natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kohēzijas fonda darbības prioritātes arī turpmāk būs Eiropas transporta tīkli, it īpaši Eiropas nozīmes projekti, un ar vidi saistītā infrastruktūra.
Trans-European transport networks in particular, projects of European interest and environment-related infrastructure still have a priority claim on Cohesion Fund financing.
Ar minēto regulu ieviešamais jaunums ir tas, ka saskaņā ar Gēteborgas prioritātēm Kohēzijas fonds palielina savu ieguldījumu pastāvīgā attīstībā.
The change made under the Regulation is that, pursuant to the Göteborg priorities, the Cohesion Fund will make a greater contribution to sustainable development.
Tādējādi no fonda turpmāk varēs finansēt projektus transporta jomā ārpus Eiropas tīkliem tādās nozarēs kā dzelzceļš, kuģojamie upes un jūrasceļi, multimodālās transporta programmas, pilsētas sabiedriskais transports, kā arī jomās, kuras veicina pastāvīgu attīstību no vides viedokļa, tādās kā enerģijas efektīvas izmantošanas un atjaunīgo enerģijas veidu pamatnozares.
Hence it may in future be used to finance non-trans-European network transport projects concerning the railways, transport by river and sea, multimodal transport programmes and sustainable urban transport, and also in areas which encourage sustainable development with an environmental dimension, such as the key sectors of energy efficiency and renewable energy sources.
Laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam sinerģijas veicināšanas nolūkā Kohēzijas fondu un ERAF attiecībā uz transporta un vides infrastruktūru pārvaldīs, izmantojot vienotu plānošanas sistēmu.
For the 2007-2013 period and in the case of transport and environment infrastructure, the Cohesion Fund and the ERDF will be run on the basis of a single programming system in order to facilitate greater synergy.
Tomēr lielos projektus, kuru kopējās izmaksas pārsniedz EUR 25 miljonus vides jomā un EUR 50 miljonus citās jomās, Komisija apstiprinās atsevišķi, un tos pārvaldīs saskaņā ar atbilstīgajām programmām.
However, major projects whose total cost exceeds EUR 25 million in the case of the environment and EUR 50 million in the case of other sectors will be adopted separately by the Commission but will be implemented as part of the programmes relating to them.
It īpaši saistībā ar invalīdu jautātjumu Parlaments bija ierosinājis iekļaut 2. pantā, kas attiecas uz regulas piemērošanas jomu, speciālu atsauci uz invalīdiem.
In particular, as regards the issue of disabled people, Parliament proposed that Article 2 (concerning the scope of the Regulation) should contain a specific reference to the disabled.
Padome noraidīja šo ierosinājumu, tā vietā iekļaujot vienotu atsauci uz Vispārējās regulas 14. pantu.
The Council rejected this proposal, preferring to insert a single reference in Article 14 of the General Regulation.
Neņemot vērā vienkāršošanu, decentralizāciju un stratēģiskāku plānošanu, kā referents es izteicu vēlmi, lai Komisija plānošanas posmā izstrādā orientējošu prioritāšu sarakstu, lai varētu iegūt kvalitatīvus projektu rezultātus un novērtēt tos, kā arī nodrošināt Kopienas finansējuma efektīvu izlietošanu.
Despite the simplification, the decentralisation and the more strategic programming, I as rapporteur wished to draw up (during the Commission’s programming stage) a list of indicative priorities relating to the quality and the assessment of project results and the effectiveness of Community funding.
Es ierosināju arī ieviest „prēmiju sistēmu” kvalitātes un izpildes nodrošināšanai paredzētas Kopienas rezerves veidā, kura laikposmam no 2000. līdz 2006. gadam ir paredzēta tikai struktūrfondiem (20., 48. un 49. pants priekšlikumā vispārējai regulai).
I also proposed introducing a ‘premium system’ in the form of ‘Community quality and performance reserve’ which for the 2000-2006 period will apply only to the Structural Funds (Articles 20, 48 and 49 of the proposal for a General Regulation).
Ņemot vērā, ka Kohēzijas fonda mērķis atšķiras no struktūrfondu mērķa, kas paredz dalībvalstu budžeta izdevumu aizstāšanu, lai atbalstītu projektus palīdzību saņemošajās dalībvalstīs, neizdalot atsevišķus iekšējos reģionus, Kohēzijas fondam ir būtiska nozīme attiecībā uz 2007.–2013. gada laikposmu, jo pēc paplašināšanās puse no dalībvalstīm varēs saņemt finansējumu no tā.
In view of the fact that the purpose of the Cohesion Fund differs from that of the Structural Funds (which are intended to replace national budgetary expenditure in order to support projects in the beneficiary Member States without any internal regional differentiation), the Cohesion Fund is extremely important for the 2007-2013 period, since over half of the Member States in the enlarged EU will receive money from it.
Turklāt attiecīgais Kopienas finansējums būs trīsreiz lielāks nekā iepriekšējā laikposma finansējums.
Furthermore, Community financing will be three times higher than in the preceding period.
Ir svarīgi arī, lai tiktu pareizi novērtēts Kohēzijas fonda ieguldījums ekonomikas un sociālās kohēzijas īstenošanā un tiktu pievērsta pienācīga uzmanība progresam, ko sasniegušas dalībvalstis ar vislabākajiem izpildes rādītājiem.
Hence it is important for the contribution made by the Cohesion Fund to the achievement of social and economic cohesion to be properly assessed and for the progress made by the best-performing Member States to be consolidated and built upon.
Diemžēl Padome nav uzskatījusi par vajadzīgu pieņemt minētos ierosinājumus.
Unfortunately, the Council did not think that such suggestions needed to be adopted.
Kā referents es atbalstīju to, lai automātisku atbrīvošanu no saistībām (noteikumu "N+2") sāktu piemērot arī attiecībā uz Kohēzijas fondu; ERAF un ESF piemērojamo noteikumu attiecināšana uz Kohēzijas fondu veicinātu šī fonda līdzekļu ātrāku izmantošanu.
As rapporteur I was in favour of incorporating automatic release (the N+2 rule) into the Cohesion Fund - making the Cohesion Fund subject to the same rules as those applicable to the ERDF and the ESF would have enabled rapid use of Cohesion Fund resources to be encouraged.
Iepriekšējā pieredze attiecībā uz pašreizējo laikposmu ir parādījusi, ka šis noteikums ļauj panākt stingru disciplīnu projektu rūpīgas un precīzas sagatavošanas un struktūrfondu pārvaldības līmenī.
Experience gained during the current period indicates that the rule in question made effective discipline possible in the careful, accurate preparation of projects and the management of the Structural Funds.
Tomēr Padome nolēma pārejas periodā piemērot noteikumu "N+3", ņemot vērā ar lielu projektu vadību saistītās grūtības.
However, the Council has decided to apply the N+3 rule for a transitional period, in view of the difficulties associated with the management of major projects.
Nobeigumā jāuzsver, ka regulai par Kohēzijas fonda izveidi jāstājas spēkā savlaicīgi, lai saistībā ar jauno plānošanas posmu jaunos projektus varētu sākt īstenot, sākot ar 2007. gada 1. janvāri.
In conclusion it should be pointed out that the Regulation establishing the Cohesion Fund must come into force early enough to enable the new projects to be brought into operation with effect from 1 January 2007, during the new programming stage.
Priekšlikums Padomes regulai par Kohēzijas fonda izveidi un Regulas (EK) Nr. 1164/94 atcelšanu
Proposal for a Council regulation establishing a Cohesion Fund and repealing Regulation (EC) No 1164/94
Datums, kad to iesniedza EP
Date of request for Parliament’s assent
Alfonso Andria, Stavros Arnaoutakis, Elspeth Attwooll, Jean Marie Beaupuy, Jana Bobošíková, Graham Booth, Bernadette Bourzai, Bairbre de Brún, Giovanni Claudio Fava, Gerardo Galeote Quecedo, Iratxe García Pérez, Eugenijus Gentvilas, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Zita Gurmai, Marian Harkin, Konstantinos Hatzidakis, Jim Higgins, Alain Hutchinson, Mieczysław Edmund Janowski, Tunne Kelam, Miloš Koterec, Constanze Angela Krehl, Jamila Madeira, Sérgio Marques, Miroslav Mikolášik, Ja me s Nicholson, Lambert van Nistelrooij, Jan Olbrycht, Markus Pieper, Elisabeth Schroedter, Grażyna Staniszewska, Kyriacos Triantaphyllides, Oldřich Vlasák, Vladimír Železný
Alfonso Andria, Stavros Arnaoutakis, Elspeth Attwooll, Jean Marie Beaupuy, Jana Bobošíková, Graham Booth, Bernadette Bourzai, Bairbre de Brún, Giovanni Claudio Fava, Gerardo Galeote, Iratxe García Pérez, Eugenijus Gentvilas, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Zita Gurmai, Marian Harkin, Konstantinos Hatzidakis, Jim Higgins, Alain Hutchinson, Mieczysław Edmund Janowski, Tunne Kelam, Miloš Koterec, Constanze Angela Krehl, Jamila Madeira, Sérgio Marques, Miroslav Mikolášik, James Nicholson, Lambert van Nistelrooij, Jan Olbrycht, Markus Pieper, Elisabeth Schroedter, Grażyna Staniszewska, Kyriacos Triantaphyllides, Oldřich Vlasák, Vladimír Železný
Piezī me s (šī informācija pieejama tikai vienā valodā)
Comments (available in one language only)
par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības grupas ( EGTC ) izveidi
on the Council common position for adopting a regulation of the European Parliament and of the Council on a European grouping of territorial cooperation (EGTC)
– ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (9062/2/2006– C6‑0189/2006 ),
– having regard to the Council common position (9062/2/2006– C6‑0189/2006 ),
3 OV vēl nav publicēts. ,
Not yet published in the OJ. ,
– ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu ( KOM(2006)0094 ),
– having regard to the amended Commission proposal ( COM(2006)0094 )
– ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ieteikumus otrajam lasījumam ( A6‑0227/2006 ),
– having regard to the recommendation for second reading of the Committee on Regional Development ( A6‑0227/2006 ),
Komisijas priekšlikuma mērķis attiecībā uz Eiropas pārrobežu sadarbības grupas ( EGCC ) izveidi bija stiprināt un veicināt pārrobežu, starptautisko un starpreģionālo sadarbību, kuras mērķis ir panākt sociālo, ekonomisko un teritoriālo kohēziju.
The purpose of the Commission's proposal on European Grouping of cross-border cooperation (EGCC) was to strengthen and promote cross-border, transnational and interregional cooperation with the aim of achieving the objective of social, economic and territorial cohesion.
Ņemot vērā pārrobežu darbību īstenošanas grūtības, ar kādām saskārās dalībvalstis, un vietējās un reģionālās varas iestādes, Kopienas līmenī ir nepieciešams ieviest sadarbības instrumentu, kas ļautu kopienas teritorijā izveidot sadarbības grupu ar juridisku statusu.
In the course of difficulties encountered by the Member States, local and regional authorities in carrying out cross-border actions, it is necessary to establish a cooperation instrument at the Community level, which allows the creation of cooperative groupings in the community territory, invested with the legal personality.
Eiropas pārrobežu sadarbības grupa jāizmanto kā fakultatīvs līdzeklis.
Recourse to the EGCC should be optional.
Ziņojumu par Eiropas teritoriālās sadarbības grupas ( EGTC ) izveidi Eiropas Parlaments vienbalsīgi pieņēma pirmajā lasījumā 2005. gada jūlijā.
The Report on the European Grouping of Territorial Cooperation (EGTC) was adopted unanimously at first reading by the European Parliament in July 2005.
Šim jaunajam instrumentam referents ierosināja atšķirīgu nosaukumu, lai atspoguļotu Eiropas teritoriālās sadarbības jaunā mērķa, ko Komisija ierosināja laika periodam no 2007. gada līdz 2013. gadam, trīs aspektus — pārrobežu, starptautiskā un reģionālā sadarbība.
The rapporteur proposed different name for this new instrument to reflect three aspects of the new European territorial cooperation objective proposed by the Commission for the 2007-2013 period: cross-border, transnational and interregional cooperation.
Eiropas Parlamenta nostājā ir ņemtas vērā Eiropadomes ierosinātās svarīgās izmaiņas, kur ievērojami palielināta dalībvalstu loma, it sevišķi šādos pantos:
The position of the European Parliament followed vital changes proposed by the European Council, where the role of Member States has been increased in particular in the Articles indicated:
Ø EGTC izveidošana (3. panta 2. punkts),
Ø Establishment of the EGTC(Article 3(2))
Ø publiskā finansējuma vadības kontrole (3.b pants),
Ø Control of management of public funds (Article 3b)
Ø likvidācija, maksātnespēja, maksājumu pārtraukšana un atbildība (8.a pants).
Ø Liquidation, insolvency, cessation of payment and liability (Article 8a)
Lai gan ir veiktas būtiskas izmaiņas, referents tomēr uzskata, ka ir saglabāta Eiropas teritoriālās sadarbības grupas būtība.
Even though, substantial changes have been introduced, the rapporteur considers that the nature of the European Grouping of Territorial Cooperation has been maintained.
Turklāt, stājoties spēkā šim instrumentam, tiks sekmēta pārrobežu, starptautiskās un starpreģionālās sadarbības stiprināšana Kopienā starp dalībvalstīm, lai īstenotu teritoriālās sadarbības programmas, ko līdzfinansē Kopiena vai arī, ko īsteno bez finansiāla ieguldījuma (Līguma 159. panta 3. punkts).
Moreover, the entry into force of this instrument will facilitate the reinforcement of cross-border, transnational and interregional cooperation in the Community between its members to implement programmes of territorial cooperation either cofinanced by the Community or without financial contribution (Article 159, paragraph 3, of the Treaty).
par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības grupas ( EGTC ) izveidi
Council common position for adopting a regulation of the European Parliament and of the Council on a European grouping of territorial cooperation (EGTC)
par rīcības plānu 2006.-2008. gadam, ar kuru vienkāršo un uzlabo kopējo zivsaimniecības politiku
on the 2006-2008 Action Plan for simplifying and improving the Common Fisheries Policy
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Parlamentam „Rīcības plāns 2006.–2008. gadam, ar kuru vienkāršo un uzlabo kopējo zivsaimniecības politiku” ( KOM(2005)0647 ),
– having regard to the Communication from the Commission to Council and the European Parliament entitled ‘2006-2008 Action Plan for simplifying and improving the Common Fisheries Policy’ ( COM(2005)0647 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Kopējās zivsaimniecības politikas normatīvās vides vienkāršošanas un uzlabošanas perspektīvas" ( KOM(2004)0820 ) un Komisijas dienestu dokumentu „Kopējās zivsaimniecības politikas normatīvās vides vienkāršošanas un uzlabošanas iespēju izpēte un tās ieviešana” ( SEC(2004)1596 ),
– having regard to the Commission Communication entitled ‘Perspectives for simplifying and improving the regulatory environment of the Common Fisheries Policy’ ( COM(2004)0820 ) and the Commission staff working document entitled ‘Analysis of the possibilities of simplification and improvement of the regulatory environment of the Common Fisheries Policy and of its implementation’ ( SEC(2004)1596 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „Kopienas Lisabonas programmas ieviešana: normatīvās vides vienkāršošanas stratēģija” ( KOM(2005)0535 ),
– having regard to the Commission Communication to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions entitled ‘Implementing the Community Lisbon Programme: a strategy for the simplification of the regulatory environment’ ( COM(2005)0535 ),
– ņemot vērā Padomes 2005. gada 15. aprīļa secinājumus par Komisijas paziņojumu „Kopējās zivsaimniecības politikas normatīvās vides vienkāršošanas un uzlabošanas perspektīvas” (8077/2005),
– having regard to the Council conclusions of 15 April 2005 concerning the Commission Communication entitled ‘Perspectives for simplifying and improving the regulatory environment of the Common Fisheries Policy’ (8077/2005),
– ņemot vērā 2003. gada 16. decembra iestāžu nolīgumu „labākai likumdošanai”, kas noslēgts starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju,
– having regard to the interinstitutional agreement on better law-making which was concluded on 16 December 2003 by the European Parliament, the Council and the Commission
– ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu ( A6-0228/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Fisheries ( A6‑0228/2006 ),
A. tā kā normatīvās vides uzlabošana un vienkāršošana ar mērķi šo vidi padarīt efektīvāku un pārskatāmāku ir Eiropas Savienības prioritāra darbība pilsoņu labā saistībā ar konkurētspējas stiprināšanu, izaugsmi un ilgtspējīgu attīstību, tādējādi veicinot Lisabonas mērķu sasniegšanu;
A. whereas improving and simplifying the legislative environment with a view to making it more efficient and transparent is a priority task for the European Union which will benefit ordinary people and help to increase competitiveness, growth and sustainable development, thereby contributing to the achievement of the Lisbon objectives,
B. tā kā profesionāļi un valstu varas iestādes sūdzas par pasākumu izkliedētību un pārklāšanos, pašreizējo tekstu neskaidrību un nepieejamību, kā arī par grūtībām, ko rada administratīvais slogs daudzo dažkārt lieko prasību dēļ;
B. whereas administrative bodies in the Member States and those who work in the fisheries sector deplore the dispersal and the juxtaposition of measures, the lack of clarity and accessibility in the case of existing texts and the difficulties stemming from the administrative burden created by a multitude of requirements, some of which are superfluous,
C. tā kā to noteikumu, kuri regulē kopējo zivsaimniecības politiku (KZP), vienkāršošanā plaši jāiesaista zvejnieki un citas iesaistītās puses;
C. whereas the task of simplifying the rules governing the Common Fisheries Policy (CFP) calls for the extensive involvement of fishermen and of the other parties concerned,
D tā kā ar zivsaimniecības nozari ir jāapspriežas termiņos, kas ļautu tai piedalīties un laikus iesaistīties lēmumu pieņemšanas procesā,
D. whereas the fishing industry must be consulted within deadlines which will allow its effective participation and upstream involvement in the decision-making process,
E. tā kā KZP efektivitāte ir cieši saistīta ar harmonizētas pārbaudes un uzraudzības izveidošanu, kas piemērojama saistībā ar visiem profesionāļiem;
E. whereas the effectiveness of the CFP is closely linked to the introduction of a harmonised inspection and monitoring system applicable to all who work in the fisheries sector,
3. atzinīgi vērtē Komisijas ieteikto metožu kopumu, īpaši triju gadu rīcības plānu no 2006. līdz 2008. gadam;
Welcomes the methodology proposed by the Commission, in particular the drawing up of a three-year action plan covering the 2006-2008 period;
6. uzskata, ka pirms katra likumdošanas priekšlikuma jāveic ietekmes izpēte; ka šīs izpētes pamatā jābūt precīzai, objektīvai un pilnīgai informācijai un ka tā laikus jāpadara publiski pieejama;
Considers that all legislative proposals must be preceded by impact analyses and that the latter must be based on accurate, objective and comprehensive information and must be made public at the appropriate time;
13. atzinīgi vērtē Komisijas nodomu, kura mērķis ir pārveidot pašreizējo likumdošanu, izmantojot tehnisko pasākumu pakāpenisku pārgrupēšanu, vienlaicīgi padarot skaidrākus spēkā esošos noteikumus un nodrošinot normatīvu lielāku koherenci un saskaņotību;
Welcomes the Commission’s intention to reform existing legislation by gradually bringing together technical measures relating to each fishery, whilst at the same time clarifying the provisions in force and ensuring that the rules as a whole are more consistent and better coordinated;
16. norāda, ka Padomes 2002. gada 20. decembra Regulas (EK) Nr. 2371/2002 par zivju resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku 9. pantā
Notes that Article 9 of Council Regulation (EC) No 2371/2002 of 20 December 2002 on the conservation and sustainable exploitation of fisheries resources under the common fisheries policy
18 . uzskata, ka atbilstīgi katras dalībvalsts situācijai zivsaimniecības nozarē, ir nepieciešams mīkstināt krājumu atjaunošanas un pārvaldības plānus, ko atbilstīgi KZP piedāvā Komisija;
Considers that the recovery and management plans proposed by the Commission as part of the CFP need to be made flexible in line with the actual circumstances for fishing in the various Member States;
21. uzskata, ka jauno tehnoloģiju izmantošanas paplašināšanai uz zvejas kuģiem jānotiek pakāpeniski, paredzot atkāpes attiecībā uz vismazākajiem kuģiem un paredzot pietiekami ilgus pārejas periodus, lai nozare varētu tām pielāgoties;
Considers that the use of new technologies on board fishing vessels should be increased gradually, with exemptions to be made in the case of the smallest vessels and with sufficiently long transition periods to be established in order to enable the sector to adapt;
27. uzskata, ka jāpadara skaidrāka, jāuzlabo un jādatorizē atļauju pārvalde zvejai ārpus Kopienas ūdeņiem, piemēram, datus par nozveju un zvejas intensitāti, kas saistīta ar šīm darbībām un apsveic jau izstrādātās Komisijas iniciatīvas šajā virzienā;
Considers that the administration of authorisations outside Community waters (and of catch and effort data relating to such activities) should be clarified, improved and computerised, and welcomes the initiatives which the Commission has already undertaken in this area;
30. uzskata par prioritāti no jauna noteikt un vienkāršot sarunu procesu un zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu pārraudzību un izsaka gandarījumu par nesenajiem Komisijas centieniem šajā virzienā;
Considers that the process of negotiating and monitoring fisheries partnership agreements should be reworked and simplified as a matter of priority and welcomes the efforts which the Commission has recently made in this area;
Šī rīcības plāna pamatā ir plašāks konteksts, kas saistīts ar Eiropas Savienības normatīvās vides uzlabošanas procesu un daudzajām iniciatīvām, kuras Komisija vairākus gadus izvirza šajā jomā.
The action plan under consideration here is part of a wider process of improving the regulatory environment within the European Union and is one of the many initiatives undertaken by the Commission in this area over the last few years.
Attiecībā uz kopējo zivsaimniecības politiku (KZP) vienkāršošana ir 2002. gadā pieņemtās reformas dabīga sastāvdaļa, un jau ir īstenoti vērā ņemami centieni, vai tos pašlaik īsteno
As regards the Common Fisheries Policy (CFP), simplification forms a natural part of the reform decided upon in 2002 and major efforts have already been made or are currently under way
Piemēram, tiek minēts priekšlikums regulai, ar ko izveido jauno Eiropas Zivsaimniecības fondu, kura aizstāj vai pielāgo 4 esošo regulu noteikumus, un priekšlikums regulai par Kopienas finanšu pasākumiem attiecībā uz KZP īstenošanu, ar kuru aizstāj daudzus juridiskos noteikumus, lai izveidotu konsekventāku juridisko pamatu. .
For example, the proposal for a regulation establishing the new European Fisheries Fund which will replace or amend the provisions laid down in the 4 existing regulations, and the proposal for a regulation on Community financial measures relating to the implementation of the CFP, which is intended to replace a number of legal provisions with a view to establishing a more consistent legislative framework. .
Eiropas Komisija 2004. gada decembrī publicēja paziņojumu par „kopējās zivsaimniecības politikas normatīvās vides vienkāršošanas un uzlabošanas perspektīvām” (COM(2004)820 galīgais).
In December 2004 the Commission published a Communication concerning in particular the perspectives for simplifying and improving the regulatory environment of the Common Fisheries Policy (COM(2004)820 final).
Šo paziņojumu papildināja Komisijas darba dokuments ar KZP normatīvās vides vienkāršošanas un uzlabošanas iespēju un tās īstenošanas sīku analīzi ( SEC(2004)1596 ).
This Communication is accompanied by a Commission working document containing a detailed analysis of the scope for simplifying and improving the CFP’s regulatory environment and the implementation thereof ( SEC(2004)1596 ).