natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(2) Stratēģiskajās vadlīnijās nosaka jomas, kas ir svarīgas Kopienas prioritāšu īstenošanai, jo īpaši saistībā ar Gēteborgas ilgtspējības mērķiem un atjaunoto Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju.
(2) The strategic guidelines identify the areas important for the realisation of Community priorities, in particular in relation to the Göteborg sustainability goals and to the renewed Lisbon strategy for growth and jobs,
(2) Šīm stratēģiskajām vadlīnijām būtu nosaka jomas, kas ir svarīgas Kopienas prioritāšu īstenošanai, jo īpaši saistībā ar Gēteborgas ilgtspējības mērķiem un atjaunoto Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju , kā arī ņemot vērā jauno KLP un pārmaiņas, ko rada ES starptautiskās sarunas.
(2) These strategic guidelines should identify the areas important for the realisation of Community priorities, in particular in relation to the Göteborg sustainability goals and to the renewed Lisbon strategy for growth and jobs, also taking into account the needs of the new CAP and developments arising from the EU’s international negotiations.
(2.a) Sieviešu integrācijai darba tirgū jābūt horizontālai prioritātei, īstenojot Pielikumā izklāstītās stratēģiskās vadlīnijas.
(2a) The incorporation of women into the labour market should be a horizontal priority in the implementation of the strategic guidelines set out in the Annex .
Dzimumu līdztiesības nodrošināšana nedrīkst attiekties tikai uz pasākumiem, ko veic 3. prioritāšu jomā.
The need for gender mainstreaming should not apply only to actions under the axis 3 measures.
Pielikums, 1. punkta 2. daļas 4. atkāpe
Annex, point 1, paragraph 2, indent 4
īstenot jauno tirgus orientēto kopējo lauksaimniecības politiku un no tās izrietošo nepieciešamo pārstrukturēšanu jaunajās un vecajās dalībvalstīs.
accompany the implementation of the new market oriented Common Agricultural Policy and the necessary restructuring it will entail in the old and new Member States.
īstenot jauno tirgus orientēto kopējo lauksaimniecības politiku un no tās izrietošo nepieciešamo pārstrukturēšanu jaunajās un vecajās dalībvalstīs , vienlaikus arī ņemot vērā patērētāju vajadzības attiecībā uz veselību, drošumu un kvalitāti.
accompany the implementation of the new market oriented Common Agricultural Policy and the necessary restructuring it will entail in the old and new Member States , while also taking account of consumer expectations in terms of health, safety and quality .
Pielikums, 1. punkta 2. daļas 4.a atkāpe (jauna)
Annex, point 1, paragraph 2, indent 4 a (new)
- nodrošināt pēctecību starp pašlaik īstenojamām lauku attīstības programmām un programmām, kas sāksies no 2007. gada.
- ensure continuity between current rural development programmes and the programmes starting from 2007.
Lai gan Padomes Regulā (EK) Nr. 1698/2005 ir iekļauta vajadzība pieņemt noteikumus, kas atvieglotu pāreju no esošajās atbalsta sistēmas uz jauno lauku attīstības atbalsta sistēmu, Vadlīnijās uzmanība jāpievērš arī vajadzībai nodrošināt pēctecību starp pašlaik īstenojamām programmām un programmām, kas būs jāizstrādā.
Although the Council regulation (EC) No 1698/2005 contains the need of adopting rules to facilitate the transition from the existing support scheme to the new rural development support scheme, the Guidelines should also focus on the necessity of continuity between the running programmes and the programmes to be elaborated.
KLP un lauku attīstība
The CAP and Rural Development
Lauku attīstība saistībā ar KLP
Rural Development within the CAP
Pielikums, 2.1. punkta 1. daļa
Annex, point 2.1, paragraph 1
Lauksaimniecība joprojām ir lielākais lauku zemes izmantotājs, kā arī noteicošais lauku vides un apkārtējās vides kvalitātes faktors.
Agriculture continues to be the largest user of rural land as well as a key determinant of the quality of the countryside and the environment.
Līdz ar Eiropas Savienības paplašināšanos ir pieaugusi KLP un lauku attīstības nozīme un svarīgums.
The importance and relevance of the CAP and rural development have increased with the recent enlargement of the European Union.
Līdz ar Eiropas Savienības paplašināšanos ir pieaugusi 1. balsta, KLP un lauku attīstības nozīme un svarīgums.
The importance and relevance of the first pillar of the CAP and rural development have increased with the recent enlargement of the European Union.
Pielikums, 2.1. punkta 2. daļa
Annex, point 2.1, paragraph 2
Ja nebūtu divu KLP balstu, proti, tirgus politikas un lauku attīstības, daudzi lauku apvidi Eiropā saskartos ar pieaugošām saimnieciskām, sociālām un vides problēmām.
Without the two pillars of the CAP, market policy and rural development, many rural areas of Europe would face increasing economic, social and environmental problems.
Eiropas lauksaimniecības modelis atspoguļo to daudzfunkcionālo nozīmi, kāda lauksaimniecībai ir ainavu, pārtikas produktu, kā arī kultūras un dabas mantojuma bagātības un daudzveidības saglabāšanā.
The European Model of Agriculture reflects the multifunctional role farming plays in the richness and diversity of landscapes, food products and cultural and natural heritage.
Eiropas lauksaimniecības modelis atspoguļo to daudzfunkcionālo nozīmi, kāda lauksaimniecībai ir ainavu, pārtikas produktu, kā arī kultūras un dabas mantojuma bagātības un daudzveidības saglabāšanā , un to tāpēc var pielāgot tādām jaunām sabiedrības prasībām kā kvalitatīvi produkti, pārtikas drošība, ekoloģiskais tūrisms, dabas mantojuma saglabāšana, jauni enerģijas veidi .
The European Model of Agriculture reflects the multifunctional role farming plays in the richness and diversity of landscapes, food products and cultural and natural heritage and is thus adaptable to new social demands, such as for quality products, food safety, green tourism, the enhancement of the natural heritage, and alternative energy sources.
KLP 2003. un 2004. gada reformas bija liels solis uz priekšu, lai veicinātu lauksaimniecības konkurētspēju un ilgtspējīgu attīstību Eiropas Savienībā, kā arī izveidotu nākotnes reformu pamatu.
The 2003 and 2004 CAP reforms represent a major step forward to improve the competitiveness and sustainable development of farming activity in the EU and set the framework for future reforms.
Secīgas reformas ir stiprinājušas Eiropas lauksaimniecības konkurētspēju, samazinot cenu atbalsta garantijas.
Successive reforms have boosted the competitiveness of European agriculture by reducing price support guarantees.
Savstarpēji nesaistītu tiešo maksājumu ieviešana rosina lauksaimniekus rīkoties atbilstīgi tirgus signāliem, ko rada patērētāju pieprasījums, nevis vadīties no politikas stimuliem, kas atkarīgi no saražotā daudzuma.
The introduction of decoupled direct payments encourages farmers to respond to market signals generated by consumer demand rather than by quantity related policy incentives.
Vides, pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un labturības standartu savstarpējas atbilstības nodrošināšana stiprina patērētāju uzticību lauksaimniecībai un tās ekoloģisko ilgtspējību.
The inclusion of environment, food safety, animal health and welfare standards in cross-compliance reinforces consumer confidence and increases the environmental sustainability of farming.
KLP 2003. un 2004. gada reformas bija liels solis uz priekšu, lai veicinātu lauksaimniecības reģionālo un vietējo konkurētspēju un ilgtspējīgu attīstību Eiropas Savienībā, kā arī izveidotu nākotnes reformu pamatu.
The 2003 and 2004 CAP reforms represent a major step forward to improve the regional and local competitiveness and sustainable development of farming activity in the EU and set the framework for future reforms.
Savstarpēji nesaistītu tiešo maksājumu ieviešana rosina lauksaimniekus rīkoties atbilstīgi tirgus signāliem, ko rada patērētāju pieprasījums un sabiedrības vajadzības , nevis vadīties no politikas stimuliem, kas atkarīgi no saražotā daudzuma , un intensīvās lauksaimniecības prakses .
The introduction of decoupled direct payments encourages farmers to respond to market signals generated by consumer demand and the needs of society rather than by quantity related policy incentives and the practice of intensive farming .
Pielikums, 2.3. punkta 1. daļa
Annex, point 2.3, paragraph 1
Turpmākajā lauku attīstības politikā galvenā uzmanība pievērsta trim pamatjomām: lauksaimniecības pārtikas ekonomikai, videi, kā arī lauku ekonomikai un lauku iedzīvotājiem plašākā nozīmē.
The future Rural Development policy focuses on three key areas: the agrifood economy, the environment and the broader rural economy and population.
Jaunās lauku attīstības stratēģijas un programmas būs izvērstas galvenokārt trīs prioritāšu jomās: lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības konkurētspēja, lauku apsaimniekošana un vide, kā arī dzīves kvalitāte un diversifikācija lauku apvidos.
The new generation of rural development strategies and programmes will be built around a competitiveness axis for agriculture, food and forestry, a land management-environment axis and a quality of life/diversification axis in rural areas.
Turpmākajā lauku attīstības politikā galvenā uzmanība pievērsta trim pamatjomām: lauksaimniecībai, pārtikas pārstrādei, kā arī lauku ekonomikai un lauku iedzīvotājiem plašākā nozīmē.
The future Rural Development policy focuses on three key areas: agriculture,food processing , the environment and the broader rural economy and population.
Pirmajai lauku attīstības prioritāšu jomai galvenokārt būtu arī jāpalielina lauksaimniecības un amatniecības, nevis rūpniecības uzņēmumu konkurētspēja reģionālajā tirdzniecībā.
The first axis of rural development should primarily also increase the competitiveness of farming and craft businesses with regional marketing, not that of industrial businesses.
Pielikums, 2.4. punkta 1. daļa
Annex, point 2.4, paragraph 1
Lauku apvidiem raksturīga liela situāciju daudzveidība, sākot no nomaļiem lauku reģioniem, kas cieš no iedzīvotāju skaita samazināšanās, līdz piepilsētu reģioniem, kuros arvien intensīvāk jūtama blīvi apdzīvoto pilsētu ietekme.
Rural areas are characterised by a very large diversity of situations, ranging from remote rural areas suffering from depopulation and decline to peri-urban areas under increasing pressure from urban centres.
Lauku apvidiem raksturīga liela situāciju daudzveidība, sākot no nomaļiem lauku reģioniem, kalnu reģioniem un mazāk attīstītiem reģioniem, kas cieš no iedzīvotāju skaita samazināšanās, līdz piepilsētu reģioniem, kuros arvien intensīvāk jūtama blīvi apdzīvoto pilsētu ietekme.
Rural areas are characterised by a very large diversity of situations, ranging from remote rural, mountain, and disad van taged areas suffering from depopulation and decline to peri-urban areas under increasing pressure from urban centres.
Tāpēc ir vajadzīgas dažādas lauku attīstības stratēģijas.
Differentiated rural development strategies are thus required.
Pielikums, 2.4. punkta 2. daļa
Annex, point 2.4, paragraph 2
Saskaņā ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) definīciju, kas pamatojas uz iedzīvotāju blīvumu, lauku apvidi veido 92% no 25 valstu ES teritorijas.
According to the OECD definition, which is based on population density, rural regions represent in the EU-25 92% of the territory.
Turklāt 19% iedzīvotāju dzīvo reģionos ar dominējošu laukos dzīvojošo īpatsvaru, savukārt 37% – reģionos ar būtisku laukos dzīvojošo īpatsvaru.
Furthermore, 19% of the population live in predominantly rural regions and 37% live in significantly rural regions.
Minētajos reģionos tiek radīti 45% no bruto pievienotās vērtības 25 valstu ES un tie nodrošina 53% darba vietu, taču parasti šie reģioni atpaliek no pārējiem reģioniem attiecībā uz vairākiem sociāli – ekonomiskiem rādītājiem, ieskaitot strukturālos rādītājus.
These regions generate 45% of Gross Value Added (GVA) in the EU-25 and provide 53% of the employment, but tend to lag as regards a number of socio-economic indicators, including Structural Indicators, compared to non-rural areas.
Lauku apvidos ienākumi uz vienu iedzīvotāju ir aptuveni par trešdaļu mazāki, sieviešu aktivitātes līmenis ir zemāks, pakalpojumu nozares ir mazāk attīstītas, tajos parasti ir mazāk iedzīvotāju ar augstāko izglītību, kā arī mazākam skaitam mājsaimniecību ir piekļuve platjoslas internetam.
In rural areas, income per inhabitant is around a third less, activity rates for women are lower, the service sector is less developed, higher education levels are generally lower, and a lower percentage of households has access to ‘broadband’ internet.
Nošķirtība un nomaļā atrašanās vieta ir lielākās problēmas dažos lauku reģionos.
Remoteness and peripherality are major problems in some rural regions.
Minētie trūkumi parasti ir īpaši izteikti reģionos ar dominējošu laukos dzīvojošo īpatsvaru , lai gan kopējā aina ES mērogā var būtiski atšķirties atkarībā no dalībvalsts.
These disad van tages tend to be even more significant in predominantly rural regions , although the general picture at EU level can vary substantially between Member States.
Īpaša problēma sievietēm un jauniešiem nomaļos lauku apvidos ir iespēju, kontaktu un mācību infrastruktūras trūkums.
Lack of opportunities, contacts and training infrastructure are a particular problem for women and young people in remote rural areas.
Minētajos reģionos tiek radīti 45% no bruto pievienotās vērtības 25 valstu ES un tie nodrošina 53% darba vietu, taču parasti šie reģioni atpaliek no pārējiem reģioniem attiecībā uz vairākiem sociāli – ekonomiskiem rādītājiem, ieskaitot strukturālos rādītājus.
These regions generate 45% of Gross Value Added (GVA) in the EU-25 and provide 53% of the employment, but tend to lag behind as regards a number of socio-economic indicators, including Structural Indicators, compared to non-rural areas.
Minētie trūkumi parasti ir īpaši izteikti reģionos ar dominējošu laukos dzīvojošo īpatsvaru un tālākos reģionos, kur lauku saimniecības ir mazas, nošķirtas, cieš no grūtiem klimatiskiem apstākļiem un kur to produktu dažādība ir ierobežota.
These disad van tages tend to be even more significant in predominantly rural regions and in the outermost regions, where farms are small, isolated, exposed to severe climate conditions and limited in their range of produce.
Piemērojot EK līguma 299. panta 2. punkta noteikumus un turpinot Lisabonas stratēģijas īstenošanas atsākšanu.
Justification This is pursuant to Article 299(2) of the EC Treaty and is in accordance with the relaunch of the Lisbon Strategy.
Pielikums, 2.4. punkta 2. daļas 6. parinde
Annex, point 2.4, paragraph 2, footnote 6
ESAO definīcija pamatojas uz iedzīvotāju īpatsvaru, kuri dzīvo lauku pašvaldību teritorijā (t. i., pašvaldībās, kurās iedzīvotāju blīvums mazāks par 150 iedzīvotājiem uz km 2 ) noteiktā NUTS III reģionā.
The OECD definition is based on the share of population living in rural communes (i.e. with less than 150 inhabitants per km²) in a given NUTS III region.
Skatīt paplašināto ietekmes novērtējumu SEC(2004) 931.
See Extended Impact Assessment - SEC( 2004) 931.
Šī ir vienīgā starptautiski atzītā lauku apvidu definīcija.
This is the only definition of rural areas internationally recognised.
Tomēr dažos gadījumos tajā nav pilnībā ņemti vērā iedzīvotāji, kas dzīvo blīvāk apdzīvotos lauku apvidos, īpaši piepilsētu zonā.
However, in some cases, it does not fully take into account the population living in more densely populated rural areas, particularly in peri -urban zones.
Skatīt paplašināto ietekmes novērtējumu SEC(2004) 931.
See Extended Impact Assessment - SEC(2004) 931.
Tomēr dažos gadījumos tajā nav pilnībā ņemti vērā iedzīvotāji, kas dzīvo blīvāk apdzīvotos lauku apvidos, īpaši piepilsētu zonā.
However, in some cases, it does not fully take into account the population living in more densely populated rural areas, particularly in peri-urban zones.
Saistībā ar šīm vadlīnijām ESAO definīcija tiek izmantota tikai statistikas un raksturošanas nolūkiem.
In the context of these guidelines, the OECD definition is only used for statistical and descriptive purposes.
Ņemot vērā ESAO definīcijas nepilnības, kā tās jau aprakstītas šajā parindē, jānorāda arī, ka tā jāizmanto tikai statistikas un raksturošanas nolūkiem saistībā ar šīm vadlīnijām .
Considering the shortcomings of the OECD definition as described already in this footnote, it should be stated as well that it should be used only for statistical and descriptive purposes in the context of these guidelines .
Pielikums, 2.4. punkta 3. daļa
Annex, point 2.4, paragraph 3
Lauksaimniecība 15 valstu ES veido 2% no IKP, jaunajās dalībvalstīs – 3%, savukārt Rumānijā un Bulgārijā – vairāk nekā 10%.
In EU-15 agriculture accounts for 2% of GDP, in the new Member States for 3% and more than 10% in Romania and Bulgaria.
Jaunajās dalībvalstīs lauksaimniecībā ir nodarbināti trīs reizes vairāk cilvēku (12%) nekā vecajās dalībvalstīs (4%).
In the new Member states three times as many people work in agriculture (12%) compared to the old member states (4%).
Bulgārijā un Rumānijā nodarbinātības līmenis lauksaimniecībā ir ievērojami lielāks.
In Bulgaria and Romania agricultural employment levels are considerably higher.
Jaunās dalībvalstis raksturo ievērojama līdzekļu nepietiekamība lauksaimniecības nozarē un lielas atšķirības ienākumu līmenī, salīdzinot ar pārējām ES dalībvalstīm.
The new Member States are characterised by the significant under funding of the agricultural sector and huge disparities in income levels in comparison with the other EU Member States.
Tāpēc kohēzijas princips ir jāīsteno arī lauku apvidos.
The cohesion principle must therefore also be implemented in rural area.
Palielināts atbalsts saskaņā ar KLP otro balstu var daļēji kompensēt kaitīgās sekas, ko jauno dalībvalstu lauksaimniekiem rada tiešo maksājumu pilnīgas ieviešanas grafiks.
Increased funding under the second pillar of the CAP may partly offset the adverse impact on farmers in the new Member States of the schedule for the full introduction of direct payments.
Jaunā pieeja lauku apvidu attīstībai, kas paredz ar lauksaimniecību nesaistīto darbības veidu palielināšanu, sniedz iespēju palielināt lauku iedzīvotāju, tostarp lauksaimnieku, ienākumu līmeni.
The new approach to the development of rural areas, involving an increase in non-agricultural activities, provides an opportunity to improve income levels in rural communities, including among farmers.
EK Statistikas biroja dati liecina, ka tradicionālās lauksaimniecības reģioni pašlaik ir visnabadzīgākie Eiropas Savienības reģioni.
Eurostat figures show that traditional farming areas are currently the poorest regions of the Community.
Pielikums, 2.4. punkta 7.a daļa (jauna)
Annex, point 2.4, paragraph 7a (new)
Jāuzsver arī amatniecības lielā nozīme lauku vidē.
The importance of crafts in the countryside must also be stressed.
Amatniecība aptver visas darbības nozares: būvniecību, pārtiku, transportu, tekstilmateriālus u. c.
Crafts are linked to all sectors of activity: buildings, food, transport, textiles, etc.
Tā dod iespēju radīt darba vietas, apmācīt jauniešus, nodarbinot tos kā mācekļus, nodot tradicionālās zināšanas un radīt sociālās saiknes tālākos apvidos.
They enable job creation, training of young people through apprenticeships, the transmission of traditional skills and the creation of social ties in the most remote areas.
Pielikums, 2.4. punkta 8. daļa
Annex, point 2.4, paragraph 8
Atkal iedzīvinot Lisabonas stratēģiju, Eiropadome ir no jauna apstiprinājusi, ka Lisabonas stratēģija jāvērtē plašākā ilgtspējīgas attīstības kontekstā, ka pašreizējās vajadzības nedrīkst apmierināt, nerespektējot nākamo paaudžu iespējas apmierināt to vajadzības.
On the occasion of the relaunch of the Lisbon Strategy, the European Council has reaffirmed that the Lisbon Strategy is to be seen in the wider context of sustainable development, that present needs must be met without compromising the ability of future generations to meet their own needs.
Jaunais plānošanas periods paver vienreizējas iespējas jaunā lauku attīstības fonda atbalstu novirzīt tādām jomām kā izaugsme, darba vietas un ilgtspējība.
The new programming period provides a unique opportunity to refocus support from the new rural development fund on growth, jobs and sustainability.
Šajā sakarā tas pilnībā atbilst Ilgtspējīgas attīstības pamatprincipu deklarācijai un atjaunotajai Lisabonas darbības programmai, kurās paredzēta mērķtiecīga resursu izmantošana, lai padarītu Eiropu par pievilcīgu vietu darbam un ieguldījumiem, veicinātu zināšanas un inovācijas izaugsmei, kā arī radītu vairāk jaunu darba vietu un uzlabotu esošās.
In this respect, it is fully in line with the Declaration on the Guiding Principles for Sustainable Development and the renewed Lisbon Action Programme which seeks to target resources at making Europe a more attractive place to invest and work, promoting knowledge and innovation for growth and creating more and better jobs.
Lauku apvidu attīstība kavējas tāpēc, ka tiem nav pieejams tāds pats pakalpojumu līmenis un kvalitāte, kāds ir pieejams pilsētu apvidos.
Rural areas are disadvantaged as they do not have access to the same level and quality of services as are available in urban areas.
Tādu pakalpojumu kā, piemēram, ceļu, sabiedriskā transporta, informācijas tehnoloģijas u. c. trūkums personām, kas vēlas dzīvot un strādāt laukos, to apgrūtina.
This deficit in the provision of services, such as road, public transport, information technology etc. makes it difficult for people wishing to live and work in rural areas to do so.
Pielikums, 2.4. punkta 9. daļa
Annex, point 2.4, paragraph 9
Lauku attīstības politikai jāpalīdz lauku apvidiem sasniegt šos mērķus laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam.
Rural development policy must help rural areas meet these objectives in the period 2007–2013.
Tam savukārt nepieciešama stratēģiskāka pieeja konkurētspējai, jaunu darba vietu izveidošanai un jauninājumiem lauku apvidos , kā arī uzlabota programmu īstenošanas pārvaldība.
This requires a more strategic approach to competitiveness, job creation and innovation in rural areas and improved governance in the delivery of programmes.
Lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē arvien lielāka uzmanība jāpievērš progresīviem ieguldījumiem cilvēkos, zinātībā un kapitālā, jauniem veidiem, kā piedāvāt veiksmīgus vides pakalpojumus, kā arī iespējām, veicinot diversifikāciju, radīt jaunas darba vietas un uzlabot esošās, īpaši sievietēm un jauniešiem.
There must be an increased focus on forward-looking investments in people, know-how and capital in the farm and forestry sectors, on new ways of delivering win-win environmental services and on creating more and better jobs through diversification, particularly for women and young people.
Palīdzot ES lauku apvidiem attīstīties kā potenciāli izdevīgām ieguldījumu, darba un dzīves vietām, lauku attīstības politika var būtiski sekmēt Eiropas teritorijas ilgtspējīgu attīstību.
By helping the EU’s rural areas to fulfil their potential as attractive places to invest, work and live, rural development policy can play its part in the sustainable development of Europe’s territory.
Lauku attīstības politikai jāpalīdz lauku apvidu iedzīvotājiem sadarbībā ar valsts iestādēm un pilsonisko sabiedrību likt lietā savas spējas, īstenojot šos mērķus laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam.
Rural development policy must help people in rural areas to make use of their abilities in partnerships between government agencies and civil society in pursuit of these objectives in the period 2007–2013.
Tam savukārt nepieciešama ES un dalībvalstu stratēģiskāka pieeja , lai sasniegtu trīs mērķus – kohēziju, konkurētspēju un ilgtspējību.
This requires a more strategic approach by the EU and the Member States in order to attain the three objectives of cohesion, competitiveness and sustainability.
Tas nodrošinās jaunu darba vietu izveidošanu un jauninājumus , kā arī uzlabotu programmu īstenošanas pārvaldību lauku apvidos.
This will lead to the creation of jobs and innovation and improved governance in the delivery of programmes in rural areas .
Atbalstam lauku apvidiem ir jo īpaši jāsniedz līdzekļi, kas jaunajām dalībvalstīm vajadzīgi, lai samazinātu plaisu starp tām un pārējām 15 ES valstīm..
Support for rural areas should involve, in particular, the provision of essential funding to the new Member States in order to reduce the gap between them and the EU15.