natgillin/translations-raw huggingface dataset:
- Intensīva ārpolitika, kas pragmatiskā veidā ir novērsusi Euratom līguma trūkumus:
– An intense external policy that has in a pragmatic way compensated for the Treaty’s shortcomings
Euratom saskaņā ar savu kompetenci ir attīstījusi starptautisko nolīgumu izvērstu tīklu:
Euratom has, within the framework of its powers, developed a substantial network of international agreements:
- ar starptautiskajām organizācijām: Euratom ir pievienojusies lielākai daļai konvenciju, kas pieņemtas IAEA paspārnē.
– with international organisations: Euratom has acceded to most of the conventions adopted under the aegis of the IAEA.
Šī papildināmība izpaužas ar to, ka IAEA izstrādātie ieteikumi, līgumi un nolīgumi atbilst attiecīgajām Euratom politiskajām nostādnēm, un Euratom novērotāja statuss IAEA ir ļāvis izveidot aktīvas partnerības plaukstošas attiecības;
This complementary approach is due to the fact the recommendations, treaties and agreements that the IAEA draws up concur with the corresponding policies of Euratom, whose observer status with the IAEA has resulted in establishing relations informed by an active partnership.
- divpusējā veidā: vēsturiski Euratom attiecībās galveno uzmanību veltīja nolīgumiem ar tās trīs galvenajiem kodolmateriālu un kodoltehnoloģiju piegādātājiem – Kanādu, Austrāliju un Amerikas Savienotajām Valstīm –, ar kuriem noslēgtos nolīgumus vēlāk paplašināja, tajos iekļaujot kodoldrošības un kodolpētniecības jomu.
– on a bilateral basis: historically, Euratom’s relations have concentrated on agreements with its three main suppliers of nuclear materials and technologies: Canada, Australia and the United States, and these agreements have subsequently been extended to include the fields of safety and nuclear research.
Šie nolīgumi šodien vairāk ir savstarpējas sadarbības nolīgumi (ar Japānu, Argentīnu, Kazahstānu, Ukrainu) tādās jomās kā kodoldrošība, kodolmateriālu kontrole, kodolmateriālu nelikumīgas tirdzniecības apkarošana un kontrolēta kodolsintēze ( ITER juridiskā struktūra).
They are today more properly reciprocal cooperation agreements (with Japan, Argentina, Kazakhstan and Ukraine) in the fields of safety, control of nuclear materials, combating their trafficking, and research into controlled nuclear fusion (under the ITER legal framework).
Pateicoties nodaļai par ārlietām, Euratom ir bijusi arī aktīvāka loma saistībā ar ES vairākkārtēju paplašināšanos ( PHARE programma).
It is also as a result of the chapter on external relations that Euratom has played a very active role in the successive stages of enlargement (in the PHARE Programme).
Referents uzskata, ka tā ir viena no svarīgākajām Euratom juridiskā pamata sastāvdaļām, kas ar savu dzīvotspēju apliecina Līguma pašreizējo lielo nozīmi.
The rapporteur considers that this is one of the major aspects of the Euratom system and by its very vitality is proof that the Treaty is still up to date.
II – Tomēr nepietiekama juridiskā pielāgošana un dažādi trūkumi ir Euratom acīmredzamo vājo vietu avots.
II – But inadequate legal adaptation and some shortcomings are behind Euratom’s evident weaknesses.
- Demokrātijas deficīts:
– The democratic deficit
Institucionālā līdzsvara trūkums ir jālabo par labu Eiropas Parlamentam, un tam ir jāatzīst koplēmuma tiesības jautājumos, kas ir Līguma darbības jomā.
The institutional imbalance must be restored in favour of Parliament, which should be accorded a codecision power on matters under the Treaty.
Referents uzsver Eiropas Parlamenta ieguldījuma vērā ņemamo nozīmi.
The rapporteur underlines the by no means negligible importance of Parliament’s contribution.
Pat ja ar EP tikai apspriežas, tomēr tā iesaistīšanās debatēs vairākkārt ir izrādījusies izšķiroša gan bloķēšanas situācijās Euratom 7. pamatprogrammas pieņemšanas laikā, gan sarunās par pārvadājumu direktīvu, gan izdarot grozījumus Kodolsadarbības instrumentam.
Even if it is only consulted, its intervention in the debates has proved to be decisive on repeated occasions, whether dealing with stalemates such as over the adoption of the Seventh Euratom R&D Framework Programme, or in the negotiations on the Transfers Directive or through its amendments to the Nuclear Cooperation Instrument.
- drošības standartu pieņemšana ES, radioaktīvo atkritumu apsaimniekošana un ilgtermiņa saistību finansējuma nodrošināšana:
– Adoption of common safety standards throughout the EU, management of radioactive waste and securing the funding of long-term costs
2003. gadā tika iesniegts normatīvais priekšlikums, lai definētu organizatoriskos principus, kas ļautu panākt atbilstīgu drošības pārvaldību un mobilizētu pietiekamus finanšu līdzekļus iekārtu izmantošanas un demontāžas laikā.
In 2003 a regulation was proposed to define the organisational principles for proper safety management and mobilise sufficient financial resources for the operation and decommissioning of plants.
Vienprātības trūkuma dēļ Padome 2004. gadā uzsāka konverģences procesu rīcības plānam no 2004. līdz 2006. gadam, un tā pamatā bija ad hoc darba grupa kodoldrošības jautājumos ( WPNS ).
In the absence of a consensus, in 2004 the Council adopted a convergence process for an Action Plan up to 2006, based on an ad hoc formation, the Working Party on Nuclear Safety (WPNS).
Referents atzīmē, ka šīs darba grupas rekomendācijas atbilst ieteikumiem, kas ietverti KPG projektā, par kuru paziņoja 2007. gada 10. janvārī, un uzskata, ka ir jāatbalsta vismaz doma par augsta līmeņa grupas izveidi kodoldrošības jautājumos.
The rapporteur notes that the Working Party’s recommendations endorse those of the PINC Project announced on 10 January 2007 and considers that, at the very least, the idea of setting up a High-Level Group on Nuclear Safety should be supported.
Lai šajās jomās varētu pieņemt tiesību aktus, nav jāveic Līguma būtiska pārskatīšana, jo tā 203. pants sniedz pietiekamu juridisko pamatu jaunu tiesību aktu pieņemšanai.
To legislate in these areas does not require an in-depth revision of the Treaty, as Article 203 provides a sufficient legal basis for adopting new measures.
III - EURATOM līgumam ir jāļauj risināt nākotnes enerģētikas problēmas
III – The Treaty must enable us to meet the energy challenges of the future
Pat ja instrumenti, kam bija jānodrošina kodolenerģētikas attīstība, nav darbojušies, kā to bija iecerējuši Līguma dibinātāji, referents uzskata, ka Līgumu par to nevar vainot un ka turpmāk ir pilnībā jāizmanto pastāvošie noteikumi:
If the tools intended to safeguard the development of nuclear energy have not worked as the Treaty’s founders expected, the rapporteur considers that the Treaty’s future is not in doubt and the need is now to give full effect to its existing provisions.
- Kodolenerģētikas paraugprogrammas (KPG):
– The common illustrative nuclear programmes (PINCs)
Eiropas Komisija 1966., 1972., 1984., 1990. un 1997. gadā izstrādāja vairākas KPG.
Several PINCs have been published by the Commission, in 1966, 1972, 1984, 1990 and 1997.
Referents pauž nožēlu par to, ka ir zudis KPG gribas izpausmes un programmatiskais raksturs un ka šai programmai nav bijusi tai paredzētā loma.
The rapporteur deplores the fact that the voluntary and programming character of the PINC has disappeared and that the programme has not played its expected role.
Referents atzīmē, ka arī pēdējais KPG projekts neiezīmē perspektīvu, ka kodolenerģētikas rūpnieciskās jaudas varētu tikt pielāgotas Kopienas enerģētikas politikai vai ka tiktu veikti ieguldījumi, kas pētniecības un attīstības struktūrām vajadzīgi tādās jomās kā kodoldrošība un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošana.
The rapporteur notes that the latest PINC project does not seem any closer to setting up a forward-looking view for adapting nuclear industrial capacity to the aims of the Community’s energy policy, or for the investment needed in R&D structures in the fields of nuclear safety and the management of radioactive waste.
Ja nepieciešams, referents ierosina, ka šim perspektīvajam vērtējumam vajadzētu paredzēt arī instrumentus, kas vajadzīgi tā īstenošanai (piemēram, ar Euratom aizdevumu palīdzību).
If need be, the rapporteur recommends that this forward-looking assessment should also envisage the tools required to carry it out (notably by means of Euratom loans).
- Apgādes aģentūras pilnvaras ir jāaktivizē, ņemot vērā tirgus liberalizāciju:
– The Supply Agency’s powers must be revived in a context of market liberalisation
Euratom uzdevums ir rūpēties par to, lai rūdu un kodoldegvielu piegādes visiem lietotājiem Kopienā ir regulāras un taisnīgas ( Euratom ekskluzīvas tiesības slēgt līgumus par kodolmateriālu piegādi, tiesības uz priekšroku rūdām un skaldāmajiem materiāliem, kas ražoti dalībvalstu teritorijā, apgādes aģentūras izveide uz komerciāliem nosacījumiem).
Euratom’s purpose is to ensure the regular and equitable supply of ores and nuclear fuels to all Community users (Euratom has the exclusive right to conclude contracts for the supply of nuclear materials, a right of option on fissile minerals and materials produced on the territory of the Member States, and organisation of the Supply Agency on a commercial basis).
Faktiski aģentūras pilnvaras ir samazinātas attiecībā uz tās ekskluzīvajām tiesībām slēgt līgumus, un dažas valstis ir ieviesušas vienkāršotas procedūras attiecībām ar aģentūru, tā ka tai šodien ir atstāta tikai sekretariāta loma.
As things stand, the Agency’s powers have been reduced in the case of its exclusive right to conclude agreements, and some Member States have set up simplified procedures with the Agency, with the result that it is today confined to a recording role.
Aģentūras loma ir jāaktivizē, lai panāktu energoapgādes drošību.
The Agency’s purpose must be revived, with the aim of securing energy supplies.
Tāpat kā vairākām citām Līguma nodaļām, tās attīstība ir padarīta iespējama īpašā veidā, jo tai ir pašai savs pārskatīšanas mehānisms.
As with several other chapters in the Treaty, its updating is made possible in a practical way since it includes its own revision mechanism.
Referents uzskata, ka pastāv iespēja aģentūru padarīt par patiesu Kodolenerģētikas novērošanas centru – kā Komisija ierosina attiecībā uz Eiropas enerģētikas politiku.
The rapporteur sees this as an opportunity to turn it into a nuclear energy observatory, on the lines of the Commission’s recommendation for the European energy policy.
Secinājumi par institucionālajām debatēm un par Līguma nākotni:
Conclusions on the institutional debate and the Treaty’s future
Visu šo iemeslu dēļ referents uzskata, ka:
For all of the above reasons, the rapporteur concludes that:
Ø Līgums ir jākonsolidē galvenokārt tāpēc, ka tas ir pierādījis savu efektivitāti, un tāpēc, ka dažādajos Eiropas enerģētikas scenārijos ir jāņem vērā kodolenerģētikas ieguldījums energoapgādes drošībā un cīņā pret klimata pārmaiņām;
Ø the Treaty needs to be consolidated, primarily because it has proved its effectiveness and there is a need to take account in the various energy scenarios of nuclear energy’s contribution to security of supply and the fight against climate change;
Ø Euratom institucionālajā struktūrā Eiropas Parlamentam ir jānodrošina viena no galvenajām vietām sarunās;
Ø the Euratom institutional apparatus should put Parliament back at the centre of negotiations;
Ø Līguma īstenošanā ir steidzami jāaptver jaunas darbības jomas, un pamati šādiem pasākumiem Līgumā jau ir iekļauti;
Ø there is an urgent need for implementation of the Treaty to cover new fields of activity, and the foundations for adjustments of this kind are already present in the Treaty;
Ø Līgumam ir jānodrošina apstākļi, kas vajadzīgi pētniecības un attīstības finansēšanai tādās jomās kā kodoldrošība, radioaktīvo atkritumu apsaimniekošana un nākotnes reaktoru tehnoloģijas, un jāizstrādā izglītības un apmācības programmas, kas ir ķīla kodolenerģētikas vietai starp enerģijas veidiem;
Ø the Treaty should provide the conditions required to fund R&D in the fields of safety, radioactive waste management and future generations of reactors, and to develop teaching and training programmes, which will guarantee nuclear energy’s place in the energy mix;
Ø Līgumam ir jāsekmē koordinētas un stimulējošas ieguldījumu politikas izstrāde: tas tiešām paredz piemērotus instrumentus, lai veiktu tirgus novērošanu un sniegtu ieteikumus to nosacījumu saglabāšanai, kas vajadzīgi ES enerģētikas politikas īstenošanai.
Ø the Treaty should help to define a coordinated policy and one that will encourage investment: it has the appropriate tools for ensuring that the market is monitored, and for recommending maintenance of the necessary conditions for fulfilment of the EU’s energy policy.
Konstitucionālo jautājumu komitejaS SniegTAIS ATZINUMS
OPINION of the Committee on Constitutional Affairs
Eiropas Atomenerģijas kopienas darbības novērtēšana — Eiropas kodolenerģētikas politikas 50 gadi
on Assessing Euratom – 50 years of European nuclear energy policy
Konstitucionālo jautājumu komiteja lūdz Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteju rezolūcijā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Constitutional Affairs calls on the Committee on Industry, Research and Energy, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. tā kā EK pamatlīgumi vairākas reizes ir būtiski pārskatīti, lai tie atbilstu jaunajiem izaicinājumiem un vajadzībām, bet Euratom līgums 50 gadu laikā ir grozīts tikai vienu reizi
A. whereas, although the EU Treaties have repeatedly undergone thorough revision in the light of new needs and challenges, the Euratom Treaty has been amended only once
Grozīts ar Līgumu par Eiropas Savienību, kas parakstīts Māstrihtā 1992. gada 7. februārī. un tā pamatnoteikumi un būtība palika nemainīga;
By means of the Treaty on European Union signed in Maastricht on 7 February 1992. in its 50-year history and, in that time, its core provisions and substance have remained unchanged,
B. tā kā, lai gan Euratom līgums pēdējo 50 gadu laikā ir grozīts tikai nedaudz, taču tas minētajā laika posmā ir bijis pamatā lielam skaitam sekundāro tiesību aktu un nozīmīgam skaitam Eiropas Kopienu Tiesas spriedumu, kuri ir ievērojami paplašinājuši Euratom līguma sākotnējo darbības jomu;
B. whereas, although the Euratom Treaty has been modified only slightly in the last 50 years, it has given rise to a substantial volume of secondary legislation over the same period and has been the subject of a considerable number of judgments handed down by the Court of Justice of the European Communities which have, for example, substantially broadened the original scope of the Treaty,
C. tā kā līdz ar neseno paplašināšanās kārtu ir palielinājusies dažādība, kas Eiropas Savienībā pastāv kodolenerģētikas jomā, kā arī nepieciešamība pēc Kopienas rīcības kodolenerģētikas jomā; tā kā vienpadsmit dalībvalstīs no kopējā divdesmit septiņu dalībvalstu skaita nekad nav bijušas kodolektrostacijas; tā kā Itālija ir pārtraukusi elektrības ražošanu, izmantojot kodolenerģiju, un Beļģija, Nīderlande un Zviedrija ir nolēmušas rīkoties līdzīgi;
C. whereas the recent round of enlargement has increased the diversity of the European Union’s landscape in the area of nuclear energy and the need for Community action in the nuclear domain; whereas 11 of the 27 Member States have never had a nuclear power station on their territory; and whereas Italy has abandoned electricity generation using nuclear energy, and Belgium, Germany, the Netherlands and Sweden have decided to take a similar step,
D. tā kā Parlaments jau 1998. gada 18. jūnija rezolūcijā par Komisijas paziņojumu „Enerģētikas nākotne un neizsīkstošie enerģijas avoti — Baltā grāmata Kopienas stratēģijai un rīcības plānam” aicināja Padomi „saistībā ar paredzamo Līguma par Eiropas Savienību pārskatīšanu iekļaut tajā nodaļu par enerģētiku un pienācīgi sekmēt elektroenerģijas ražošanu no neizsīkstošajiem enerģijas avotiem, lai nodrošinātu ilglaicīgu un videi draudzīgu enerģētikas politiku Eiropas mērogā”
D. whereas, as long ago as 18 June 1998, in its resolution entitled 'Resolution on the Commission communication: Energy for the future: renewable sources of energy - White Paper for a Community Strategy and Action Plan', Parliament called on the Council ‘during a future review of the EU Treaty, to incorporate in the Treaty a chapter devoted to energy, with appropriate account being taken of the promotion of renewable energy sources in order to ensure that a permanent and environmentally sound energy policy will be pursued at European level’
E. tā kā Eiropas Konvents „Līguma par Konstitūcija Eiropai” (Konstitucionālā līguma) projektā ieteica nošķirt Euratom līgumu no topošās Konstitūcijas juridiskās struktūras; tā kā Konvents savā darbā attiecībā uz Eiropas Savienības nākotni un Konstitucionālā līguma parakstīšanu ir saglabājis Euratom līguma noteikumus to pašreizējā redakcijā, tos pievienojot kā atsevišķu protokolu;
E. whereas, in its draft Treaty establishing a Constitution for Europe (the Constitutional Treaty), the Convention proposed that the Euratom Treaty should be separated from the legal structure of the future Constitution; whereas the Convention, in its work on the future of the European Union and the signing of the Constitutional Treaty, has maintained the provisions of the Euratom Treaty in their present state in the form of an annexed protocol,
F. tā kā Parlaments 2003. gada 24. septembra rezolūcijā par Eiropas Konstitucionālā līguma projektu un EP atzinumu par Starpvaldību konferences sasaukšanu atzinīgi vērtēja šo Euratom līguma nošķiršanu un aicināja Starpvaldību konferenci „sasaukt šā līguma pārskatīšanas konferenci, lai atceltu novecojušus un vairs nevajadzīgus [ Euratom ] līguma noteikumus, jo īpaši saistībā ar kodolenerģētikas sekmēšanu un demokrātisku lēmumu pieņemšanas procedūru trūkumu”
F. whereas Parliament, in its resolution of 24 September 2003 entitled 'European Parliament resolution on the draft Treaty establishing a Constitution for Europe and the European Parliament's opinion on the convening of the Intergovernmental Conference (IGC)', welcomed this separation and urged the Intergovernmental Conference ‘to convene a Treaty revision conference in order to repeal the obsolete and outdated provisions of [the Euratom] Treaty, especially those relating to the promotion of nuclear energy and the lack of democratic decision-making procedures’
H. tā kā ar Euratom līgumu ir ieviestas augstas drošības prasības darbam ar radioaktīviem degvielas elementiem un atkritumiem ES, izvirzīti vienoti drošības standarti darbinieku un iedzīvotāju veselības aizsardzībai, paredzētas procedūras šo standartu īstenošanai un pausta negatīva nostāja pret kodolmateriālu izplatīšanu militāriem mērķiem,
H. whereas the Euratom Treaty introduced stringent safety standards for the handling of radioactive fuel elements and waste in the European Union, lays down uniform safety standards for protecting the health of workers and of the public as well as procedures for the implementation of those standards, and opposes any p roliferation of nuclear material for military purposes ,
2. uzskata par nepieņemamu demokrātijas trūkumu to, ka Parlaments ir gandrīz pilnīgi izslēgts no Euratom likumdošanas procesa un ar to apspriežas tikai par vienu no Euratom līguma desmit nodaļām un ne vairāk;
Sees as evidence of an unacceptable democratic deficit the fact that Parliament is almost completely excluded from the Euratom legislative process and that it is consulted, and no more, on only one of the ten chapters of the Euratom Treaty;
7. uzskata, ka, neraugoties uz atšķirīgajiem viedokļiem par kodolenerģētiku, tie Euratom līguma noteikumi, kas ir palīdzējuši novērst kodolmateriālu izplatīšanu un kas attiecas uz veselību, drošību un radioaktīvā piesārņojuma novēršanu, ir bijuši ārkārtīgi noderīgi un ir rūpīgi jāsaskaņo ar EK Līguma noteikumiem par veselību un drošību.
Considers that, irrespective of the diversity of views on nuclear energy, the provisions of the Euratom Treaty that have helped avoid proliferation of nuclear materials, and those which address health, safety and prevention of radiological contamination, have been highly beneficial and should be carefully co-ordinated with the health and safety provisions of the EC Treaty.
Eiropas Atomenerģijas kopienas darbības novērtēšana — Eiropas kodolenerģētikas politikas 50 gadi
Assessing Euratom – 50 years of European nuclear energy policy
Eiropas Atomenerģijas kopienas darbības novērtēšana — Eiropas kodolenerģētikas politikas 50 gadi
Assessing Euratom - 50 years of European nuclear energy policy
par Padomes ikgadējo ziņojumu Eiropas Parlamentam par KĀDP galvenajiem aspektiem un pamatvirzienu izvēli, tostarp finansiālo ietekmi uz Eiropas Kopienu vispārējo budžetu (1999. gada 6. maija Iestāžu nolīguma H nodaļas 40. punkts) – 2005
on the annual report from the Council to the European Parliament on the main aspects and basic choices of CFSP, including the financial implications for the general budget of the European Communities (point H, paragraph 40, of the Interinstitutional Agreement of 6 May 1999) - 2005
par Padomes ikgadējo ziņojumu Eiropas Parlamentam par KĀDP galvenajiem aspektiem un pamatvirzienu izvēli, tostarp finansiālo ietekmi uz Eiropas Kopienu vispārējo budžetu (1999. gada 6. maija Iestāžu nolīguma H nodaļas 40. punkts) – 2005 ( 2006/2217(INI) )
on the annual report from the Council to the European Parliament on the main aspects and basic choices of CFSP, including the financial implications for the general budget of the European Communities (point H, paragraph 40, of the Interinstitutional Agreement of 6 May 1999) - 2005 ( 2006/2217(INI) )
– ņemot vērā Padomes gada ziņojumu (10314/1/2006),
– having regard to the annual report from the Council (10314/1/2006),
– ņemot vērā 1999. gada 6. maijā noslēgto Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu
– having regard to the Interinstitutional Agreement of 6 May 1999 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline and improvement of the budgetary procedure
– ņemot vērā 2006. gada 17. maija lēmumu par Iestāžu nolīguma noslēgšanu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību
– having regard to its decision of 17 May 2006 on the conclusion of an interinstitutional agreement on budgetary discipline and sound financial management
– ņemot vērā Eiropadomes 2005. gada 16.–17. jūnija Briseles sanāksmes prezidentūras secinājumus, jo īpaši attiecībā uz tās deklarāciju par Līguma par Konstitūciju Eiropai ratifikāciju, kā arī Eiropadomes 2006. gada 15.–16. jūnija un 14.–15. decembra sanāksmes prezidentūras secinājumus,
– having regard to the Presidency Conclusions of the Brussels European Council of 16-17 June 2005 and in particular to its declaration on ratification of the Treaty establishing a Constitution for Europe, as well as to the Presidency Conclusions of the European Councils of 15-16 June and 14-15 December 2006,
– ņemot vērā Eiropadomes 2005. gada 15.–16. decembra sanāksmes prezidentūras secinājumus par 2007.–2013. gada finanšu plānu,
– having regard to the Presidency Conclusions of the Brussels European Council of 15-16 December 2005 on the Financial Perspective 2007-2013,
– ņemot vērā 2006. gada 2. februāra rezolūciju par kopējo ārpolitiku un drošības politiku (2004)
– having regard to its resolution of 2 February 2006 on the Common Foreign and Security Policy – 2004
– ņemot vērā 2006. gada 16. novembra rezolūciju par Eiropas drošības stratēģijas īstenošanu saistībā ar Eiropas drošības un aizsardzības politiku (EDAP)
– having regard to its resolution of 16 November 2006 on the implementation of the European Security Strategy in the context of the ESDP
Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0495 . ,
Texts Adopted , P6_TA(2006)0495 . ,
– ņemot vērā 2006. gada 14. jūnija rezolūciju par turpmākiem soļiem pārdomu un analīzes periodā attiecībā uz Eiropas nākotni
– having regard to its resolution of 14 June 2006 on the next steps for the period of reflection and analysis on the Future of Europe