natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Zinātniskais un tehnoloģiskais mantojums ir plašāks par vēsturi, kas kalpo kā līdzeklis šī mantojuma nodošanai.
Scientific and technological heritage goes beyond history, the medium through which it is handed down.
Turklāt zināšanām nebūtu jāpaliek tikai tās zinātniskās elites rīcībā, kas tās saprot un izmanto; jāatrod veidi, kā tuvināt zinātni sabiedrībai, padarot to par saprotamāku zināšanu jomu.
Furthermore, knowledge should not remain consigned to the scientific elite who understand and wield it; ways must be found to bring science closer to society by making it a more comprehensible field of knowledge.
Riska novērtēšana ir procedūra, kas ļauj kvantitatīvi salīdzināt dažādas iespējamās darbības.
Risk assessment is a procedure that allows a comparison to be made between different options in a quantitative way.
Jāveic visi iespējamie pasākumi iedzīvotāju informēšanai un šādi jāierobežo iracionāli apsvērumi lēmumu pieņemšanā.
Any effort should be made to inform citizens and so to limit the irrational implications on the decision taking.
I pielikuma apakšvirsraksta „Zinātne sabiedrībā” sadaļas „Metode” iedaļas „Otrais darbības virziens:” 2. aizzīmes ievaddaļa
Annex I, subtitle ‘Science in society’, heading ‘Approach’, sub-heading ‘Second action line:’, bullet 2, introductory part
Izstrādās darbības cilvēku ieinteresēšanai par karjeru zinātnē, veicinās starppaaudžu saišu nostiprināšanu un paaugstinās vispārējo līmeni zināšanām par pētniecību.
Activities will be designed to attract more people into scientific careers, foster links across generations, and raise the level of scientific literacy generally.
Eiropas apmaiņu un sadarbības programmās uzmanību pievērsīs jaunai auditorijai pielāgotām dabaszinātņu mācību metodēm, atbalstam dabaszinātņu skolotājiem (koncepcijas, materiāli), saikņu veidošanai starp skolām un profesionālo darbību.
European exchanges and cooperation will concentrate on science teaching methods adapted to young audiences, the support to science teachers (concepts, materials), developing the linkages between schools and professional life.
Turklāt var atbalstīt plašus Eiropas mēroga pasākumus, kas pulcē izcilus zinātniekus (kā „paraugus atdarināšanai”) un centīgus jaunus zinātniekus.
In addition, events with a broad European scope may be supported which bring together distinguished scientists – as “role models” – and aspiring young scientists.
Veiks atbalsta pētījumus, ņemot vērā sociālo kontekstu un kultūras vērtības.
Underpinning research will be addressed, taking into account social contexts and cultural values.
Ir saglabāti trīs aspekti:
Three aspects have been retained:
Izstrādās darbības cilvēku ieinteresēšanai par karjeru zinātnē, veicinās starppaaudžu saišu nostiprināšanu , paaugstinās vispārējo līmeni zināšanām par pētniecību un jo īpaši analizēs faktorus, kuru dēļ jaunieši neizvēlas karjeru zinātnes un tehnoloģiju jomā.
Activities will be designed to attract more people into scientific careers, foster links across generations, raise the level of scientific literacy generally and above all analyse the factors which deter young people from opting for a career in the field of science and technology .
Pēdējo gadu laikā to jauno eiropiešu skaits, kas izvēlas zinātnes studijas, samazinās, lai gan tieši šobrīd Eiropai ir jāpalielina zinātnes un tehnoloģijas potenciāls.
In recent years, the number of young people in Europe opting for scientific subjects has been declining at the very time when Europe needs to increase its scientific and technological capacity.
Šo parādību vēl nopietnāku padara tas, ka Eiropas universitātēm zinātnes nozarēs nepietiek darbinieku, lai nomainītu pasniedzējus, kuri iet pensijā, un tas, ka samazinās to zinātnes un tehnoloģiju nozarēs diplomu ieguvušo personu skaits, kas atrod pētnieka darbu.
This is aggravated by the fact that European universities do not have sufficient scientific staff to replace lecturers following their retirement and fewer scientific and technological graduates are finding research posts.
Lai mudinātu lielāku skaitu jauniešu izvēlēties zinātnes un tehnoloģijas studijas, ir jāsaprot, kādi faktori šobrīd attur jauniešus izvēlēties šīs jomas.
In order to encourage young people to embark on a career in the field of science and technology, it is necessary to understand the factors currently deterring them from so doing.
I pielikuma apakšvirsraksta „Zinātne sabiedrībā” sadaļas „Metode” iedaļas „Otrais darbības virziens:” 2. aizzīmes 3.a ievilkums (jauns)
Annex I, subtitle ‘Science in society’, heading ‘Approach’, sub-heading ‘Second action line:’, bullet 2, indent 3 a (new)
- zinātniskās apmācības pastiprināšana visos ES dalībvalstu izglītības programmu līmeņos.
– Stepping up the teaching of science subjects in the EU at every level of national curricula.
Saskaņā ar Eirobarometra pētījumiem Eiropas jauniešiem visumā ir pozitīvs priekšstats par zinātni un tehnoloģiju, ņemot vērā attiecīgo datu par iepriekšējām paaudzēm salīdzinājumu.
According to Eurobarometer surveys, young people in Europe are generally well disposed towards science and technology, the relevant findings being well able to stand comparison with those regarding previous generations.
Intereses zuduma par zinātnes studijām pamatā ir tas, kādā veidā zinātnes priekšmetus māca skolā, šo priekšmetu sarežģītība un apstāklis, ka acīmredzami trūkst pievilcīgu karjeras perspektīvu.
The waning interest in scientific disciplines appears to be due to the way in which science is taught at school, the complexity of the subject and the apparent lack of attractive career prospects.
Tāpēc zinātniskā apmācība ir jāpastiprina visos Eiropas Savienības dalībvalstu izglītības programmu līmeņos.
It is therefore necessary to step up the teaching of scientific subjects in the European Union at every level of the national curricula.
I pielikuma apakšvirsraksta „Zinātne sabiedrībā” sadaļas „Metode” iedaļas „Trešais darbības virziens:” 5. ievilkums
Annex I, subtitle ‘Science in society’, heading ‘Approach’, sub-heading ‘Third action line:’, indent 5
- izcilu starptautisku pētījumu un zinātnisku ziņojumu popularizēšanai, piešķirot pazīstamas balvas
– Promotion of excellent trans-national research and science communication by the means of popular Prizes
- izcilu starptautisku pētījumu un zinātnisku ziņojumu popularizēšanai, piešķirot pazīstamas balvas , un zinātnes kultūras nedēļas iedibināšanai
– Promotion of excellent transnational research and science communication by means of popular prizes and the introduction of a Week for Scientific Culture
Ir svarīgi visās dalībvalstīs iedibināt zinātnes kultūras nedēļu, lai veicinātu lielāku informētību par zinātnes disciplīnām un izveidotu saziņas attiecības starp skolām, universitātēm, (valsts un privātām) pētniecības iestādēm un uzņēmumiem.
It is important to establish a Week for Scientific Culture in all the Member States to promote greater awareness of scientific disciplines and establish lines of communication between schools, universities, (public and private) research bodies and companies.
I pielikuma apakšvirsraksta „Zinātne sabiedrībā” sadaļas „Metode” iedaļas „Trešais darbības virziens:” 6.a un b ievilkums (jauns)
Annex I, subtitle 'Science in society', heading 'Approach', subheading 'Third action line: ', indents 6 a and 6 b (new)
- labāku saziņu, kurā zinātniskās aprindas informē gan politisko lēmumu pieņēmējus, gan sabiedrību par pētījumu rezultātiem un ar pētniecību saistītām problēmām, lai sniegtu kvalificētu ieguldījumu debatēs par zinātnes politiku,
- Improved communication of the results of research and research-related problems by the scientific community to both political decision-makers and the public, with the aim of making an informed contribution to the debate on science policy
- darbībām, lai veicinātu to, ka pētnieki, kas izplata informāciju sabiedrībai kopumā, ir atklāti attiecībā uz pamatpieņēmumiem un vērtībām, neskaidrībām un iespējamām ekonomiskām interesēm viņu pētījumos.
- Encouraging researchers communicating with society at large to be open as regards underlying assumptions and values, uncertainties and possible economic interests in their research.
Līdz ar zināšanu sabiedrības izaugsmi un pētniecības arvien pieaugošo nozīmi sociālajā attīstībā aizvien vairāk ir nepieciešams, lai pētnieki uzlabotu veidu, kādā tie informē plašāku sabiedrību par savu pētījumu rezultātiem.
1: Along with the growth in the Knowledge Society and the increased role of research in social development, it is even more necessary for researchers to become better at communicating their results to the outside world.
Tas ir priekšnoteikums, lai Eiropa spētu izmantot savu potenciālu uz zinātnes atziņām balstītā ekonomikā.
This is a prerequisite if Europe is to be able to exploit its potential in the Knowledge Economy;
I pielikuma apakšvirsraksta „Zinātne sabiedrībā” sadaļas „Metode” iedaļas „Trešais darbības virziens a:” (jauns)
Annex I, subtitle ‘Science in society’, heading ‘Approach’, sub-heading ‘Third action line a:’ (new)
Trešais darbības virziens a: Daudzvalodība
Third action line a: Multilingualism
Ar pamatprogrammas iniciatīvām centīsies pastiprināt informācijas sabiedrības ar valodām saistītu tehnoloģiju izpēti un attīstību un veicināt zinātnes un tehnoloģiju izmantošanu daudzvalodības jomā.
Initiatives under the Framework Programme will seek to underpin R&D regarding information society technologies in the linguistic field andto promote science and technology in the area of multilingualism.
I pielikuma apakšvirsraksta „Starptautiskā sadarbība” sadaļas „Mērķis” 2.a daļa (jauna)
Annex I, subtitle 'Activities of international cooperation', heading 'Objective', paragraph 2 a (new)
Tiks izstrādāta vispārēja stratēģija starptautiskai sadarbībai, ietverot visas starptautiskās darbības, ko veic atbilstīgi pamatprogrammas dažādajām īpašajām programmām.
An overall strategy for international cooperation encompassing all the international actions carried out under the various specific programmes within the Framework Programme will be prepared.
Starptautiska sadarbība ir arī progresīvās pētniecības interesēs.
International co-operation is also of interest for frontier research.
I pielikuma apakšvirsraksta „Starptautiskā sadarbība” sadaļas „Metode” 1. daļas ievaddaļa
Annex I, subtitle ‘Activities of international cooperation’, heading ‘Approach’, paragraph 1, introductory part
Lai noskaidrotu un noteiktu abām pusēm interesantas, savstarpēji izdevīgas pētniecības prioritārās jomas ar noteiktām trešām valstīm (starptautiskās sadarbības partnervalstis) īpašām sadarbības programmas darbībām, tiks paplašināti esošie politikas dialogi un partnerības tīkli ar dažādiem trešo valstu reģioniem ar mērķi sniegt ieguldījumu šo darbību īstenošanā.
In order to identify and establish the priority areas of research of mutual interest and mutual benefit with targeted third countries (International Cooperation Partner Countries) for the specific international cooperation actions of the Cooperation Specific Programme, ongoing policy dialogues and partnership networks will be enhanced with the different regions in these third countries to provide input to help implement these actions.
Valstu darbību saskanību palielinās, atbalstot valstu (dalībvalstu, kandidātvalstu un asociēto valstu) programmu koordināciju ar valstu pētniecības un tehnoloģiju attīstības politikas un darbību daudzpusēju koordināciju.
Coherence of national activities on international scientific cooperation will be enhanced by supporting the co-ordination of national programmes (Member States, Candidate and associated countries) through multilateral co-ordination of national RTD policies and activities.
Sadarbība ar trešām valstīm pamatprogrammā jo īpaši būs vērsta uz šādām valstu grupām:
Cooperation with third countries in the Framework Programme will be targeted in particular at the following groups of countries:
Lai noskaidrotu un noteiktu abām pusēm interesantas, savstarpēji izdevīgas pētniecības prioritārās jomas ar noteiktām trešām valstīm (starptautiskās sadarbības partnervalstis) īpašām sadarbības programmas darbībām, tiks paplašināti esošie politikas dialogi un partnerības tīkli ar dažādiem trešo valstu reģioniem ar mērķi sniegt ieguldījumu šo darbību īstenošanā , un tiks radīti apstākļi koordinācijai ar dalībvalstu starptautiskajām darbībām, lai panāktu sinerģiju.
In order to identify and establish the priority areas of research of mutual interest and mutual benefit with targeted third countries (International Cooperation Partner Countries) for the specific international cooperation actions of the Cooperation Specific Programme, ongoing policy dialogues and partnership networks will be enhanced with the different regions in these third countries to provide input to help implement these actions , and scope will be afforded for coordination with the Member States’ international activities so as to achieve synergy .
Valstu darbību saskanību palielinās, atbalstot valstu (dalībvalstu, kandidātvalstu un asociēto valstu) programmu koordināciju ar valstu pētniecības un tehnoloģiju attīstības politikas un darbību daudzpusēju koordināciju.
Coherence of national activities on international scientific cooperation will be enhanced by supporting the coordination of national programmes (Member States, candidate and associated countries) through multilateral coordination of national RTD policies and activities.
I pielikuma apakšvirsraksta „Starptautiskā sadarbība” sadaļas „Metode” 2. daļa
Annex I, subtitle 'Activities of international cooperation', heading 'Approach', paragraph 2
Tematiski orientētos starptautiskās sadarbības pasākumus veic īpašās programmas „Sadarbība” ietvaros.
The theme-oriented international cooperation actions are carried out under the Cooperation Specific Programme.
Starptautiskās sadarbības pasākumus cilvēkpotenciāla jomā veic īpašās programmas „Cilvēki” ietvaros.
The international actions in the area of human potential are carried out under the People Specific programme.
Šajā programmā aprakstītas starptautiskās sadarbības horizontālā atbalsta darbības.
The horizontal support activities of international cooperation are described in this programme.
Tiks nodrošināta dažādajās programmās paredzēto starptautiskās sadarbības pasākumu vispārēja koordinācija.
The overall coordination of the international cooperation actions under the different programmes will be ensured.
Šajā programmā aprakstītas starptautiskās sadarbības darbības un īpašas sadarbības darbības, tostarp pasākumi, lai atbalstītu Eiropas stratēģijas starptautiskai sadarbībai zinātnes jomā ieviešanu.
Activities of international cooperation and specific cooperation activities including measures to support the implementation of the European strategy for international co-operation in science are described in this programme.
Pētniecībai progresīvajās jomās jābūt atvērtai attiecībā uz starptautisku sadarbību un, kā minēts grozījumā Nr. 1, tās darbības, kuras ir visu sadarbības dalībnieku interesēs un kuras nevar uzskatīt par „horizontālām”, un kuras nefinansēs saskaņā ar citām īpašajām programmām, ir jāveic saskaņā ar šo sadaļu.
Frontier research has to be open to international co-operation and as mentioned in Amendment 1, activities of mutual interest that can not be considered as "horizontal" and will not be funded through the other specific programmes should take place under this heading.
Turklāt būtu nelietderīgi noteikt vispārēju stratēģiju, nenodrošinot finanšu līdzekļus tās īstenošanai.
In addition, it would be useless to define an overall strategy without securing the financial means to implement it.
Šie līdzekļi jāpiešķir atbilstīgi pozīcijai „Starptautiskā sadarbība” un tos izmantos, lai izvairītos no sadrumstalotības starp tematiskajām prioritātēm un īpašajām programmām un lai attīstītu sinerģiju ar tādām citām politikām kā attīstības atbalsta politika.
These means have to be located under the heading “Activities of international co-operation” and would be used in order to avoid the fragmentation between the thematic priorities and specific programmes and to develop synergy with other policies such as development aid policy.
Šo programmas daļu nedrīkst uzskatīt tikai par horizontālās koordinācijas darbībām, bet ar tās palīdzību arī jānodrošina finansējums projektiem, kam nav obligāti jābūt saistītiem ar īpašās programmas „Sadarbība” prioritārajām tēmām.
This part of the programme must not be confined to horizontal coordination activities, but must also provide for the funding of projects, not necessarily linked to the priority themes of the Cooperation Specific Programme.
III pielikuma 1. daļa
Annex III, paragraph 1
Saskaņā ar II pielikumu Kopiena atvēlēs piešķīrumu (Koordinācijas un atbalsta pasākums) Eiropas Investīciju bankai (EIB).
In accordance with Annex II, the Community will provide a grant (Coordination and support action) to the European Investment Bank (EIB).
Šis piešķīrums palīdzēs īstenot Kopienas mērķi, proti, sekmēt privātā sektora ieguldījumu pētniecībā , palielinot bankas risku pārvaldības iespējas, tādējādi nodrošinot i) lielāku EIB aizdevumu apjomu zināmam riska līmenim un ii) riskantāku Eiropas PTA pasākumu finansēšanu, nekā tas būtu iespējams bez Kopienas atbalsta.
This grant will contribute to the Community’s objective to foster private sector investment in research by increasing the capacity of the Bank to manage risk, thus allowing for (i) a larger volume of EIB lending for a certain level of risk, and (ii) the financing of riskier European RTD actions than would be possible without such Community support.
Saskaņā ar II pielikumu Kopiena atvēlēs piešķīrumu (Koordinācijas un atbalsta pasākums) Eiropas Investīciju bankai (EIB) , kas būs kopīgā riska partneris.
In accordance with Annex II, the Community will provide a grant (Coordination and support action) to the European Investment Bank (EIB) , which will be a partner in the risk shared .
Šis piešķīrums palīdzēs īstenot Kopienas mērķi, proti, sekmēt privātā sektora ieguldījumu pētniecībā un tehnoloģiju attīstībā un demonstrācijās, palielinot bankas risku pārvaldības iespējas, tādējādi nodrošinot i) lielāku EIB aizdevumu apjomu un garantijas zināmam riska līmenim un ii) riskantāku Eiropas PTA pasākumu finansēšanu, nekā tas būtu iespējams bez Kopienas atbalsta.
This grant will contribute to the Community’s objective of fostering private sector investment in RTD and demonstration by increasing the capacity of the EIB to manage risk, thus allowing for (i) a larger volume of EIB lending and guarantees for a certain level of risk, and (ii) the financing of riskier European RTD actions than would be possible without such Community support.
Grozījums vajadzīgs, lai paskaidrotu EIB lomu.
Amendment needed to clarify the role of the EIB.
III pielikuma 2. daļa
Annex III, paragraph 2
EIB aizdos līdzekļus, kas iegūti starptautiskos finanšu tirgos, saskaņā ar tās standarta priekšrakstiem, noteikumiem un kārtību.
The EIB will lend funds raised from international financial markets in accordance with its standard rules, regulations and procedures.
Kopā ar pašas līdzekļiem tā izmantos minēto piešķīrumu nodrošinājumam un kapitāla sadalei bankā, lai segtu daļu no riskiem, kas saistīti ar bankas aizdevumiem lielām piemērotām PTA darbībām Eiropā.
It will then use this grant, together with its own funds, as provisions and capital allocation within the bank to cover part of the risks associated with these loans to eligible large European RTD actions.
Kopā ar pašas līdzekļiem tā izmantos minēto piešķīrumu nodrošinājumam un kapitāla sadalei bankā, lai segtu daļu no riskiem, kas saistīti ar bankas aizdevumiem piemērotām PTA darbībām Eiropā.
It will then use this grant, together with its own funds, as provisions and capital allocation within the bank to cover part of the risks associated with these loans to eligible European RTD actions.
Nav iemesla jebkādā veidā ierobežot piekļuvi EIB; aizdevumi nav jāpiešķir tikai „lielām” darbībām.
There is no reason to restrict access to the EIB in any way; loans should not be confined to ‘large’ actions.
III pielikuma 5. daļas 2. aizzīme
Annex III, paragraph 5, bullet 2
· Lielas PTA darbības Eiropā, kas var pretendēt uz aizdevumu.
· The eligibility of large European RTD actions.
Kopienas finansētā pētniecības infrastruktūru pilnveidošana ir automātiski pieejama šās īpašās programmas ietvaros.
By default, the development of research infrastructures funded by the Community under this Specific Programme shall be automatically eligible.
Tāpat iespējams izskatīt arī citas pētniecības infrastruktūras.
Other research infrastructures could also be considered.
Saskaņā ar noteikumu, kas pieņemts atbilstīgi Līguma 167. pantam, piešķīruma nolīgumā noteiks arī procedūras kārtību un garantēs Kopienai iespēju noteiktos apstākļos uzlikt veto piešķīruma izmantošanai, lai nodrošinātu EIB ierosinātu aizdevumu.
In accordance with the regulation adopted pursuant to Article 167 of the Treaty, the grant agreement will also establish procedural modalities and will guarantee to the Community the possibility to veto under certain circumstances the use of the grant for provisioning a loan proposed by the EIB.
· PTA darbības Eiropā, kas var pretendēt uz aizdevumu.
· The eligibility of European RTD actions.
Neatkarīgi no to lieluma, pieteikumu iesniedzēji (tostarp MVU) var izmantot šo instrumentu, lai saņemtu finansējumu savām darbībām.
Irrespective of their size, applicants (including SMEs) may benefit from this instrument to finance their activities.
Saskaņā ar noteikumu, kas pieņemts atbilstīgi Līguma 167. pantam, piešķīruma nolīgumā noteiks arī procedūras kārtību un garantēs Kopienai iespēju noteiktos apstākļos uzlikt veto piešķīruma izmantošanai, lai nodrošinātu EIB ierosinātu aizdevumu.
In accordance with the regulation adopted pursuant to Article 167 of the Treaty, the grant agreement will also establish procedural modalities and will guarantee to the Community the possibility of vetoing under certain circumstances the use of the grant for provisioning a loan proposed by the EIB.
Ja tiesības pretendēt uz EIB aizdevumu būtu atkarīgas no pieteikuma iesniedzēja lieluma, MVU būtu nepārprotami neizdevīgā stāvoklī, kas būtu pretrunā ar šīs īpašās programmas pamatnolūku.
To make eligibility for EIB loans subject to size limits would place SMEs at a clear disadvantage and run counter to the sprit of the Specific Programme.
Pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai ir ārkārtīgi svarīga nozīme Eiropas konkurētspējas veicināšanā.
Research and Technical Development is of key importance for the European competitiveness.
Jo īpaši jāsekmē rūpnieciskā pētniecība, ja nevēlamies zaudēt ES ražošanas spējas.
Specifically the function of industrial research has to be enhanced and strengthened if we don't want to lose our manufacturing ability in the EU.
No otras puses, nav iespējams saglabāt Eiropas dizaina spējas, ja ražošanas iespējas katrā ražošanas nozarē nav vismaz vadošo vidū.
On the other hand, it is not possible to keep the design capability in Europe without a manufacturing ability at least in the top of the range of each sector.
Septītajā pamatprogrammā ir paredzēta ļoti laba iespēja izstrādāt saskaņotus pasākumus visas ES konkurētspējas atgūšanai, iespējami pilnīgāk īstenojot Lisabonas stratēģiju.
The FP7 provides a very good opportunity to design a comprehensive effort to regain competitiveness for the whole Union, by implementing in full commitment the Lisbon scenario.
Jāuzsver, ka Septītajā pamatprogrammā faktiski ir izteikta nepieciešamība pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā strādāt ES līmenī un ka pie tā jāstrādā kā galvenā ES ekonomikas un sociālās attīstības politikas elementa.
It should be underlined that FP7 is in fact the expression of the need to deal with R&TD at Union level and it should be pursued as a first nucleus of an economic and social development policy of the Union.
Pašreiz konkurence norit tādu tirgus dalībnieku starpā, kuru darbības apjoms mērāms vesela kontinenta vai līdzīgā mērogā, kas ievērojami pārsniedz atsevišķu dalībvalstu teritoriju.
Competition is taking place among actors that have continental or comparable scale and overwhelmingly exceed the size of a single Member State.
Tādēļ Eiropas mērogā jācenšas sasniegt izcilus darbības rādītājus.
Excellence has therefore to be searched at European scale.