natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šie skaitļi parāda acīmredzamo nevienlīdzību starp abiem dzimumiem mūžizglītības jomā.
These figures demonstrate the marked inequality between the sexes in terms of life-long learning.
Līdzīga situācija pēc universitātes studiju beigšanas ir sievietēm, kuras turpina izglītību ārpus akadēmiskās vides, apstiprinot to, ka abām parādībām ir vieni un tie paši iemesli, kas sakņojas ilgstošā dzimumu nevienlīdzībā.
A similar situation exists after the completion of university studies in the area of continued education for women outside the academic sphere, confirming that both phenomena have the same causes, which are rooted in longstanding gender inequality.
“Dabīgie” iemesli, kas ierobežo augstākās izglītības, akadēmiskās kvalifikācijas un mūžizglītības pieejamību sievietēm, ir ģimene un bērni.
The ‘natural’ reasons limiting women’s access to higher education, to academic qualifications and to life-long learning include being a mother and having a family.
Uzskatīt šīs divas vērtības par objektīviem šķēršļiem liek tradicionālā nepareizā izpratne par vienādām iespējām, kas vērojama gandrīz visās ES dalībvalstīs un ir patiešām visā pasaulē izplatīta parādība.
Viewing these two assets as objective obstacles is a traditional misunderstanding in equal opportunities, which applies in almost all EU Member States and is indeed a worldwide phenomenon.
Turklāt šādi uzskati ir gan vīriešiem, gan sievietēm.
Moreover, this view is shared equally by both men and women.
Rūpes par bērniem un ģimeni dažos gadījumos samazina sieviešu vēlēšanos turpināt izglītību.
Caring for children and for a family in some cases has the effect of lowering women’s interest in continuing the education process.
Daudzas sievietes, kas pārtrauc studijas, kad viņām piedzimst bērni, pilnībā atsakās no nodoma turpināt izglītību.
Many women who interrupt their studies when they have children abandon the idea of continuing their education altogether.
Lai gan ES politika ir vērsta uz ģimeņu sociālās situācijas uzlabošanu, vēl ir liels procents tādu ģimeņu, kuras nespēj dot saviem bērniem iespēju iegūt augstāko izglītību.
Despite EU policy that strives to improve the social situation of families, there remains a large percentage of families whose situations rule out the possibility of providing their children with higher education.
Ir skumji, ka nav iespējams vienmēr rast atrisinājumu sociāliem ierobežojumiem, sniedzot valsts atbalstu vai ES finansējumu stipendiju, subsīdiju, aizdevumu vai citāda atbalsta veidā.
Sadly, it is not always possible to find a solution to social handicaps through state aid or from EU funding in the form of scholarships, grants, loans and other types of support.
Sociāli nelabvēlīgās ģimenes vēl arvien uzskata, ka izglītība ir lieka greznība, ko tās nevar atļauties.
The opinion persists among socially disadvantaged families that education is a luxury that they cannot afford.
Saskaņā ar tradicionāliem aizspriedumiem attiecībā uz abiem dzimumiem priekšroku bieži dod zēniem, nevis meitenēm.
In keeping with traditional prejudices towards both sexes, boys are often given preference over girls.
Studiju nozares izvēlē arī pastāv vairāki iesakņojušies aizspriedumi, kas saistīti ar abu dzimumu it kā “dabīgo” noslieci un saskaņā ar kuriem tiek uzskatīts, ka zēni ir tehniskāk noskaņoti nekā meitenes.
When it comes to choosing a field of study, there are a number of established prejudices relating to the ‘natural’ dispositions of both sexes, according to which boys and men are generally more technically minded than girls.
Ņemot to vērā, ir konkrētas studiju jomas, kurās dominē viens dzimums par sliktu otram.
That being the case, there are still certain areas of study in which one gender predominates to the detriment of the other.
Šis uzskats ietekmē arī nākamo profesijas izvēli, jo vēl arvien pastāv vairāki stereotipi par to, kāds darbs ir “piemērots” vīriešiem un kāds – sievietēm.
This viewpoint also affects the subsequent choice of employment because there are still a number of stereotypes as to what are ‘appropriate’ jobs for men and women alike.
Turklāt plaši izplatīts ir uzskats, ka “tipiski” sieviešu darbi ir mazāk apmaksāti.
In addition, there is a widespread belief that ‘typical’ women’s jobs are worse paid.
Šis stereotips attiecas uz tādām profesijām kā medmāsas vai pamatskolu un vidusskolu skolotājas.
This stereotype concerns professions such as nurse or primary- or secondary-school teacher.
Daudzas profesijas ir pakļautas šāda veida dzimumu nevienlīdzībai.
Many professions are subject to gender inequality of this kind.
Viena no lielākajām problēmām, kas diskriminē sievietes un meitenes izglītības jomā, ir izglītotu un kvalificētu sieviešu situācija profesionālajā vidē.
One major problem that discriminates against women and girls in education is the position of educated and qualified women in the professional environment.
Darbavietā sievieti, kas ir pietiekami kvalificēta, lai uzņemtos vadošo lomu, vīrieši uztver kā iespējamu draudu.
In the workplace, women who are qualified to fill a management role are seen by men as a potential threat.
Tas ir saistīts ar tradicionālo uzskatu, ka vīrieši ir maizes pelnītāji un tādēļ ir labāk izglītoti.
This is also related to the traditional conception of men as breadwinners, and as such as earning more.
Sieviete, kas tiecas pēc augstāka stāvokļa profesionālajā vidē un tādējādi pēc lielākas algas, tiek uzskatīta par personu, kas pārkāpj noteikumus un atņem vīriešiem naudu.
A woman aspiring to a higher position in a professional environment, and therefore to higher pay, is someone who is breaking the rules and taking resources away from men.
Līdzīga problēma ir izglītotu un veiksmīgu sieviešu stāvoklis ģimenē.
A similar problem is the position of educated and successful women in families.
Šajā jomā arī pastāv viedoklis, ka vīrietis ir veiksmīgākais no abiem partneriem.
In this area, too, the opinion often prevails that the man is the more successful of the two partners.
Pat daudzas sievietes uzskata šo modeli par dabīgu, un sievietes pašas vēlas izvairīties no problēmām.
Even for many women this model is taken to be natural, and women themselves are keen to avoid problems.
Nesaskaņās šajā jautājumā starp abiem partneriem var būt slēpts un tādēļ jo nopietnāks iemesls attiecību pārtraukšanai.
Disagreements of this kind between partners can be an often hidden, and therefore all the more serious, reason for a breakdown in relations.
Sievietes atrodas grūtā stāvoklī, kuru tās bieži atrisina, atsakoties no karjeras un turpmākās izglītības.
Women find themselves in a difficult situation, which they often resolve by giving up on having a career and on further education.
Lai gan ES dalībvalstīs nepastāv nekādu tiesisku ierobežojumu jauniešu un meiteņu iespējām izglītoties, šķēršļi rodas reliģisku tradīciju un dogmatisku prasību dēļ vai tad, ja tradicionālā dzimumu nevienlīdzība ir dziļi iesakņojusies.
Even though there is no legal restriction in EU Member States on young women’s and girls’ access to education, obstacles arise where there are religious traditions and dogmatic postulates, or where traditional inequality between the sexes is more deeply ingrained.
Šie aspekti ir sevišķi izteikti Eiropas lauku apvidos, reģionos, kuros ir spēcīgi izteikts reliģisks noskaņojums, un valstīs, kurās vienādu iespēju jautājumam vēl tikai jāveltī pienācīga uzmanība.
These aspects are particularly marked in rural areas of Europe, in regions with strong religious feeling and in countries where the question of equal opportunities has yet to be paid sufficient attention.
Viens no faktoriem, kas ierobežo izglītības pieejamību, ir studentu mobilitāte.
One of the factors that restrict access to education is student mobility.
Studijas, jo īpaši augstākās izglītības iestādē, bieži saistās ar nenovēršamu ceļošanu, un atkal pastāv faktori, kas nostāda meitenes un jaunas sievietes neizdevīgākā stāvoklī, salīdzinot ar zēniem un vīriešiem.
Studying, particularly at a higher education establishment, often involves unavoidable travelling, meaning that here, too, factors come into play that put girls and young women at a disadvantage compared with boys and men.
Daudzās Eiropas valstīs sievietēm un meitenēm ir vēl aizvien grūti ceļot vienām tikpat brīvi kā zēniem un vīriešiem.
In many European countries it is still difficult for women and girls to travel alone in society as freely as boys and men.
Sievietes un meitenes var uzskatīt par seksuālas intereses objektiem, vai arī viņas var kļūt par vardarbības upuriem.
Women and girls can be viewed as an object of sexual interest or can be the victims of violence.
Izglītības iespējas meitenēm un jaunām sievietēm no imigrantu grupām vai etniskām un nacionālām minoritātēm ir ierobežotas.
Access to education for girls and young women from immigrant groups or members of ethnic or national minorities is limited.
Tā iemesls bieži ir to izglītības iestāžu skaits, kuras sniedz izglītību šo grupu valodās, un tādējādi nav pierādījumu tiešai diskriminācijai.
This fact is very often the result of quantitative factors relating to the number of educational establishments offering education in the languages of those groups and therefore is not evidence of direct discrimination.
Tomēr cilvēki no šīm grupām valodas dēļ ir nostādīti neizdevīgākā situācijā, jo viņi mācās skolā, kas neizmanto viņu dzimto valodu.
However, people from these groups are at a certain disadvantage for linguistic reasons if they are taught at schools that use what for them is a foreign language.
Tā ir īpaša problēma romiem vairākās ES dalībvalstīs, jo romiem nav savas izglītības sistēmas, un viņi ir spiesti mācīties svešvalodā.
This is a particular problem for the Roma population in certain EU Member States, given that, in the absence of a Roma education system, Roma children must learn in a language other than their own.
B. Eiropas Kopienas politika jautājumā par jauniešu un meiteņu diskrimināciju attiecībā uz izglītības pieejamību
B. Community policy on discrimination against young women and girls in terms of their access to education
Sieviešu un vīriešu līdztiesības princips ir Eiropas Kopienas tiesību aktu pamatprincips, kas paredzēts EK līguma 2. pantā un 3. panta 2. punktā un ko precizē Eiropas Kopienu Tiesas judikatūra.
The principle of equality between men and women is a fundamental principle of Community law, laid down in Article 2 and Article 3(2) of the Treaty and clarified by the case-law of the European Court of Justice.
Saskaņā ar EK līgumu vīriešu un sieviešu līdztiesība ir viens no Eiropas Kopienas īpašiem uzdevumiem un mērķiem, un Kopiena aktīvi veicina šo līdztiesību visās Kopienas darbības jomās.
Under the Treaty, equality between men and women is one of the Community’s specific tasks and objectives, and the Community is actively to promote such equality in all fields of Community action.
Līdz ar citiem dokumentiem Eiropas Komisija ir publicējusi “Ceļvedi sieviešu un vīriešu līdztiesībā 2006.-2010. gadam”, kura 5. nodaļā ir norāde uz izplatītu dzimumu stereotipu novēršanu izglītībā, apmācībā un kultūrā.
Amongst other documents, the Commission has published a ‘Roadmap for equality between women 2006 – 2010’, chapter 5 of which includes reference to the elimination of gender stereotypes in education, training and culture.
Dokumentā ir teikts, ka ES dalībvalstīs turpinās tendence pārvarēt izplatītus stereotipus attiecībā uz vienādām iespējām darbā.
The document indicates that, in EU Member States, the trend of overcoming common stereotypes in the area of equal opportunities at work is continuing.
Saskaņā ar ziņojumu ES politikā jāņem vērā tas, ka dzimumu stereotipus, tostarp meiteņu un jauniešu diskrimināciju izglītībā vajadzētu apkarot no agras bērnības.
EU policy, according to the report, must take into account the fact that gender stereotypes should be combated from an early age, including as regards discrimination of girls and young women in education.
Vienādu iespēju politiku jāsāk īstenot skolas vidē un ģimenes audzināšanā.
Equal opportunities policy must therefore start in the school environment and family upbringing.
Skolotāju un izglītības darbinieku apmācībai pedagoģijas un citās fakultātēs vajadzētu būt pielāgotai šim nolūkam.
The training of teachers and education workers at teacher-training and other faculties should be adapted to this end.
Izglītības un apmācības sistēmai jāsniedz jauniešiem pienācīga un līdzsvarota izglītība neatkarīgi no dzimuma, un dzimumu līdztiesības jautājumam vajadzētu atspoguļoties mācību satura struktūrā un mācību telpu noformējumā visu veidu skolās un visās mācību programmās.
The education and training system must provide young people with appropriate and balanced education regardless of gender, and the issue of gender should also be reflected in how content is structured and in the design of textbooks in all types of schools and curricula.
Šajā ziņojumā ir pievērsta uzmanība visredzamākajiem meiteņu un jaunu sieviešu diskriminācijas aspektiem attiecībā uz izglītības pieejamību.
This report concentrates on the most visible aspects of possible discrimination against girls and young women in terms of their access to education.
Referente zina, ka kopumā ES pieeja dzimumu jautājumiem un izpratne par tiem nav viendabīga un ka atšķirības drīzāk rodas kultūras tradīciju un reliģisku iemeslu dēļ.
The rapporteur is aware that the EU is not a homogeneous whole in terms of the approach to and understanding of gender issues, rather that differences exist arising from cultural traditions and religion.
Ja šīs reģionālās atšķirības pamazām izzudīs pozitīvas attīstības dēļ ES dalībvalstīs, tās no jauna palielināsies līdz ar jaunu dalībvalstu pievienošanos tuvā nākotnē.
While these regional differences will gradually disappear as a result of positive developments in all EU Member States, they will also increase again with the accession of more Member States due to join in the near future.
Bez šaubām, šīs jaunās dalībvalstis radīs jaunus un sarežģītus ar dzimumu jautājumiem saistītus aspektus, jo tās lielākoties būs valstis, kuras ir ietekmējusi kultūras un reliģiskā situācija Balkānos.
These new Member States in particular will certainly add new and complex aspects to gender issues as they will mostly be countries influenced by the complicated cultural and religious situation in the Balkans.
Tādēļ referente uzskata, ka Eiropas Savienībā būs aizvien svarīgāk atrast atbilstīgus risinājumus dzimumu jautājumiem ne tikai izglītības jomā.
The rapporteur is therefore of the opinion that the importance of finding appropriate gender solutions, not least in the area of education, will continue to grow in the European Union.
Jaunu sieviešu un meiteņu diskriminācija izglītības jomā
Educational discrimination against young women and girls
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2006)0111 ),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2006)0111 ),
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 80. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu ( C6‑0104/2006 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 80(2) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0104/2006 ),
– ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu ( A6‑0417/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Transport and Tourism ( A6‑0417/2006 ),
4. panta 3. punkts (Regula (EK) Nr. 417/2002)
Article 4, paragraph 3 (Regulation (EC) No 417/2002)
Regulas (EK) Nr. 417/2002 4. pantam pievieno šādu 3.a punktu:
The following paragraph 3a is inserted in Article 4 of Regulation (EC) No 417/2002:
Regulas (EK) Nr. 417/2002 4. panta 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
Article 4(3) of Regulation (EC) No 417/2002 is replaced by the following :
Nevienam naftas tankkuģim, kas pārvadā smagos naftas produktus, nav atļauts kuģot zem dalībvalsts karoga, ja vien tāds tankkuģis nav dubultkorpusa naftas tankkuģis.”
No oil tanker carrying heavy grades of oil shall be allowed to fly the flag of a Member State unless such tanker is a double-hull tanker.
Nevienam naftas tankkuģim, kas pārvadā smagos naftas produktus, neatkarīgi no tā karoga nav atļauts iebraukt dalībvalstu jurisdikcijā esošās ostās vai piestātnēs atklātā jūrā vai atstāt tās, kā arī noenkuroties ūdeņos, kas ir dalībvalstu jurisdikcijā, ja vien tas nav dubultkorpusa naftas tankkuģis
No oil tanker carrying heavy grades of oil, irrespective of its flag, shall be allowed to enter or leave ports or offshore terminals or to anchor in areas under the jurisdiction of a Member State, unless such tanker is a double-hull oil tanker. ’
Jauna 3. punkta izveides dēļ regulas tekstā bija nepieciešams grozīt visas atsauces uz 3. punktu, piemēram, 4. panta 4. un 5. punktu.
Creating a new paragraph 3a would make it necessary to change all the cross-references to paragraph 3 in the text of the current regulation and to paragraphs 4 and 5 of Article 4.
Viena grozījuma daļa (“heavy grades of oil” angļu valodas tekstā) ir pilnībā valodnieciska un attiecas tikai uz tekstu angļu valodā.
Part of the amendment (‘heavy grades of oil’ in the English text) is purely linguistic and concerns only the English version.
Tā kā šī regula tika izstrādāta franču valodā, šeit pārskatāmais 4. panta 3. punkts (“produits pétroliers lourds”) bija iztulkots kļūdaini.
The original version of this regulation was drafted in French – the term ‘produits pétroliers lourds’ in Article 4(3), which should be used here, was not translated correctly.
2002. gadā tika pieņemta Regula (EK) Nr. 417/2002, ar ko paredz paātrināti pakāpeniski ieviest prasību par dubultkorpusu vai līdzvērtīgu konstrukciju attiecībā uz vienkārša korpusa naftas tankkuģiem.
Regulation (EC) No 417/2002, the purpose of which is to introduce double-hull or equivalent design requirements for single-hull oil tankers, was adopted in 2002.
Turklāt regula paredzēja, ka pēc šā termiņa beigām Eiropas Savienības ostās būs aizliegts iebraukt visiem naftas tankkuģiem neatkarīgi no to karoga, ja vien tie nav dubultkorpusa naftas tankkuģi.
The regulation also stipulates that after this date no oil tanker, irrespective of its flag, will be authorised to enter the ports of a Member State unless it is a double-hull oil tanker.
Pēc naftas tankkuģa „Prestige” nogrimšanas 2002. gada novembrī vajadzēja paātrināt vienkārša korpusa naftas tankkuģu izņemšanu no aprites.
Following the sinking of the Prestige oil tanker in November 2002 it became necessary to accelerate the phasing-out of single-hull oil tankers.
Tā rezultātā 2003. gada oktobrī stājās spēkā regula, ar ko grozīja Regulu (EK) Nr. 417/2002 un kas nekavējoties aizliedza smago naftas produktu pārvadāšanu vienkārša korpusa naftas tankkuģos, kas dodas uz Eiropas Savienības dalībvalsts ostām vai atstāj tās.
A regulation amending Regulation (EC) No 417/2002 entered into force in October 2003, prohibiting with immediate effect the carriage of heavy grades of oil in single-hull oil tankers bound for or leaving ports in a Member State of the European Union.
Līdztekus tam Eiropas Savienības mērķis bija šos jaunos noteikumus nostiprināt starptautiskā līmenī, konkrētāk, 1973. gada Starptautiskajā konvencijā par kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu, kas grozīta ar to saistīto 1978. gada protokolu ( MARPOL 73/78).
At the same time, the Union was seeking to fix these new rules in international law, specifically in the 1973 International Convention for the Prevention of Pollution from Ships, as modified by the Protocol of 1978 relating thereto (MARPOL 73/78).
2003. gada decembrī tika pieņemti MARPOL 73/78 I pielikuma grozījumi, tādējādi pielikuma noteikumus saskaņojot ar noteikumiem Eiropas Savienības līmenī, tomēr šie grozījumi ietver dažus atbrīvojumus.
In December 2003 Annex I to MARPOL 73/78 was amended to bring it into line with requirements at European level, while allowing a number of exemptions:
· Atbrīvojumi no 13.G noteikuma (grafiks vienkārša korpusa naftas tankkuģu izņemšanai no aprites): Regula (EK) Nr. 417/2002 nepieļāva izņēmumus.
· Exemptions from Regulation 13G (timetable for phasing out single-hull oil tankers): Regulation No 417/2002 does not authorise the use of exemptions.
Tomēr situācija ir citāda attiecībā uz otras grupas atbrīvojumiem.
However, it is a different situation as regards a second series of exemptions;
2003. gadā Itālijas delegācija, veicot Eiropas Savienības prezidējošās valsts pienākumus, Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) plenārsēdes laikā 15 dalībvalstu vārdā paziņoja, ka dalībvalstis neatļaus tankkuģiem, kas kuģo zem to karoga, izmantot nevienu no šiem atbrīvojumiem.
In 2003 the Italian Presidency made a statement on behalf of the 15 Member States to the International Maritime Organisation (IMO) announcing that the Member States would not authorise tankers flying their flags to make use of any of these exemptions.
Šajā sakarā Eiropas Komisija uzsver, ka šī politiskā griba neatbilst 13.H noteikuma atbrīvojumu tiesiskajām iespējām.
Against this background, the Commission emphasises that this political desire does not correspond to a legal possibility for exemption from Regulation 13H.
Tā iesaka grozīt Regulu (EK) Nr. 417/2002, tajā paskaidrojot, ka nevienam naftas tankkuģim, kas pārvadā smagos naftas produktus, nav atļauts kuģot zem dalībvalsts karoga, ja vien tas nav dubultkorpusa naftas tankkuģis, tādējādi saskaņojot Kopienu tiesības ar Itālijas prezidentūras paziņojumu.
It is proposing to amend Regulation 417/2002 to clarify that no oil tanker carrying heavy grades of oil is authorised to fly the flag of a Member State unless it is a double-hull tanker, thereby bringing Community law into line with the Italian Presidency’s statement.
Turklāt ir jāprecizē, ja kuģis, kas kuģo zem trešās valsts karoga, izmanto šos atbrīvojumus, tam nav atļauts iebraukt Kopienas jurisdikcijā esošā ostā.
It should be stressed, moreover, that ships flying the flag of a third country may not enter a port under Community jurisdiction even if they wish to exercise any of these exemptions.
a) Jūsu referents saņēma komentārus par šo priekšlikumu no INTERTANKO , kas ir starptautiska naftas tankkuģu neatkarīgo īpašnieku asociācija.
(a) Your rapporteur has received comments on this proposal from INTERTANKO, an international association of independent oil tanker owners.
INTERTANKO uzsvēra, cik būtiski ir tas, ka Eiropas iestādes nodrošina stabilu uzņēmējdarbības vidi, lai ES nozarēs panāktu uzplaukumu.
INTERTANKO has stressed the importance that the European authorities provide a stable business environment in order to allow EU industries to flourish.
Kad tiek pieņemts tiesību akts vai noteikumi, INTERTANKO lielākā daļā gadījumu sagaida, lai tos nemainītu, ja vien tam nav ārkārtīgi pamatots iemesls.
Once a piece of legislation or regulation is established INTERTANKO would hope in most instances that it would be maintained unless there are extraordinarily strong grounds for doing so.
Asociācijai šķiet, ka regulu nav vajadzības grozīt.
The Association feels there is no compelling case for amending the Regulation.
b) Par dalībvalstu nostāju : iniciatīvu par atbrīvojumu atcelšanu neatbalsta vienīgi Grieķija.
(b) As regards the Member States’ position, only Greece opposes the legislative initiative to remove the exemptions.
Pirmkārt, Grieķija atgādina, ka Itālijas prezidentūras paziņojums nevar uzlikt saistības dalībvalstīm, jo to nesagatavoja, pamatojoties uz oficiālu procedūru, kurā piedalās Padome un Eiropas Parlaments.
Firstly, Greece points out that the statement by the Italian Presidency cannot be binding on the Member States because it was not based on a formal procedure involving the Council and the European Parliament.
Turklāt Grieķija apgalvo, ka MARPOL 73/78 konvencija jau tagad paredz iespēju, ka līgumslēdzējas puses un jo īpaši trešās valstis aizliedz to ostās iebraukt kuģiem, kuri izmanto iepriekš minētos atbrīvojumus.
Furthermore, Greece argues, expediently, that the MARPOL 73/78 Convention already authorises contracting parties, including third countries, to refuse access to their ports for ships making use of the exemptions mentioned above.