gadu un to starpkultūru dialoga iniciatīvu veicināšanas ārējiem aspektiem , kas izstrādātas ar tām EBTA valstīm, kuras ir EEZ līgumslēdzējas puses, Rietumbalkānu valstīm un Eiropas kaimiņattiecību politikas partnervalstīm.
(11) It will also be important to ensure complementarity between the European Year of Intercultural Dialogue and all external aspects of promoting intercultural dialogue initiatives developed within appropriate frameworks, including with those EFTA countries which are party to the EEA agreement, the countries of the western Balkans and the partner countries of the European neighbourhood policy.
Komisijai jānodrošina komplementaritāte ar visām citām tām sadarbības iniciatīvām ar trešām valstīm, īpaši jaunattīstības valstīm, kuras atbilst Eiropas starpkultūru dialoga gada mērķiem.
It will be also important to ensure complementarity with any other initiative of cooperation with third countries, in particular developing countries, relevant for the objectives of intercultural dialogue of the European Year of Intercultural dialogue .
(11) Tāpat svarīgi nodrošināt komplementaritāti starp Eiropas Kultūru savstarpējā dialoga gadu un to kultūru savstarpējā dialoga iniciatīvu veicināšanas ārējiem aspektiem , kas izstrādātas ar tām EBTA valstīm, kuras ir EEZ līgumslēdzējas puses, Rietumbalkānu valstīm un Eiropas kaimiņattiecību politikas partnervalstīm.
(11) It will also be important to ensure complementarity between the European Year of Intercultural Dialogue and all external aspects of promoting intercultural dialogue initiatives developed within appropriate frameworks, including with those EFTA countries which are party to the EEA agreement, the countries of the western Balkans and the partner countries of the European neighbourhood policy.
Īpaša uzmanība jāpievērš pievienošanās sarunvalstīm un kandidātvalstīm, lai pastiprināti risinātu problēmas, kas atklātas, pirmsiestāšanās periodā novērojot to atbilstību attiecīgajiem cilvēktiesību ievērošanas kritērijiem.
Special attention should be paid to accession and candidate countries to further tackle the weaknesses identified in the process of monitoring compliance with the relevant human rights criteria during the pre-accession period.
Komisijai jānodrošina komplementaritāte ar visām citām tām sadarbības iniciatīvām ar trešām valstīm, jo īpaši jaunattīstības valstīm, kuras atbilst Eiropas Kultūru savstarpējā dialoga gada mērķiem.
It will be also important to ensure complementarity with any other initiative of cooperation with third countries, in particular developing countries, relevant for the objectives of intercultural dialogue of the European Year of Intercultural Dialogue .
Atsaucoties uz to desmit jauno dalībvalstu pieredzi, kas Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gadā, ir svarīgi nodrošināt nepārtrauktību starp atbilstību iestāšanās kritērijiem un Kopienas tiesību aktu un politikas virzienu ievērošanu.
Drawing on the experience of the ten new member states joining the Union in 2004, it is important to ensure a sense of continuity between meeting the accession criteria and respecting Community legislation and policies.
– izpētīt šā tematiskā gada sniegtās iespējas; sagatavot un pieņemt saskaņotu stratēģiju, kura ir piemērota katras dalībvalsts īpašajai situācijai un kurā ņemta vērā izglītības loma iecietības veicināšanā, atšķirīgā pieņemšanā un līdzpastāvēšanā ar to, kā arī informētības veicināšanā par to iedzīvotāju vērtību, kuri sniedz ieguldījumu Eiropas valodu, etniskajā un reliģiskajā daudzveidībā.
- explore the possibilities inherent in this thematic year; prepare and adopt a coherent strategy tailored to the specific situations of the Member States and paying attention to education to promote tolerance, to accepting and coexisting with diversity, and to raising awareness of the value of people who contribute to the linguistic, ethnic and religious diversity of Europe.
Šī uz izglītību balstītā stratēģija attiecīgi jāīsteno dalībvalstīs.
This strategy, in which education plays a key role, should be duly implemented by the Member States.
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Kultūru savstarpējā dialoga gadu (2008)
Proposal for a decision of the European Parliament and of the Council concerning the European year of Intercultural Dialogue (2008)
ATZINUMU Sniegusi Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja
OPINION of the Committee on Women's Rights and Gender Equality
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Kultūru savstarpējā dialoga gadu (2008)
on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council concerning the European year of intercultural dialogue (2008)
ES ierosinājums pasludināt 2008. gadu par Eiropas Kultūru savstarpējā dialoga gadu ir ļoti nozīmīgs, tāpēc, ka pilnībā atbilst Eiropas Savienības iekšējām un ārējām problēmām, kā arī tās pilsoņu problēmām turpmāk minēto iemeslu dēļ.
The EU’s initiative to declare 2008 the European Year of Intercultural Dialogue is extremely important in that it provides a complete response to the internal and external challenges of the Union and its citizens for the following reasons.
Pašos pamatos un atbilstoši Līgumos noteiktajam — ES ir multikulturāla vide.
The EU is by its very nature, and by definition under the Treaties, multicultural.
EK Līguma 151. pantā ir norādīta Eiropas Savienības atbildība vēl ciešākas savienības izveidošanā starp tautām Eiropā un ieguldījuma sniegšanā dalībvalstu kultūru uzplaukumā, pirmajā vietā izvirzot kopīgo kultūras mantojumu, taču respektējot arī tautu nacionālās un reģionālās atšķirības.
Article 151 of the EC Treaty confers on the European Union responsibility for creating an ever-closer Union between the peoples of Europe and contributing to the flowering of the cultures of the Member States, bringing the common cultural heritage to the fore, while respecting their national and regional diversity.
Kultūra ir ne vien Eiropas tautu mantotā vērtība un svarīgs Eiropas integrācijas elements, tā ir arī ekonomiskais faktors, kā arī pieauguma un kohēzijas koeficients Eiropas sabiedrībās.
Culture is not only an innate value among the peoples of Europe and a crucial element of European integration, it is also an economic factor and coefficient in terms of growth and cohesion in European societies.
Lisabonas stratēģija ir it īpaši balstīta uz Eiropas iedzīvotāju spēju labāk iepazīt citam citu, dalīties pieredzē un iespējās, sadarboties un izmantot savas relatīvās priekšrocības.
The Lisbon Strategy is based specifically on the ability of Europeans to get to know each other better, to share experiences and opportunities, to cooperate and make use of their comparative advantages.