natgillin/translations-raw huggingface dataset:
13. uzsver lidostu ekonomisko nozīmi darba vietu izveidē, jo īpaši reģionālajā līmenī; norāda, ka Eiropas lidostu operatori, aviosabiedrības, apkopes un sabiedriskās ēdināšanas uzņēmumi var radīt ievērojamu darba vietu skaitu, tādējādi palīdzot sasniegt Lisabonas stratēģijas mērķus;
Stresses the economic importance of airports for job creation, particularly at regional level; points out that European airport operators, airlines, maintenance firms and caterers are in a position to create a significant number of jobs, thereby contributing to the achievement of the Lisbon Strategy objectives;
Videi draudzīgas izaugsmes veicināšana
Promoting environmentally-friendly growth
19. īpaši uzstāj, ka ir jāizstrādā regulatīvas un finanšu shēmas, lai mudinātu gaisa transporta parka modernizēšanu un atjaunošanu un veicinātu videi nekaitīgus dzinējus, kas darbojas klusāk, ir energoefektīvāki un rada mazāku piesārņojumu;
Particularly insists on the need to develop regulatory and financial schemes in order to encourage the retrofitting and renewal of fleets and promote the environmental performance of engines, the corollary of which is to render them quieter, more energy-efficient and less polluting;
Reglamentējošu noteikumu pareiza īstenošana un pielāgošana
Ensuring the correct implementation and adaptation of the regulatory framework
24. aicina Padomi noteikt grafiku un termiņus, lai veicinātu sadarbību starp kaimiņu dalībvalstu civilās aviācijas iestādēm, garantējot līdz 2008. gadam ievērojamu progresu attiecībā uz funkcionālu gaisa telpas bloku izveidi;
Calls on the Council to lay down a time-frame and deadlines in order to enhance cooperation between civil aviation authorities of neighbouring Member States so as to guarantee a significant step forward before 2008 as regards the building of functional airspace blocks;
26. mudina Komisiju, ja līdz 2008. gadam dalībvalstis nebūs veikušas nekādus nozīmīgus pasākumus šajā sakarā, īstenot lejupējo pieeju, lai garantētu būtiskus uzlabojumus;
Urges the Commission, if no significant progress has been made by Member States on this issue by 2008, to take a top-down approach in order to guarantee substantial improvements;
Lidostu reģionu sadarbības stiprināšana attiecībā uz jaudu
Enhancing cooperation on capacity between airport regions
33. vēlas, lai „reģionālās attīstības” lidostas izolētos, attālos vai ļoti nomaļos reģionos turpinātu gūt labumu no valsts atbalsta proporcionāli vispārējas nozīmes uzdevumiem, ko tās veic;
Wishes to see 'regional development' airports in isolated, remote or ultra-peripheral regions continue to benefit from state aid proportionate to the tasks they perform in the general interest;
Lidlauka pakalpojumi
Ground handling services
ka pozitīvais novērtējums pamatojas uz 2002. gada pētījumu, kas neaptvēra visu Eiropas Savienību pēc paplašināšanās; turpretim tika norādīts, ka šīs direktīvas īstenošana rada īpašas bažas dalībvalstīs, kas pievienojušās Eiropas Savienībai vēlākā laikā;
that the positive assessment is based on the findings of the 2002 study which did not cover the whole of the enlarged Union; whereas it has been noticed that the implementation of the Directive is a matter of particular concern in the Member States that joined the EU after this date;
37. aicina Komisiju no jauna izpētīt, kādu ietekmi rada šīs direktīvas īstenošana, un galīgos ieguvumus un/vai trūkumus, ko tā rada lietotājiem, darbiniekiem un pasažieriem, pirms sniegt jebkādus priekšlikumus par turpmāku liberalizāciju;
Invites the Commission to carry out a new impact analysis on the implementation of the Directive, its final benefits and/or disadvantages for users, employees and passengers, before making any proposal that would lead to further liberalisation;
39. no otras puses, uzskata, ka daži noteikumi pēc iespējas drīzāk jāizskaidro, piemēram, tie, kas attiecas uz darbinieku aizsardzību, kad uzņēmumu pārceļ uz citu vietu, un uz piekļuves maksu; tāpēc mudina Komisiju pēc iespējas drīzāk formulēt vadlīnijas, kā šie noteikumi jāskaidro;
Considers, on the other hand, that some provisions need rapid clarification, such as those relating to the protection of workers in the event of a transfer of undertakings, and access fees; urges the Commission, therefore, to provide guidance on the interpretation of those provisions as soon as possible;
- pārbaudīt iespēju noteikt obligātos kvalitātes un sociālos standartus, kas jāņem vērā atlases procedūrā, un tie jāiekļauj līgumos starp aviosabiedrību un pakalpojumu sniedzēju,
- examine the possibility of establishing minimum quality and social standards that should be taken into account in the selection procedure and inserted in contracts between the airline and the service provider,
- izstrādāt apakšuzņēmumu līgumus, nodrošinot obligāto drošuma/kvalitātes līmeni pakalpojumu sniedzējiem, lai garantētu godīgu konkurenci, un pieprasīt apakšuzņēmumu iepriekšēju identificēšanu,
- frame the use of subcontracting by ensuring a minimum level of safety/quality levels for providers in order to secure fair competition and require the prior identification of any subcontractors,
- iespēju robežās definēt un noteikt nosacījumus, ar kādiem lidosta var nodrošināt lidlauka pakalpojumus, jo īpaši tad, ja šos pakalpojumus vēlas sniegt pietiekami liels neatkarīgu pakalpojumu sniedzēju skaits;
- defineand clearly establish, as far as possible, the conditions under which an airport can provide ground handling services, especially when a sufficient number of independent service suppliers is willing to provide these services,
- apsvērt, ka minimālais skaits pakalpojumu sniedzēju (pašlaik divi), kam atļauts darboties lidostās, Komisijai ir jāpārskata un vajadzības gadījumā jāpalielina, jo īpaši lielās lidostās, un nevajadzētu mākslīgi ierobežot to trešo personu skaitu, kuras sniedz pakalpojumus;
- consider that the minimum number of service providers admitted at airports (currently two) should be reviewed by the Commission and be increased, where appropriate, particularly in the case of large airports, and that there should be no artificial limit on the number of third-party handlers,
- ieviest licencēšanas procedūru dalībvalstu līmenī, lai panāktu, ka pakalpojumu sniedzēji obligāti ievēro vajadzīgo kvalitātes un ilgtspējības līmeni un ņem vērā sociālās jomas likumus un koplīgumus; uzsver, ka licences varētu piešķirt saskaņā ar savstarpējas atzīšanas principu;
- put in place a licensing procedure at Member State level in order to guarantee that a minimum level of quality and sustainability become mandatory for providers and that social laws and collective agreements are upheld; stresses that the granting of a licence could be governed by the principle of mutual recognition,
- panākt, ka pakalpojumu sniedzēji nodrošina saviem darbiniekiem pienācīgu apmācības un sociālās aizsardzības līmeni;
- ensure that providers guarantee an adequate level of training and social protection for their employees,
- panākt pienācīgu aizsardzības un drošības līmeni visiem lietotājiem, pasažieriem un kravām;
- ensure the appropriate level of security and safety for all users, passengers and cargo;
43. konstatē, ka pēc Direktīvas 96/67/EK pieņemšanas konkurence ir kļuvusi krietni asāka un lidlauka pakalpojumu cenas ir samazinājušās gandrīz visās „vecajās” ES dalībvalstīs;
Notes that, since the adoption of Directive 96/67/EC, competition has noticeably intensified and that the prices for ground handling services have decreased in almost all ‘old’ EU Member States;
Šajā ziņojumā ir izskatīti divi jautājumi: lidostu jauda (saskaņā ar Komisijas paziņojumu: Rīcības plāns saistībā ar lidostu jaudu, efektivitāti un drošumu Eiropā) un lidlauka pakalpojumi (saskaņā ar Komisijas ziņojumu par Padomes 1996. gada 15. oktobra Direktīvas 96/67/EK piemērošanu).
Two topics are tackled in this Report: airport capacities (following Commission's communication: An action plan for airport capacity, efficiency and safety in Europe ) and Ground handling ( following the Commission's report on the application of Council Directive 96/67/EC of 15 October 1996 ).
Lidostu jauda
Airport Capacities
· Pārvadājumu pieprasījuma ilgtermiņa pieaugums
· The long-term increase in traffic demand
Saskaņā ar Eurocontrol 2004. gada pētījuma datiem globalizācijas un ekonomiskās izaugsmes rezultātā pieprasījums pēc lidojumiem (satiksme bez lidostas ierobežojumiem) pieaugs par vidēji 4,3 % gadā.
Following a 2004 Eurocontrol study, globalisation and rapid economic growth will result in a flight demand growth (traffic without airport constraints) averaging 4.3% p.a.
Līdz 2025. gadam šī iemesla dēļ pieprasījums pēc lidojumiem būs 2,5 reizes lielāks nekā 2003. gadā.
By the year 2025, this scenario would result in a growth of 2.5 times the 2003 flight demand.
Eurocontrol pētījuma pašreizējā aktualizēšana, šķiet, parāda, ka šis pieaugums būs straujāks nekā paredzēts visoptimistiskākajā 2004. gada plānā (pašlaik visdrošākais izaugsmes rādītājs ir 5,2 % gadā).
The current actualisation of the study by Eurocontrol seems to demonstrate that the growth will be higher than expected in the most challenging 2004 scenario (a growth of 5,2 % p.a. in now the most credible figure).
Tomēr būtu iespējams rast jaudu līdz pat 2,6 miljoniem nenodrošināto lidojumu no 3,7 miljoniem, apstiprinot mazāk izdevīgus laikus (novirzīt satiksmi ārpus sastrēguma stundām) un atrašanās vietas (novirzīt satiksmi uz papildu lidostām).
However, it would be possible to find capacity for up to 2.6 of the 3.7 million unaccommodated flights by accepting less ideal times (push traffic of the peak hours) and places (push traffic to secondary airports).
Ja gaisa transporta tirgus vajadzībām ir jāsaglabā pieprasījuma sadales modeļi un ņemot vērā, ka pašreizējās lidostas nevar pietiekami paplašināties, vienīgais alternatīvais veids, kā apkalpot lielo skaitu nenodrošināto lidojumu 2025. gadā, būtu atslodzes lidostu izveide galveno pārslogoto lidostu tuvumā.
If the air transport market requires demand distribution patterns to remain as they are, and considering that existing airports cannot expand as required, the only alternative way to handle the mass of unaccommodated flights in 2025 would be the creation of reliever airports in the vicinity of their congested counterparts.
· Komisijas ierosinājumi par pašreizējo jaudu un satiksmes pārvaldības optimizāciju
· The Commission's suggestions on the optimisation of current capacities and traffic management
Lai risinātu šo jautājumu un tā radītās ar drošumu saistītās problēmas, paziņojumā ir ierosināts rīcības plāns, kura pamatā ir pieci galvenie pasākumi:
To address the issue and the safety related concerns it raises, the Communication is proposing an action plan structured around a series of five key actions:
Visas šīs ievirzes ir saskanīgas un lietderīgas.
All of these orientations are consistent and useful.
Tādēļ ir jāatbalsta 14 pasākumi, ko Komisija ierosinājusi savā paziņojumā, lai īstenotu attiecīgo stratēģiju.
The 14 actions suggested by the Commission in its communication to implement the strategy must hence be upheld.
Tomēr Komisija nav pilnībā izpētījusi to, ka būs vajadzīga papildu jauda, un nav ņēmusi vērā dažas problēmas, kas varētu pastāvīgi sekot nozīmīgai satiksmes izaugsmei.
However, the Commission does not fully investigate the fact that extra capacities will be needed and does not consider some issues that could accompany, in a more sustainable manner, the substantial growth in traffic.
· Pašreizējās jaudas un satiksmes nosacījumu optimizācija ir nepietiekama, lai risinātu pieaugošā pieprasījuma problēmu
· The optimisation of existing capacities and traffic conditions is not enough to address the rise in demand
Iesaistīto pušu vispārējais viedoklis ir tāds, ka jaudas trūkums un pieprasījuma pieaugums noteikti radīs tirgu jaunām lielām lidostām (līdz 10 lidostām saskaņā ar Eurocontrol pētījuma datiem) un vidēja izmēra lidostām (līdz 15 lidostām saskaņā ar Eurocontrol pētījuma datiem).
The general opinion of stakeholders is that the shortage of capacity and the increase in demand will necessarily open a market for new major airports (up to 10 following Eurocontrol study) and medium sized airports (up to 15 for Eurocontrol).
Komisijas ierosinātais rīcības plāns pašreizējās jaudas optimizācijai noteikti ir vajadzīgs, bet ar to nepietiks, lai risinātu gaidāmā satiksmes pieauguma problēmu.
The action plan on optimisation of current capacities suggested by the Commission is certainly necessary but it will not be enough to address the upcoming rise of traffic.
· satiksmes pieauguma jautājuma risināšana, palielinot jaudu, var būt videi draudzīga
· addressing the traffic growth by building new capacity can be environmentally friendly
- Tas samazinātu nevajadzīgas emisijas, kas rodas maršrutu vai pasažieru iekāpšanas trapu pārslogotības dēļ.
- It would save unnecessary emissions due to en route or ramp congestion.
- Ārējās izmaksas tiks samazinātas, uzlabojot dzinēju ekoloģiskos raksturlielumus, regulāri atjaunojot gaisa transporta parku un aktīvāk izmantojot tādus lielizmēra lainerus kā A-380 (kas jau šobrīd patērē par 20 % mazāk degvielas nekā tā konkurenti).
- External costs will be smoothened by the improvement of the environmental performance of engines, by a regular renewal of the fleets and by the increase of use of the super sized jumbo jets such as the A-380 (which already consumes 20% less kerosene than its competitors).
- Bet to vajadzētu papildināt arī ar piemērotiem ES pasākumiem, lai ierobežotu gaisa satiksmes negatīvo ārējo ietekmi (siltumnīcefektu radošo gāzu emisijas, troksni), piemēram, ETS, degvielas aplikšanu ar nodokli, lidostu nodevu diferencēšanu saskaņā ar vides sniegumu.
- But it would also need to be accompanied by suitable EU measures to limit the negative external effects of air traffic (GHG emissions, noises) such as ETS, taxation of kerosene, differentiation of airport charges according to environmental performance.
Parlaments ir vairākas reizes apstiprinājis vajadzību efektīvāk internalizēt vides (ārējās) izmaksas un nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus transportam līdz 2008. gada jūnijam saskaņā ar Eurovignette direktīvu.
The necessity of a better internalisation of environmental (external) costs has been reaffirmed by the Parliament numerous times and a level playing field for transport should be set up by June 2008 following the Eurovignette Directive.
Domājams, ka arī gaisa transportu kādreiz skars šis process, un tam tā arī jābūt.
One can imagine that Air transport will and should at some point also be impacted.
Tomēr šim procesam jānotiek, izstrādājot noteikumus starptautiskā līmenī, lai nevājinātu ES gaisa transporta konkurētspēju, ko jau šobrīd apdraud lielāko lidostu centru straujā attīstība Eiropas kaimiņu reģionos ārpus ES .
However this process should take place though the evolution of rules at international level with a view of not hampering EU air transport competitiveness which is already threatened by the fast development of major hubs on neighbouring non EU regions of Europe .
· Ko var darīt ES līmenī, lai apmierināt vajadzību pēc papildu jaudas?
· What can be done at EU level to address the need for additional capacities?
- Labāk koordinēt pasākumus, lai palielinātu jaudu Eiropā
- Organise a better coordination of efforts to build new capacities in Europe
Pirmais solis varētu būt instrumentu nodrošināšana, lai novērtētu un precizētu situāciju un vajadzību pēc jaudas nākotnē, un papildu jaudas optimāla izmantošana ES gaisa transporta konkurētspējas nodrošināšanai un satiksmes plūsmu ilgtermiņa efektivitātei.
A first step could consist in providing tools to evaluate and identify the situation and future needs in capacity and the optimal use of new capacities for the competitiveness of EU air transport and the long term efficiency of traffic flows.
Pat tad, ja Komisijas paziņojumā nav īpaši uzsvērta vajadzība pēc papildu jaudas, tas norāda uz vajadzību skaidri identificēt pašreizējās jaudas un nodrošināt instrumentus nākotnes vajadzību novērtēšanai.
Even if the need for extra capacity is not specifically stressed in the Communication from the Commission, it highlights the need to clearly identify existing capacities and to provide tools to assess future needs.
Šāda darbība ir obligāts priekšnoteikums, kas EP ir jāatbalsta.
Such an exercise is a minimum prerequisite that the EP should uphold.
Bet šo sadarbības procesu varētu paplašināt, iekļaujot lidostu jaudas plānošanas veida izveidi ES līmenī, ko organizētu Komisija un asociētās dalībvalstis, EP un gaisa transporta nozare.
But this collaborative process could be extended to include the creation of a form of airport capacity planning at EU level organised by the Commission and associating Member States, the EP and the industry.
Visbeidzot, Parlamentam jāļauj regulāri novērtēt lidostu jaudu.
Finally a regular assessment on airport capacity should be made available to the Parliament.
Bet varētu izdarīt vairāk:
But more could be done:
- Izveidot piemērotāku regulatīvo vidi
- Building a more suitable Regulatory environment
Pat tad, ja ES nav tiešas kompetences, lai lemtu par lidostu jaudas palielināšanu, tā var ietekmēt regulatīvās vides stāvokli, kas piemēroti papildinātu šādu attīstību, un tā var garantēt gaisa transporta nozares efektivitāti un konkurētspēju attiecībā uz konkurentiem ārpus ES (lidostu centri ārpus ES).
Even if the EU has no direct competence to decide on the building of new airport capacity, it can influence the shape of the regulatory environment that would properly accompany such an evolution and guarantee the efficiency and competitiveness of the sector vis-à-vis non EU competitors (non EU Hubs).
Regulatīvās darbības jomas ir, cita starpā, šādas:
The fields for regulatory action are among others:
- Komisijai ir jāsniedz vairāk ieteikumu attiecībā uz Regulu (EEK) Nr. 95/93 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās, un ir arī jāprecizē šīs regulas teksts.
- For Regulation 95/93 on common rules for the allocation of slots at Community airports more guidance is needed from the Commission, clarification of the text is also necessary.
Ir jāpaātrina uz tirgu pamatotu mehānismu ieviešana laika nišu piešķiršanas procesā.
The introduction of market based mechanisms in the slot allocation process should be accelerated
- Laika nišu koordinācijas komitejai katrā lielā „koordinētā” lidostā ar Regulu (EEK) Nr. 95/93 (pārveidota 2004. gadā) ir noteikts, citu uzdevumu starpā, izstrādāt metodi, lai uzraudzītu to, kā aviosabiedrības izlieto laika nišas, un lai nodrošinātu labāku koordinēšanu un saskanīgumu starp gaisa satiksmes plūsmas pārvaldību ( GSPP ) un lidostu komerciālām laika nišām.
- A Slot coordination committee in each big "coordinated "airport has been established by Regulation 95/93 (modified in 2004) amongst other tasks to establish the method to monitor the use of slots by the airlines and to insure better coordination and matching between ATFM (Air Traffic Flow Management) and airports commercial slots.
Kopumā šķiet, ka varētu izdarīt vairāk, lai novērstu vai labotu laika nišu ļaunprātīgu izmantošanu no gaisa pārvadātāju puses, kas tīšuprāt sniedz gaisa pārvadājumu pakalpojumus laikā, kurš būtiski atšķiras no piešķirtās laika nišas.
More generally, it seems that more could be done to prevent or correct misuses from Air carriers that intentionally operate air services at a time significantly different from the allocated slot.
- Jāpaātrina funkcionālu gaisa telpas bloku izveide, vajadzības gadījumā sagatavojot lejupējo pieeju , lai garantētu nozīmīgus uzlabojumus līdz 2010. gadam.
- To speed up the creation of functional airspace blocks by if necessary preparing a top-down approach to guarantee substantial improvements before 2010
- Ņemot vērā, ka bez jauniem starptautiski pieņemtiem stingriem trokšņa standartiem līdz 2010. gadam jauninājumu un jaunu tehnoloģiju attīstības temps, iespējams, būs daudz lēnāks nekā gaisa satiksmes izaugsmes temps, būs vajadzīga jauna pieeja vidējā termiņā un jebkurā gadījumā līdz 2025. gadam, lai ierobežotu to cilvēku skaitu, ko ietekmē troksnis .
- Considering that the rate of innovation and uptake of new technologies are likely to be much slower than the rate of growth of air travel in the absence of new internationally agreed noise stringency standards before 2010, a new approach to limit the number of people affected by noise will be needed in the mid term and in any case before 2025.
Šāda jauna pieeja varētu būt ierobežojošāka un novest pie maksas par trokšņa izraisīšanu vispārināšanas un darbības ierobežojumu pastiprināšanas ES līmenī.
Such a new approach could be more restrictive and lead to a generalisation of noise charges and the reinforcement of operating restrictions at EU level.
Lidlauka pakalpojumi
Ground handling
1996. gada „lidlauka pakalpojumu” direktīva
The 1996 "ground handling" Directive
Direktīvas mērķis ir veicināt lidlauka pakalpojumu konkurētspējīgu sniegšanu Eiropas lidostās, lai samazinātu aviosabiedrību izmaksas, uzlabotu pakalpojuma kvalitāti un dotu aviosabiedrībām iespēju izvēlēties lidlauka pakalpojumu aģentu.
The objective of the Directive is to enhance the competitive provision of ground handling services at European airports, in order to reduce airline costs, improve quality of service and provide airlines with a choice of handling agent.
Direktīva paredz, ka tās noteikumi par trešās puses lidlauka pakalpojumiem tiek piemēroti visās lidostās, kuras gadā apkalpo vairāk par 2 miljoniem pasažieru vai 50 000 tonnām kravas; attiecībā uz pašapkalpošanas aspektiem šīs robežvērtības ir 1 miljons pasažieru vai 25 000 tonnas kravu gadā.
The Directive foresees that its provisions on third party handling apply in all airports with more than 2 million passengers or 50,000 tonnes of freight per annum; for the self handling aspects, the thresholds is 1 million passengers or 25,000 tonnes of freight per annum.
Izņemot četras lidlauka pakalpojumu kategorijas, direktīvā ir prasība atļaut lidlauka pakalpojumus sniegt jebkurai organizācijai (saskaņā ar licencēšanu par drošumu un finanšu atbilstību utt.), tostarp aviosabiedrībām, kas vēlas pašas sniegt šo pakalpojumu.
With the exception of four categories of ground handling, the Directive requires that any organisation be allowed to provide ground handling services (subject to licensing for safety and financial fitness etc.), including airlines wishing to self-handle.
Tomēr attiecībā uz bagāžu, pasažieru iekāpšanas trapu un kravu un pasta pakalpojumiem, un degvielas uzpildi dalībvalstis var ierobežot pakalpojumu sniedzēju skaitu, bet ne mazāk par divām organizācijām.
However, for baggage, ramp, and freight and mail handling, and for fuelling, a Member State can limit the number of handlers, but to no less than two organisations.
Papildu prasība ir tāda, ka vismaz vienam no šiem pakalpojumu sniedzējiem jābūt neatkarīgam gan no lidostas operatora, gan jebkuras(-ām) aviosabiedrības(-ām), kas atbildīga(-s) par vairāk nekā 25 % lidostas satiksmes nodrošināšanu.
A further requirement is that at least one of the handlers has to be independent of both the airport operator and any airline(s) responsible for carrying more than 25% of the airport’s traffic.
Direktīvas 10 gadus ilgušās īstenošanas novērtējums
Assessment of 10 years implementation of the Directive
Savā ziņojumā Komisija apgalvo, pamatojoties uz 2002. gadā uzsākto pētījumu un neņemot vērā nevienu jaunu padziļinātu analīzi, ka konkurences ieviešanas rezultātā daudzās lidostās, kuras iepriekš bija slēgtas vai statiskas, pieprasījums ir radījis:
In its report the Commission states , on the basis of a study dating from 2002 and without any new in depth analysis, that the introduction of competition at many airports which were previously closed or static markets has produced:
* labāku pakalpojumu kvalitāti, samērojot ar līdzekļiem, kas tērēti par lidlauka pakalpojumiem;
* Better value for money spent on ground-handling services;
* lielāks spiediens uz lidlauka pakalpojumu cenu līmeni;
* Greater pressure on the prices for ground-handling services;
* novēloti pasākumi dažos gadījumos no kompetento iestāžu/lidostu puses pilnīgā direktīvas piemērošanā;
* Dilatory actions in some instances on the part of competent authorities/airports in fully applying the Directive;