natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Visi izņēmumi (un izņēmumi no izņēmumiem), kas gadu gaitā ir pievienoti dažādās Eiropadomes sanāksmēs, vienkārši ir bijuši „avārijas remonts”, lai vismaz saglabātu sistēmas spēju darboties.
All the exceptions (and exceptions to the exceptions) that have been added over the years by different European Councils have simply been "emergency repairs" to keep the system at least operational.
Laika gaitā tā kļuva arvien sarežģītāka un, vēl jo svarīgāk, pārvērtās par kaut ko pilnīgi nesaprotamu Eiropas pilsoņiem.
Over the course of time, it has been made increasingly complicated and, more importantly, has developed into something simply incomprehensible to the European citizens.
Un visbeidzot ir grūti spriest, vai dalībvalstu „iemaksas” pēc visu īpašo vienošanos ievērošanas precīzi atspoguļo to „spēju sniegt ieguldījumu” norādītajā laikā (sk. pielikumu).
And finally: It is difficult to judge as to whether the Member States' "contributions", after all special arrangements have been honoured, accurately reflect their "ability to contribute" at any given time (see ANNEX).
Šā iemesla dēļ referents pat nav sācis izdarīt grozījumus pašreizējā Komisijas priekšlikuma noteikumos.
This is why the rapporteur has not even started trying to amend the provisions of the current Commission proposal.
Viņš ir dziļi pārliecināts, ka ES ieņēmumi ir pilnībā jāreformē tā, lai novērstu dalībvalstu vēlēšanos tikai tērēt Kopienas līdzekļus tajās jomās, kurās tās pašas iegūst visvairāk, tā vietā, lai koncentrētu pieejamo naudu tām politikas jomām, kas dod labumu Eiropai kopumā un kas ir svarīgākās tās nākotnei.
He is deeply convinced that EU revenue needs to be thoroughly reformed in a way which prevents Member States from only wanting to spend Community funds in those areas where they themselves profit most instead of concentrating the money available on those policies beneficial to Europe as a whole and most important for its future.
„Pilnīga un visaptveroša visu ES izdevumu un ieņēmumu kategoriju, tai skaitā britu atlaides, pārskatīšana”, ko Komisiju aicināja veikt Eiropadomes Briseles sanāksmē pagājušā gada decembrī, lai sniegtu ziņojumu 2008./2009. gadā, var būt pēdējā iespēja paredzamajā nākotnē radīt šādu jaunu, patiesi eiropeisku sistēmu, kura varētu sākt darboties nākamās finanšu shēmas sākumā — 2014. gadā.
The "full and wide-ranging review of all areas of EU expenditure and revenue, including the British rebate", which the Commission has been invited to undertake by the Brussels European Council of last December, with a view to reporting in 2008 / 2009, may offer a last chance in the foreseeable future, to create such a new, truly European, system which could then become operational at the beginning of the next financial framework starting in 2014.
Referenta ierosinātie grozījumi
Rapporteur's amendments
Tādēļ referents ir ierobežojis savus grozījumus līdz teksta papildinājumiem, uzsverot šā nākamā pārskatīšanas procesa nozīmi: 2. grozījums vienkārši norāda uz pārskatīšanas apstākļiem un Parlamenta līdzdalību, kā noteikts jaunajā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu vadību.
The rapporteur has therefore limited his amendments to additions to the text stressing the importance of this review process to come: Amendment 2 simply indicates the conditions for the review and Parliament's involvement, as laid down in the new Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 on budgetary discipline and sound financial management.
Arī 1. grozījumā referents pauž uzskatu, ka mūsu pašreizējā sistēmā var būt nenovēršami īpaši noteikumi attiecībā uz dažām dalībvalstīm.
Amendment 1 also expresses the rapporteur's view that special provisions for certain Member States may be unavoidable in our current system.
Taču tie katrā ziņā ir nevēlami un ir jāuzskata par nenovēršamu ļaunumu līdz jaunas, patiesi taisnīgas sistēmas izplānošanai pārskatīšanas procesā.
They are, however, anything but desirable and should only be considered a necessary evil until a new, genuinely fair, system has been devised in the review process.
Visbeidzot 3. grozījumā jau tiek norādīts, ka minētajā pārskatīšanā pienācīgi jāņem vērā tā dialoga secinājumi, kurš par pašu resursu tēmu norosinājās starp valstu parlamentiem un Eiropas Parlamentu.
Finally, Amendment 3 already wants to point out that the conclusions of the dialogue on the own resources topic that has been led between the national parliaments and the European Parliament for some time now should be duly taken into account for the review.
Pagājušajā gadā sāktais apspriešanās process ar valstu parlamentiem tagad ir izplatījies dažādos līmeņos un sāk attīstīt pats savu dinamiku, kas, cerams, novedīs pie kopēju pamatnostādņu izstrādes pirms pārskatīšanas procesa oficiālā sākuma.
The consultation process with the national parliaments that has started last year has now spread to different levels and is beginning to develop its own dynamics that will hopefully result in the development of common guidelines before the formal beginning of the review process.
ES pašu resursi — iespējamā nākotne
The EU's own resources - Possible future
Ņemot vērā Eiropas Savienības pašu resursu sistēmas iespējamo pārskatīšanu un pat pirms Eiropadomes pagājušā gada decembrī izteiktā oficiālā uzaicinājuma Eiropas Komisijai uzsākt šādu pārskatīšanu 2008./2009. gadā pašu resursu nākotne jau bija darba kārtības jautājums EP Budžeta komitejas ikgadējā sanāksmē ar valstu parlamentu budžeta komiteju priekšsēdētājiem, kura notika 2005. gada jūnijā.
With a view to a possible review of the European Union's system of own resources, and even before the European Council last December officially invited the European Commission to undertake such a review in 2008 / 2009, the future of own resources was already an item on the agenda of the annual meeting of the EP Committee on Budgets with the chairs of the national parliaments' budget committees which took place in June 2005.
Tās mērķis bija apspriest budžeta komisāres M. Šreieres pirms gada ierosinātos reformas priekšlikumus.
This was to discuss the reform proposals made by Commissioner Schreyer the year before.
M. Šreieres priekšlikumi
The Schreyer proposals
Saskaņā ar pašreizējā pašu resursu lēmuma 9. pantu
In July 2004, in accordance with Article 9 of the current own resources decision
( KOM(2004)0505 ). , kā arī priekšlikumus jaunam lēmumam par pašu resursu sistēmu un īstenošanas regulai budžeta nelīdzsvarotības korekcijai
( COM(2004)0505 ). as well as proposals for a new decision on the system of own resources and for an implementing regulation for the correction of budgetary imbalances
Abi priekšlikumi ietverti KOM(2004)501 galīgais/2. .
Both proposals contained in COM(2004)501final/2 .
Savā ziņojumā Komisija ierosināja Padomei pārdomāt tādas jaunas ES finansēšanas sistēmas ieviešanu līdz 2014. gadam, kura koncentrētos uz vienu galveno fiskālo resursu, kas pamatotos uz enerģiju, PVN vai uzņēmumu ienākuma nodokli.
In its report, the Commission had proposed that the Council reflect on the introduction by 2014 of a new funding system for the EU, centred around a main fiscal resource based on either energy, VAT or corporate income tax.
Ar šo uz nodokli pamatoto resursu aizvietotu pašreizējos resursus, un tāpēc tas būtu neitrāls ES finansējuma līmeņa ziņā.
This tax based resource would replace existing resources and would therefore be neutral in terms of the level of EU funding.
Tika ierosināti šādi trīs svarīgākie uz nodokļiem balstītie pašu resursu veidi, proti, daļa no:
Three main candidates as a tax based own resource were proposed, namely a share of:
· nodokļu likmes par enerģijas patēriņu, kas aprobežotos ar degvielas patēriņu autotransportam
· the tax rate on energy consumption, limited to motor fuel for road transport
Kā iespējamais nākotnes risinājums nolūkā pārtraukt pašreizējo nodokļu atlaidi reaktīvo dzinēju degvielai, tika apsvērta arī aviācijas degviela un ar to saistītie izmeši. ,
Consideration was also given to aviation fuel and related emissions as a possible future development to end the current tax exemption for jet fuel.
· valsts PVN likme, kas ES finansēšanu padarītu saprotamāku tās pilsoņiem
· the national VAT rate, making the financing of the EU more understandable to citizens
Tas neradītu papildu nodokļu slogu, jo ES likmi kompensētu ekvivalents valsts PVN likmes samazinājums.
There would be no additional tax burden as the EU rate would be offset by an equivalent decrease of the national VAT rate.
Uz faktūrām un kvītīm ES un valsts PVN būtu jāparādās kā atsevišķiem nodokļiem. ,
The EU and national VAT should appear as separate taxes on the invoices or receipts.
· uzņēmumu ienākuma nodoklis
· a corporate income tax
Šīs alternatīvas ieviešanai vajadzētu visilgāko laiku gan no politiskās, gan administratīvās perspektīvas, jo pirms minimālās likmes noteikšanas ir vajadzīga politiska vienošanās par to, kā panākt nodokļu bāzes saskaņošanu. .
This alternative would take longest to implement, both from a political and from an administrative perspective, since a political agreement would be needed on the principle of achieving harmonization of the tax base, before setting a minimum rate. .
Pilnībā uz nodokļiem pamatotu sistēmu šajā ES integrācijas posmā uzskatīja par nereālu, un tāpēc Komisija to neierosināja.
A fully tax-based system was not considered realistic at this stage of EU integration and therefore not proposed by the Commission.
Fiskālo resursu ieviestu pakāpeniski, ar to aizvietojot pašreizējo PVN resursu, līdzās ierobežotākam NKI resursam.
The fiscal resource would be introduced progressively as a replacement to the current VAT resource, alongside a more limited GNI resource.
Attiecībā uz britu atlaidi Komisija ierosināja pielāgot pašreizējo korekcijas mehānismu, lai to attiecinātu uz visiem svarīgākajiem maksātājiem, ierobežojot korekciju apjomu līdz noteiktam maksimālajam lielumam un vienlaikus sniedzot garantijas tiem, kuri negūst labumu no šādas korekcijas, ka viņu izmaksas nepalielināsies
As for the question of the British rebate, the Commission proposed to adjust the existing correction mechanism so as to apply it to all main contributors, while giving assurances to those not benefiting from such a correction that the cost for them would not soar, by limiting the volume of corrections to a maximum amount.
Šo vispārējo korekcijas mehānismu izmantotu gadījumos, kad neto iemaksas pārsniedz 0,35% no katrs valsts NKI.
This general correction mechanism would be triggered if net contributions exceeded 0.35% of each country’s GNI.
Iemaksas virs šā līmeņa atmaksātu pēc 66% likmes.
Contributions above this would be refunded at a rate of 66%.
Kopējais atmaksātās summas apjoms būtu ierobežots līdz EUR 7,5 biljoniem gadā, ko finansē visas dalībvalstis, pamatojoties uz to salīdzinošo NKI daļu.
The total refund volume would be limited to a maximum of EUR 7.5 billion a year, financed by all Member States based on their relative share of GNI.
Mehānisma ieviešanai būtu jānotiek vienlaikus ar pārejas pasākumiem attiecībā uz AK, ko veiktu 4 gadu laikā nolūkā tai atvieglot šīs pārkārtošanas finansiālo ietekmi. .
The introduction of the mechanism should be accompanied by transitional measures for the UK in order to alleviate the financial impact of the changeover, over a 4-year period.
Apspriešanās ar valstu parlamentiem
Consultations with national parliaments
Analizējot šos Komisijas 2004. gada priekšlikumus, referents secināja, ka jebkāds Eiropas Parlamenta darbs par pašu resursu tematu nolūkā rast taisnīgu, vienkāršu un pārredzamu risinājumu ir jāveic ciešā sadarbībā ar dalībvalstu parlamentiem, jo tieši tiem pašās beigās būs jāvienojas par jebkuru izvirzīto priekšlikumu.
When studying these proposals made by the Commission in 2004, your rapporteur came to the conclusion that any work of the European Parliament on the own resources topic with an aim to finding an equitable, simple and transparent solution would need to be done in close cooperation with the parliaments of the Member States because it was them, that in the end, would need to agree on any proposal made.
Tāpēc pašu resursu jautājumu iekļāva darba kārtībā EP Budžeta komitejas pagājuša gada sanāksmē ar valstu parlamentu budžeta komitejām.
This was why the own resources topic was put on the agenda of last year's meeting of the EP Committee on Budgets with the national parliaments' budget committees.
Valstu parlamentu pārstāvju pozitīvā attieksme pret pašu resursu jautājuma iekļaušanu šīs sanāksmes darba kārtībā un interesantās un atklātās diskusijas iedrošināja referentu turpināt darbu šajā virzienā.
The positive reaction of the representatives of the national parliaments to having the own resources item on the agenda and the interesting and open discussions led on this occasion encouraged the rapporteur to proceed in this direction.
2005. gada novembrī visām valstu parlamentu budžeta komitejām nosūtīja referenta izstrādātu anketu.
In November 2005, a questionnaire drafted by the rapporteur was sent to all budget committees of the national parliaments.
Tās mērķis bija izpētīt, vai būtu iespējams noteikt pašu resursu sistēmas reformas pamatprincipus, kurus atbalstītu Eiropas Parlaments un dalībvalstu parlamentu pārstāvniecisks vairākums („vecās” un „jaunās” dalībvalstis, „neto maksātājas” un „neto saņēmējas”, ziemeļu un dienvidu dalībvalstis utt.).
The objective of this questionnaire was to explore whether some central basic principles for a reform of the own resources system could be established which could be supported by the European Parliament and a representative majority of the parliaments of the Member States ("old" and "new" ones, "net-payers" and "net-contributors", Southern and Northern ones, etc.).
Atbildes reakcija uz šo anketu bija dažāda: daži parlamenti tā vai cita iemesla dēļ neatbildēja vispār, daži parlamenti atbildēja rakstiski un daži parlamenti uzaicināja referentu uz personīgu viedokļu apmaiņu.
The reactions to this questionnaire were manifold: Some parliaments, for one reason or another, chose not to reply at all, some parliaments replied in writing and some parliaments invited the rapporteur for a personal exchange of views.
Līdz šim referentam ir bijusi izdevība tikties ar Luksemburgas, Portugāles, Somijas, Francijas, Vācijas un Spānijas budžeta komitejām vai to pārstāvjiem.
So far, the rapporteur has been given the opportunity to speak to the budget committees, or their representatives, of Luxembourg, Portugal, Finland, France, Germany and Spain.
Analizējot rakstiskās atbildes uz anketu, kā arī divpusējo sanāksmju rezultātus, lēnām ir sākuši rasties daži iespējamās vienošanās vispārēji punkti, piemēram, vienprātība par to, ka vēl nav pienācis laiks patiesam Eiropas nodoklim, un pārliecība, ka jebkādas pārmaiņas Eiropas Savienības finansēšanā nedrīkst izraisīt Eiropas pilsoņu nodokļu sloga palielināšanos.
In analysing the written replies to the questionnaire as well as the results of the bilateral meetings, some general points of possible agreement have slowly begun to emerge, like a consensus that the time for a genuine European tax has not yet come or the conviction that any change in the financing of the European Union must not lead to an increase in the tax burden of the European citizens.
Tomēr tas ir tikai sākums intensīvu diskusiju procesam ar valstu parlamentiem, kuras nesen ir izplatījušās līdz daudzpusējam līmenim, jo Eiropas Savienības pašu resursu nākotni apsprieda arī vienā no Parlamentu tikšanās darba grupām, ko 2006. gada 8.–9. maijā Briselē kopīgi organizēja Eiropas Parlaments un Austrijas parlaments.
However, this is just the beginning of an intense discussion process with the national parliaments which has recently spread to a multilateral level, as the future of the Union's own resources was also discussed in one of the working groups of the Interparliamentary meeting, jointly organised by the European Parliament and the Austrian parliament on 8 - 9 May 2006 in Brussels.
Nākamā ikgadējā EP Budžeta komitejas tikšanās ar valstu parlamentu budžeta komiteju priekšsēdētājiem, kura ieplānota 2006. gada 21. jūnijā, nodrošinās izdevību vēl vienai sarunu kārtai un iespējamiem secinājumiem.
The next annual meeting of the EP Committee on Budgets with the chairs of the budget committees of the national parliaments which is scheduled for 21 June 2006 will provide an opportunity for another round of talks and possible conclusions.
Ja parlamentu kontakti turpināsies tādā pašā savstarpējas uzticēšanās un atklātības garā, kādā tie ir sākušies, referents ir pārliecināts, ka starp Eiropas Parlamentu un dalībvalstu parlamentiem varētu tikt panākta zināma kopīga vienošanās par pamatprincipiem attiecībā uz to, kādai nākotnē būtu jābūt pašu resursu sistēmai.
If parliamentary contacts continue in the spirit of mutual trust and openness they have started in, your rapporteur is convinced that some common understanding on basic principles how the own resources system of the future should look like could be achieved between the European Parliament and the parliaments of the Member States.
Patstāvīgs ziņojums par ES pašu resursu nākotni
Own initiative report on the future of the EU's own resources
Referents ir iecerējis izklāstīt valstu parlamentu un Eiropas Parlamenta kopīgā darba rezultātus patstāvīgā ziņojumā par ES pašu resursu nākotni, kurš jāapspriež un par kuru jābalso plenārsēdē līdz šā gada beigām.
The rapporteur intends to present the results of the work conducted jointly by the national parliaments and the European Parliament in an own initiative report on the future of the EU's own resources, to be debated and voted in plenary by the end of this year.
Šis ziņojums sniegtu dažas kopējas pamatnostādnes Komisijas īstenotajam pārskatīšanas darbam, tādējādi dodot skaidru signālu valstu un valdību vadītājiem par to, kādas varētu būt to parlamentu nākotnes koncepcijas.
This report could then provide some common guidelines for the Commission's review work, thus giving a clear signal to the Heads of State and government of what their parliaments' concepts for the future may be.
IKP 2006
GDP 2006
Iekšzemes kopprodukts tirgus cenās, EUR milj. (pašreizējās cenās), novērtējums 2006. gadam; datu avots: EUROSTAT
Gross Domestic Product at market prices in EUR million (current prices), estimates for 2006; Source: EUROSTAT
Valsts iemaksa ES budžetā
"National contribution" to EU Budget
EUR milj.
in EUR million
uz vienu iedzīvotāju,
per capita
Lai īstenotu izdarītos secinājumus par Eiropas Savienības finansējumu un nodrošinātu, ka noteikumos attiecībā uz pašu resursiem valda taisnīguma princips un progresīvums, Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē lūdza, lai Eiropas Komisija iesniedz priekšlikumu jaunam lēmumam par Eiropas Savienības pašu resursiem, kā arī darba dokumenta izmainītu variantu par Lielbritānijas atlaidēm.
At its meeting of 15 and 16 December 2005, the European Council requested that the European Commission submit a proposal for a new decision on the own resources of the European Union as well as a modified version of the working document on the British rebate, in order to implement its conclusions concerning the financing of the Union and ensure that the arrangements concerning own resources must be guided by the principle of equity and progressiveness.
Saskaņā ar Eiropadomes 1984. gada Fontenblo sanāksmi šiem noteikumiem ir jāgarantē, ka nevienai dalībvalstij nav jāatbalsta budžeta maksājumi, kas neatbilst tās relatīvajai labklājībai.
These arrangements must then guarantee, in accordance with the conclusions of the European Council of Fontainebleau of 1984, that no Member state should support a budgetary charge which is excessive in relation to its relative prosperity.
Iepriekšminētā Komisijas priekšlikuma galvenajā daļā ir sīki izklāstīti tehniskie pasākumi, kas ir nepieciešami, lai pašreizējos tiesību aktus par pašu resursiem pielāgotu tā, lai varētu īstenot speciālos noteikumus, kas ir izstrādāti Vācijas, Austrijas, Nīderlandes un Zviedrijas labā, kā arī dota metode, ar ko aprēķina Apvienotās Karalistes korekcijas mehānismu, ņemot vērā piemērotos samazinājumus, lai nodrošinātu Apvienotās Karalistes pilnu līdzdalību pašreizējās paplašināšanās izmaksās.
The major part of the abovementioned Commission proposal details the technical measures required to adapt the present own resources legislation in order to implement the special arrangements made in favour of Germany, Austria, the Netherlands and Sweden, as well as the method of calculating the United Kingdom correction mechanism taking into account the reductions agreed in order to ensure that the UK participates fully in the cost of the ongoing enlargement.
Pastāv uzskats, ka Eiropas Savienības pašu resursi ir „atsevišķs un no dalībvalstīm neatkarīgs finansējuma avots”.
The Union's own resources are deemed to be "a source of finance separate and independent of the Member States".
Eiropas Savienības pašu resursu pamatā tradicionāli ir bijuši muitas nodokļi; lauksaimniecības maksājumi, cukura nodevas un PVN, ko kopš 1988. gada papildināja resurss, kura pamatā ir NKI.
Thus the basis for the Union's own resources has traditionally been customs duties; agricultural levies, sugar levies and VAT supplemented since 1988 by a resource based on GNI.
Pašreizējais priekšlikums situāciju nemaina.
This situation remains unchanged by the present proposal.
Taču globalizācija un sekojošā muitas nodevu samazināšana nozīmē, ka resurss, kura pamatā ir NKI, tagad ir galvenais resurss, nodrošina lielāko daļu budžeta finansējuma un nosaka maksimālo apjomu, ko var saņemt, pamatojoties uz PVN, un, kas vēl svarīgāk, – nosaka griestus visiem resursiem, ko Kopiena var saņemt.
However, globalisation and the consequent reduction in customs duties has meant that the GNI based resource is now the key resource financing the bulk of the budget, determining the cap on the VAT base and, most importantly, fixing the ceiling on total resources the Community can receive.
Ņemot vērā šo vērtējumu, pašu resursu mehānisms lielā mērā ir izsmelts un novecojis.
As a consequence of this evolution, the own resources mechanism has become largely jaded and out of date.
Nespēja to mainīt vēl vairāk samazinās resursus, kas Eiropas Savienībai ir vajadzīgi, lai risinātu turpmāko gadu problēmas un sasniegtu savus mērķus.
Failure to change it will aggravate the insufficiency of the resources the Union needs to face the challenges of the coming years and achieve its ambitions.
Ir jāierosina jauna pašfinansēšanās shēma, kas būtu saprotama, pārredzama un spējīga Eiropas Savienībai vairāku gadu garumā dot pietiekamus ienākumus.
A new self-financing scheme, which is comprehensible, transparent and capable of generating sufficient income for the Union over many years, should be proposed.
Atzīstot šo faktu, Eiropadome decembrī aicināja Komisiju sastādīt pilnu plaša mēroga pārskatu, kur būtu atspoguļoti visi ES izdevumi un resursu aspekti, un sevišķi svarīgi ir, ka šā pārskata izstrādāšanā īpaši ir jāiesaistās Eiropas Parlamentam, ko paredz deklarācija, kas atrodas nesen noslēgtā Iestāžu nolīguma pielikumā.
In recognition of this the December European Council called on the Commission to undertake a full wide-ranging review covering all aspects of EU spending and resources; it is of particular importance that a declaration annexed to the recently concluded Interinstitutional Agreement specifically provides for the European Parliament to be closely associated in the elaboration of this review.
Šinī kontekstā ir pilnīgi skaidrs, ka Eiropas Savienībai var ieteikt jaunus, dinamiskus ieņēmumu avotus.
It is clearly in this context that new dynamic sources of revenue for the Union may be proposed.
Joprojām ir jānosaka finanšu mehānisma vai mehānismu groza veids, kas būtu vispiemērotākais nākotnes vajadzību apmierināšanai.
The type of financial tool or the basket of financial mechanisms most apt to answer future needs remains to be determined.
Jebkurā šādā priekšlikumā ir jāpatur spēkā dalībvalstu maksājumi, kuru pamatā ir noteikti NKI procenti un valstu relatīvā bagātība kā centrālais elements.
Any such proposal should maintain payments made by Member States based on a percentage of GNI and their relative wealth as a central element.