natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A. tā kā Ziemeļu dimensija aptver visu ziemeļu daļu – Baltijas jūras un Barenca jūras reģionu, kā arī arktisko reģionu – un visas ārpolitikas un iekšpolitikas jomas;
A. whereas the Northern Dimension forms a wide framework covering all the Northern Regions - the Baltic Sea and Barents Regions and the Arctic - and all policy areas, both external and internal,
B. tā kā Ziemeļu dimensijas politika var palīdzēt sekmēt reģionālo un pārrobežu sadarbību, paātrinot ekonomisko izaugsmi, un rast kopējus risinājumus kopējām problēmām, bet līdz šim vēl nav izdevies izmantot visas tās piedāvātās iespējas, lai atrisinātu dažādās šī reģiona problēmas;
B. whereas the Northern Dimension policy has the potential to help to promote regional and cross-border cooperation for further economic growth and to identify joint responses to common challenges, but has not to date been able to fully fulfil its potential to address the variety of issues pertinent to the region,
C. tā kā Baltijas jūras reģionam ir nozīmīga vēsturiska loma, vienojot rietumus ar austrumiem, un šai lomai ir jābūt arī jaunās Ziemeļu dimensijas politikas pamatā;
C. whereas the Baltic Sea region is a historically significant gateway area uniting the West and the East and should, as such, be at the core of the new Northern Dimension policy,
D. tā kā pēc 2004. gada paplašināšanās Baltijas jūra gandrīz ir kļuvusi par Eiropas Savienības iekšējo jūru, mare nostrum, un tā kā Baltijas jūras stratēģijai var būt nozīmīgs ieguldījums Ziemeļu dimensijas darbības jomas un pasākumu pārskatīšanā, lai tiktu ņemtas vērā izmaiņas, kas notikušas pēc paplašināšanās;
D. whereas the Baltic Sea has almost become an internal sea, a mare nostrum , of the European Union following the 2004 enlargement, and whereas the Baltic Sea Strategy may serve as a substantial contribution to the reappraisal of the scope and activities of the Northern Dimension to reflect the changes since that enlargement,
E. tā kā Baltijas jūras reģiona stratēģija varētu ievērojami palīdzēt uzlabot to reģionālo iestāžu sadarbību, kas darbojas Baltijas jūras reģionā,
E. whereas the Baltic Sea Strategy could make an important contribution to the achievement of better coordination between the regional bodies operating in the Baltic Sea region,
Šīs rezolūcijas mērķis
Aim of this resolution
Ar šīs rezolūcijas palīdzību cenšas:
Aspires, by means of this resolution, to:
a) atbalstīt Ziemeļu dimensijas politiku un panākt, ka Baltijas jūras reģions šajā politikā ir prioritārs reģions, tajā pašā laikā uzsverot atbalstu arktisko reģionu politikai, tostarp sadarbībai ar Norvēģiju un Islandi; veicināt dziļāku reģionālo integrāciju Baltijas jūras reģionā, kas ir stabila un dinamiska plašākas Eiropas ekonomiskās un politiskās zonas sastāvdaļa;
(a) support the Northern Dimension policy and define the Baltic Sea region as its priority area, whilst nevertheless underlining its ongoing support for the Arctic Policy, including cooperation with Norway and Iceland; promote deeper regional integration in the Baltic Sea region as a viable part and a dynamic component of a wider European economic and political area;
b) izmantot lielāko daļu iespēju, ko dod Baltijas jūras reģiona dinamiskā ekonomika un piešķirt reģionam jaunu identitāti – viens no vispievilcīgākajiem un konkurētspējīgākajiem reģioniem pasaulē;
(b) make the most of the opportunities offered by the dynamic economies of the Baltic Sea region and systematically create a brand for the region as one of the most attractive and competitive areas in the world;
c) palīdzēt uzlabot Baltijas jūra ekoloģisko stāvokli, jo pašlaik Baltijas jūra ir viena no piesārņotākajām jūrām pasaulē; samazināt etrofikāciju un novērst naftas un citu toksisku un kaitīgu vielu noplūdi nākotnē;
(c) help to improve the ecological status of the Baltic Sea, which is currently one of the most polluted sea areas in the world; reduce pollution and eutrophication and prevent further releases of oil and other toxic and harmful substances;
4. uzsver, ka Baltijas jūras stratēģijā ir ietverti gan pasākumi, kas jāīsteno Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm pašām, gan pasākumi, kas tām jāīsteno sadarbībā ar Krieviju;
Underlines that the Baltic Sea Strategy includes both measures to be implemented by the European Union and its Member States alone and measures to be implemented in cooperation with Russia;
8. uzsver nepieciešamību aizsargāt un palielināt zivju krājumus Baltijas jūras reģionā; aicina Komisiju sagatavot visaptverošu plānu lašu krājumu saglabāšanai un palielināšanai Baltijas jūras sistēmā, aptverot visas upes, kurās laši nārsto;
Underlines the need to protect and strengthen the fish stocks in the Baltic Sea region; asks the Commission to prepare a comprehensive plan for conserving and restoring the natural salmon stocks in the Baltic Sea water system by utilising all the spawning rivers;
10. īstenojot enerģētikas politiku valstu līmenī, aicina izmantot godīgu pieeju un dalīt pienākumus, lai stratēģiski lēmumi, piemēram, par jaunu energotīklu izveidi, tiktu pieņemti tikai pēc apspriešanās ar tiem partneriem ES dalībvalstīs, kurus šis lēmums ietekmēs;
Calls for an approach based on fairness and shared responsibility in the implementation of energy policy at national level, so that strategic decisions such as the construction of new energy networks are taken after consulting those partners among EU Member States which might be affected by those decisions;
13. uzskata, ka, lai samazinātu Baltijas jūras piesārņojumu, dalībvalstīm ir jābūt tiesīgām saglabāt vai ieviest stingrākus aizsardzības pasākumus nekā pasākumi, ko ierosinājusi ES;
Takes the view that, in order to fulfil their responsibility to lessen the pollution of the Baltic Sea, Member States should have the right to maintain or introduce more stringent protective measures than those proposed by the EU;
15. ierosina paplašināt Eiropas komunikāciju tīkla ziemeļu trijstūri, lai tas aptvertu visu reģionu, un ietvert TEN sistēmā Barenca jūras koridora un Botnijas līča koridora ceļu un dzelzceļu tīklus; aicina īstenot Rail Baltica projektu; paredzēts, ka visu reģionu aptver ātrvilciena dzelzceļa tīkls;
Suggests that the Trans-European Network Nordic Triangle be enlarged to cover the whole region and inclusion of the road and railway routes of the Barents Corridor and the Bothnian Corridor within the TEN system; calls for the realisation of the Rail Baltica project; envisages a high-speed train connection linking up the whole region;
22. atbalsta reģionālos studentu apmaiņas projektus; ierosina šī reģiona universitātēm veidot tīklus un vienoties par darbu sadali, lai izveidotu izcilības centru, kas ir konkurētspējīgs starptautiskā līmenī;
Supports student exchanges within the region; suggests that the universities in the region form networks and agree on a division of labour in order to foster centres of excellence capable of competing at international level;
24. uzsver nepieciešamību divkāršot centienus uzlabot robežkontroles efektivitāti uz austrumu robežas, sevišķi modernizējot infrastruktūru un atvieglojot legālu robežšķērsošanu, un aicina atvēlēt tam pietiekami daudz līdzekļu no Eiropas Ārējo robežu fonda;
Stresses the need to redouble efforts to improve the efficiency of border controls on the Eastern border, in particular as regards upgrading the existing infrastructure and promoting legal border crossing, and calls for sufficient funds to be earmarked from the European External Borders Fund;
Ziemeļu dimensija (ZD) bija Somijas iniciatīva, un tā bija viens no galvenajiem jautājumiem Somijas ES prezidentūras uzmanības centrā 1999. gada otrajā pusē.
The concept of the Northern Dimension (ND) was brought up by Finnish initiative and it was one of the main focuses of the Finnish EU Presidency in the second half of 1999.
Šo politiku par prioritāru jautājumu vēl varēja uzskatīt Dānijas prezidentūras laikā 2002. gadā, taču nākamo prezidentūru laikā, kad vairāk uzmanības pievērsa Vidusjūras reģionam, nevis Ziemeļiem, tās nozīme nedaudz mazinājās.
The policy could be still considered a priority issue for the Danish Presidency of 2002 but lost its importance somewhat during subsequent Presidencies, which placed more focus on the Mediterranean area than the North.
ZD mērķi ir noteikti Ziemeļu dimensijas rīcības plānos.
The objectives of the ND are identified in the Northern Dimension Action Plans.
Pirmo rīcības plānu 2000.–2003. gadam 2000. gada jūnijā pieņēma Feiras Eiropadomes sanāksmē.
The First Action Plan was adopted at the Feira European Council in June 2000 for the period 2000-2003.
Tā uzmanības centrā bija vide, kodoldrošība, cīņa pret organizēto noziedzību un Kaļiņingrada.
Its focus was on environment, nuclear safety, the fight against organised crime and Kaliningrad.
Ziemeļu dimensijas otro rīcības plānu 2004.–2006. gadam pieņēma 2003. gada oktobrī.
The Second Northern Dimension Action Plan for the period 2004-2006 was adopted in October 2003.
Tajā ietverti pieci plaši galveno prioritāšu temati: ekonomika, cilvēkresursi, vide, starpvalstu sadarbība un tieslietas un iekšlietas.
It covers five broad key priority themes: economy; human resources; the environment; cross-border cooperation and justice and home affairs.
Kaļiņingrada un Arktiskais reģions ir minēti kā reģioni ar īpašām vajadzībām.
Kaliningrad and the Arctic region are mentioned as regions with specific needs.
2006. gada otrajā pusē ZD politika atkal figurē ES darba kārtības augšgalā, kļūstot par Somijas prezidentūras ārējo attiecību programmas galveno prioritāti.
In the second half of 2006, the ND policy figures once again high on the EU's agenda, being a top priority on the external relations programme of the Finnish Presidency.
Šajā periodā tiks arī pārskatītas šīs politikas politiskās un institucionālās struktūras, jo Ziemeļu dimensijas otrais rīcības plāns (ZDRPII) beigsies 2006. gada beigās, kad ir jāstājas spēkā jaunajam pamatdokumentam, kas nosaka jauno ZD politiku pēc 2006. gada.
This period will also see a review of the political and institutional structures of the policy, as the Second Northern Dimension Action Plan will expire at the end of 2006 and a framework document defining a new ND policy beyond 2006 should then enter into force.
Ļoti svarīgi ir pielāgot šo politiku „Četrām kopējām telpām”, ko 2005. gadā pieņēma ES – Krievijas augstākā līmeņa sanāksmē Maskavā.
Most importantly, the policy also needs to be adapted in the light of the Four Common Spaces adopted at the EU-Russia Summit in May 2005 in Moscow.
Vienošanās par jauno ZD politikas deklarāciju un politikas pamatdokumentu būtu jāpanāk ES – Krievijas augstākā līmeņa sanāksmē Helsinkos 2006. gada 24. novembrī, un ir paredzēts, ka tie stāsies spēkā 2007. gadā.
An agreement on the new ND political declaration and the framework policy document is expected at the EU-Russia Summit on 24 November 2006 in Helsinki, while entry into force is planned for 2007.
ZD politikai ir potenciāls, lai dotu ieguldījumu stratēģiskās reģionālās sadarbības un ekonomiskās izaugsmes veicināšanā plašākā ZD teritorijā.
The ND policy has a potential to contribute to promoting strategic regional cooperation and economic growth in the wider ND area.
Baltijas jūras reģions
The Baltic Sea Region
Pēc ES paplašināšanās 2004. gadā Baltijas jūra ir kļuvusi gandrīz vai par iekšējo jūru, par Eiropas Savienības mare nostrum .
Following the enlargement of the EU in 2004, the Baltic Sea has almost become an internal sea, a mare nostrum of the Union.
Ar Baltijas jūru robežojas deviņas valstis – astoņas ES valstis un Krievijai piederošais Kaļiņingradas anklāvs, kā arī Sanktpēterburgas reģions.
Nine countries border the Baltic Sea, comprising eight EU Member States, the enclave of Kaliningrad and the St Petersburg region of Russia.
Kopumā šo astoņu ES valstu iedzīvotāju skaits ir trešā daļa Eiropas Savienības iedzīvotāju un dod trešo daļu no tās IKP.
Together, these eight EU Member States account for one third of the population of the Union with one third of its GDP.
Ekonomika: potenciāls, lai kļūtu par Eiropas dinamiskāko reģionu
Economy: potential to become the most dynamic region of Europe
Saskaņā ar Baltijas Attīstības foruma datiem Baltijas jūras reģions ir priekšgalā konkurētspējas indeksa ziņā, salīdzinot ar trim citiem aptuveni tāda paša lieluma reģioniem: Centrāleiropas reģionu (Austrija, dienvidaustrumu Vācija, Čehija, Ungārija, Slovēnija, Slovākija un Polijas dienvidu daļa), Britu salām un Ibērijas pussalu.
According to the Baltic Development Forum, the Baltic Sea Region leads in the Competitiveness Index, in comparison to three other regions of approximately same size: the Central European Region (Austria, southeast Germany, the Czech Republic, Hungary, Slovenia, Slovakia, and southern Poland), the British Isles and the Iberian Peninsula.
Pēdējos gados šim reģionam ir bijuši labāki galveno sasniegumu rādītāji nekā līdzīgiem Eiropas reģioniem, piemēram, attīstības uzplaukuma, darbaspēka produktivitātes uzlabošanas un zinātnisko jauninājumu ziņā.
In recent years, the Region has outperformed European peer regions on key performance measures such as prosperity growth, labour productivity growth, and scientific innovation.
Stiprās puses ir spēcīga fiziskā infrastruktūra, kvalificēts darbaspēks, zems korupcijas līmenis, spēcīgi pētniecības centri un spēcīga zinātnes sistēma.
Key strengths are a strong physical infrastructure, a skilled labour force, low levels of corruption, strong research clusters and a strong science system.
Tomēr konkurētspējas potenciāls nav pilnībā izmantots.
The competitiveness potential is, however, not fully exploited.
Reģiona labklājības līmenis ir zemāks par labklājības līmeni līdzīgos reģionos.
Prosperity of the Region is below the level of peer regions.
Reģionā ir reģistrēti tikai 27 no 500 visstraujāk augošajiem asociācijā „Eiropa 500” iekļautajiem uzņēmumiem.
The Region is home to only 27 of the 500 fast growing companies ranked in the “Europe 500”.
Tā ir tikai apmēram puse no reģiona 10,5% IKP daļas 25 valstu Eiropas Savienībā.
This share is only about half its 10.5% share of EU-25 GDP.
Pēdējā gadsimta vēsturiskās sadalīšanas dēļ šodien ir ievērojamas un būtiskas ekonomiskās atšķirības starp Baltijas jūras valstīm.
As a result of the historical divide during the last century, there are today noticeable and substantial economic differences amongst the Baltic Sea States.
Šo milzīgo atšķirību novēršanai ir jābūt vienam no galvenajiem šīs stratēģijas mērķiem, jo – ja šis jautājums netiks risināts, intelektuālā darbaspēka emigrācijas dēļ varētu tikt apdraudēta šo valstu tālākā attīstība.
The elimination of these great disparities must be one of the main aims of this Strategy because if this issue is not addressed, the brain-drain from these countries could seriously threaten their further development.
Izrādās, ka reģiona vājākais posms ir zemais iekšējās konkurences līmenis.
It turns out that the key weakness of the Region is the low level of internal competitive pressure.
Nevienai no šī reģiona valstīm atsevišķi nav pietiekami liels tirgus, lai sekmētu nepieciešamo konkurences apziņu.
None of the countries in the Region alone has a market big enough to promote the needed sense of competition.
Vienīgais šīs problēmas risinājums ir padziļināt reģiona integrāciju.
The only solution to the problem is to deepen the integration of the Region.
Vide: Baltijas jūras glābšana
Environment: saving the Baltic Sea
Baltijas jūras ekosistēma ir ļoti jutīga, jo jūra ir sekla, ūdens tajā nomainās lēni, un tā ir ļoti piesārņota.
The ecosystem of the Baltic Sea is highly vulnerable, as the sea itself is shallow, its water changes slowly, and it is heavily polluted.
Cilvēki ļoti intensīvi izmanto jūru, jo tās apkaimē dzīvo 85 miljoni cilvēku, un jūras transports tur ir viens no intensīvākajiem pasaulē.
The human burden for the sea is intensive as there are 85 million people living in the catchment area and maritime transport is among the most intensive in the world.
Baltijas jūra ir iesāļa ūdens baseins.
The Baltic is a pool of brackish water.
Baltijas jūrā ir atrodamas gan saldūdens, gan sālsūdens sugas, un daudzām sugām dzīves apstākļi pietuvojušies izdzīvošanas robežai.
There are both freshwater and seawater species in the Baltic Sea and for many of these species the conditions are reaching extreme levels considered close to the survival limit.
Galvenās vides problēmas Baltijas jūrā ir eitrofikācija, noturīgie piesārņotāji, piemēram, dioksīns, polihlorēti bifenili (PCB) un alvas organiskie savienojumi, svešas invazīvas sugas, tīša, nelikumīga atkritumu izvadīšana no kuģiem, pieaugošais nelaimes gadījumu risks naftas lauku izmantošanā un strauji pieaugošā naftas produktu pārvadāšana, kā arī kodoldrošība.
The main environmental challenges for the Baltic Sea are eutrophication, persistent pollutants, e.g. dioxin, PCB and organic tin compounds, alien invasive species, deliberate illegal discharges from ships, growing risk of oil accidents, from oil field exploitation and rapidly growing oil transport, as well as nuclear safety.
Baltijas jūras glābšana ir ļoti svarīga visām reģiona valstīm.
Saving the Baltic Sea is of vital importance for all the countries in the Region.
Lai Baltijas jūras reģionu varētu uzskatīt par harmonisku un vienotu reģionu ES, ir būtiski risināt kultūras un pilsoniskās sabiedrības jautājumus.
In order for the Baltic Sea Region to be seen as a harmonious and cohesive region within the EU, it is essential that culture and civil society are addressed.
Reģiona ilgtspējīgai attīstībai ļoti svarīga ir izglītība, ko apliecina ciešās saiknes reģionā un gatavība sadarboties.
Education is a sector of crucial importance for sustainable development in the Region, demonstrating the strong links in the Region and willingness to cooperate.
Izcilības centru veidošana, pētniecības un attīstības iestāžu izveides veicināšana visā reģionā jo īpaši palīdzētu veidot pamatu turpmākai attīstībai, lai sasniegtu Lisabonas darba kārtībā noteiktos Eiropas ekonomikas mērķus.
More particularly, the creation of centres of excellence and the fostering of research and development institutions across the Region would help lay the foundations for further progress towards achieving the targets for Europe's economy as outlined in the Lisbon Agenda.
Īpaša uzmanība jāpievērš jauninājumu veicināšanai pētniecības jomā.
Special attention should be paid to encouraging innovation of research.
Lai sekmētu šī reģiona atvērto būtību, ES ir jāatbalsta informētības līmeņa palielināšana visā ES par šī reģiona bagāto kultūras mantojumu.
There is a need, in order to promote the outward looking nature of the Region, for the EU to sponsor a greater level of awareness of the rich cultural heritage of the Region throughout the EU.
Baltijas jūras reģiona drošības vide ir ievērojami uzlabojusies.
Security environment in the Baltic Sea Region has improved considerably.
To var apliecināt gan ES, gan arī NATO paplašināšanās, kā arī Krievijas iekšpolitikas relatīvā stabilizēšanās un tās augošā ekonomika.
This can be accredited both to EU and NATO enlargements and also to the relative stabilisation of Russia's domestic politics and its growing economy.
Tomēr Krievijas un Baltijas valstu starpā ir manāms saspīlējums, kas ir tiešas pusgadsimtu ilgās totalitārās padomju okupācijas sekas.
However, there remains noticeable tension between Russia and the Baltic States, this being a direct consequence of the half century long Soviet totalitarian occupation.
Būtu vēlams šīs politiskās nesaskaņas samazināt.
It would be desirable that these political differences were reduced.
Kaut arī parastās drošības draudi reģionā ir samazināti, lielākos draudus drošībai rada t. s. „vājās drošības” risks.
Whereas conventional security threats have diminished in the Region, the so-called soft security risks constitute the biggest security threat.
Visnopietnākās drošības problēmas ir vides, ekonomikas un sociālās dabas problēmas, kā arī organizētā noziedzība.
The most acute security problems are of environmental, economic and social nature, not to forget organised crime.
Ir nepieciešama arī cieša sadarbība starp ES dalībvalstīm enerģijas piegāžu drošības ziņā.
Close cooperation between EU Member States in the field of security of energy supply are also necessary
Baltijas jūras stratēģija Ziemeļu dimensijai
A Baltic Sea Strategy for the Northern Dimension
Referents uzskata, ka Baltijas jūras reģionam, kas ir vēsturiski nozīmīgi vārti, kuri savieno Rietumus un Austrumus, ir jābūt ZD politikas pamatā.
The rapporteur believes that the Baltic Sea Region, as a historically significant gateway area uniting the West and the East, should be at the core of the new ND policy.
Ierosinātā Baltijas jūras stratēģija varētu stiprināt ES ZD politikas programmu un dot nozīmīgu ieguldījumu ZD darbības jomas pārskatīšanā, lai atspoguļotu politiskās vides pārmaiņas un risinātu problēmas, jo īpaši saistībā ar Baltijas jūras reģionu.
The proposed Baltic Sea Strategy would strengthen the existing EU ND policy programme and may serve as a substantial contribution to the reappraisal of the scope and activities of the ND to reflect the changes in the political environment and deal with the challenges particular to the Baltic Sea Region.
Turklāt ierosinātā stratēģija varētu būt arī kā visaptveroša koncepcija daudzām organizācijām, kas darbojas šajā reģionā un tādējādi rada labākas sinerģijas.
Further, the proposed Strategy could serve as an umbrella concept for the dozens of organisations operating in the Region and, thus, create better synergies.
Neraugoties uz pašreizējiem centieniem, notiek pārāk daudz pārklāšanās darbību, un labāka koordinācija starp reģiona struktūrām ir ļoti svarīga.
Despite current efforts there is too much overlapping and better coordination between the regional bodies is vital.
Stratēģijai ir trīs galvenie mērķi: atbalstīt ZD, izveidot Baltijas reģionu kā galveno ZD reģionu un paaugstināt informētību par Baltijas jūru, jo īpaši vides jautājumos.
The Strategy has three main objectives: to support the ND, to make the Baltic a core focus area of the ND and to raise awareness of the Baltic Sea, especially in environmental matters.
Lai sasniegtu šos mērķus, referents iesaka vairākas konkrētas iniciatīvas, un galvenie punkti ir šādi:
The rapporteur is suggesting various concrete initiatives to achieve these objectives, the main points include to:
1) aicināt Komisiju sagatavot priekšlikumu par ES Baltijas jūras stratēģiju;
1) Call on the Commission to make a proposal for an EU Baltic Sea Strategy;
2) iesniegt priekšlikumu par Baltijas jūras augstākā līmeņa sanāksmes sarīkošanu pirms vasaras Eiropadomes sanāksmes;
2) Put forward a proposal for an annual Baltic Sea Summit to be held before the Summer European Council;
3) aicināt izveidot Baltijas jūras stratēģijai savu budžeta pozīciju ES budžetā, iespējams, saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību un partnerattiecību instrumentu;
3) Call for an own EU budget line for the Baltic Sea Strategy, possibly under the European Neighbourhood and Partnership Instrument;
4) aicināt apsvērt jūras vides aizsardzību, īstenojot Kopienas lauksaimniecības un strukturālās programmas reģionā;
4) Call for the consideration of the protection of the marine environment in the implementation of the Union’s agricultural and structural programmes in the Region;
5) aicināt izveidot kopēju mehānismu, lai novērstu un risinātu jautājumus par lielākajiem negadījumiem ar naftas produktiem;
5) Call for a joint mechanism to prevent and deal with major oil accidents;
6) iesniegt priekšlikumu izveidot ekoloģiski reprezentatīvu un vērtīgu aizsargājamu teritoriju tīklu jūras piekrastē un krastā;
6) Put forward a proposal to establish a network of ecologically representative and valuable off-shore and coastal protected areas;
7) aicināt samazināt reģiona atkarību no Krievijas enerģijas, apzināt kopējos enerģijas tirgus un kopēju enerģijas efektivitātes un atjaunīgās enerģijas projektu iespējas;
7) Call for reduction of the Region's dependency on Russian energy, exploration of a possibility for common energy market and for joint projects on energy efficiency and renewable energy;