natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Adamos Adamou , Georgs Andrejevs, Margrete Auken, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Johannes Blokland, John Bowis, Frieda Brepoels, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Matthias Groote, Françoise Grossetête, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Jens Holm, Caroline Jackson, Dan Jørgensen, Aldis Kušķis, Peter Liese, Jules Maaten, Linda McAvan, Marios Matsakis, Alexandru-Ioan Morţun, Riitta Myller, Miroslav Ouzký, Dimitrios Papadimoulis, Antonyia Parvanova, Vittorio Prodi, Guido Sacconi, Richard Seeber, Kathy Sinnott, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Marcello Vernola, Anja Weisgerber, Åsa Westlund, Glenis Willmott
Adamos Adamou, Georgs Andrejevs, Margrete Auken, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Johannes Blokland, John Bowis, Frieda Brepoels, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Matthias Groote, Françoise Grossetête, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Jens Holm, Caroline Jackson, Dan Jørgensen, Aldis Kušķis, Peter Liese, Jules Maaten, Linda McAvan, Marios Matsakis, Alexandru-Ioan Morţun, Riitta Myller, Miroslav Ouzký, Dimitrios Papadimoulis, Antonyia Parvanova, Vittorio Prodi, Guido Sacconi, Richard Seeber, Kathy Sinnott, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Marcello Vernola, Anja Weisgerber, Åsa Westlund, Glenis Willmott
PE 382.449v01-00
PE 382.449v02-00
– ņemot vērā noteikumus par struktūrfondu pārvaldību laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam,
– having regard to the rules governing the Structural Funds for the period 2007-2013,
– ņemot vērā 2006. gada 26. septembra rezolūciju par pilsētvides tematisko stratēģiju
– having regard to its resolution of 26 September 2006 on a thematic strategy for the urban environment
Pieņemtie teksti , P6_TA(2006)0367 . ,
Texts Adopted , P6_TA(2006)0367 . ,
– ņemot vērā 2005. gada 13. oktobra rezolūciju par pilsētu dimensiju paplašināšanās kontekstā
– having regard to its resolution of 13 October 2005 on the urban dimension in the context of enlargement
– ņemot vērā Padomes 2001. gada 12. februāra rezolūciju par arhitektūras kvalitāti pilsētu un laiku vidē
– having regard to the Council's resolution of 12 February 2001 on architectural quality in urban and rural environments
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Kohēzijas politika un pilsētas: pilsētu un aglomerāciju nozīme reģionu ekonomiskajā izaugsmē un darba vietu radīšanā” ( COM(2006)0385 ),
– having regard to the Commission Communication: Cohesion Policy and cities: the urban contribution to growth and jobs in the regions ( COM(2006)0385 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu par pilsētvides tematisko stratēģiju ( COM(2005)0718 ),
– having regard to the Commission Communication: the Thematic Strategy on the Urban Environment ( COM(2005)0718 ),
– ņemot vērā Komisijas 2005. gada 22. jūnija Zaļo grāmatu par energoefektivitāti
– having regard to the Commission Green Paper of 22 June 2005: Energy Efficiency –
vai kā ar ierobežotiem resursiem sasniegt labāku rezultātu ( COM(2005)0265 ),
or Doing More With Less ( COM(2005)0265 ),
– ņemot vērā 2005. gada 7. decembra Bristoles nolīgumu, kurā starp ilgtspējīgu pilsētu raksturojošām astoņām iezīmēm ir minēta rūpīgi pārdomāta un labi veidota augstas kvalitātes pilsētvide,
– having regard to the Bristol Accord of 7 December 2005, which mentions, among the eight characteristics of a sustainable city, a well-designed and well-built high-quality urban environment,
– ņemot vērā Eiropas Padomes 1996. gada 3. maijā Strasbūrā parakstītās Sociālās hartas pārskatīto versiju,
– having regard to the Social Charter of the Council of Europe – revised version (ETS 163), signed in Strasbourg on 3 May 1996,
– ņemot vērā Eiropas Mājokļu hartu, ko 2006. gada 26. aprīlī pieņēma Eiropas Parlamenta sadarbības grupa pilsētu mājokļu jautājumos,
– having regard to the European Charter on Housing adopted by its Urban Housing Intergroup on 26 April 2006,
– ņemot vērā Vankūverā (1976. gada 31. maijs – 1. jūnijs) notikušajā ANO Konferencē par cilvēkapmetnēm ( Habitat I ), pieņemto Vankūveras Deklarāciju par cilvēkapmetnēm,
– having regard to the Vancouver Declaration On Human Settlements proclaimed at the UN Conference on Human Settlements (Habitat I) held between 31 May and 11 June 1976 in Vancouver,
– ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (345/2006) un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (407/2007), piemērojot Reglamenta 117. un 118. panta noteikumus,
– having regard to the opinion of the Committee of the Regions (345/2006), and that of the European Economic and Social Committee (407/2007), in application of Rule 117 and 118 of its Rules of Procedure,
– ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu ( A6-0090/2007 );
– having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A6-0090/2007 ),
A. tā kā pienācīgu mājokļu trūkums par pieņemamām cenām ietekmē pilsoņu dzīvi, ierobežojot viņu sociālās integrācijas iespējas, kā arī pārvietošanos pilsētās un lauku rajonos;
A. whereas the lack of decent housing at affordable prices directly affects the lives of citizens, restricting their options for social integration and mobility in both urban and rural areas,
B. tā kā daudzās Eiropas pilsētās ir nopietnas mājokļu problēmas, pārāk liels vai nepietiekams piedāvājums atkarībā no reģiona vai valsts, bezpajumtniecība, iegādes un uzturēšanas izmaksu pieaugums, slikts ēku stāvoklis; tā kā ēku nepietiekama uzturēšana bieži vien noved pie esošo mājokļu nojaukšanas, kas izraisa jaunu nevienlīdzību pilsētplānošanā, jo nav integrētas attīstības stratēģijas;
B. whereas many European Union cities are experiencing great problems with housing, such as abundant or insufficient supply, depending on the region or country, homelessness, soaring costs of purchase and maintenance and buildings in a bad state of repair; whereas poor maintenance often leads to the demolition of existing housing patrimony, which can give rise to new inequalities in terms of urban planning in the absence of an integrated development strategy;
C. tā kā jautājums par pilsētu mājokļiem ir jāskata plašākā pilsētvides attīstības kontekstā un līdz ar to saistībā ar tādām problēmām kā noteiktu rajonu grimšana nabadzībā, vides degradācija (gaisa un ūdens piesārņojums, troksnis, atkritumi, sastrēgumi utt.), sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas nepietiekams līmenis un pieejamības un drošības trūkums utt.;
C. whereas the issue of urban housing should be seen against the wider background of town planning and thus as being related to problems such as the impoverishment of certain areas, environmental degradation (air and water pollution, noise, waste, congestion and so on), operational problems in relation to public services, accessibility, security and so on,
D. tā kā grūtības mājokļu pieejamībā rada sociālo segregāciju un atstumtību;
D. whereas difficulties in gaining access to housing are a cause of social segregation and ghettoisation,
E. tā kā demogrāfiskās pārmaiņas un iedzīvotāju skaita samazināšanās dažos reģionos var izraisīt mājokļu pieprasījuma samazināšanos, īpašumu neapdzīvošanu un it īpaši kultūras infrastruktūras pasliktināšanos, kā rezultātā dzīves kvalitāte šajos reģionos pasliktināsies un to apdzīvos galvenokārt nelabvēlīgas iedzīvotāju grupas;
E. whereas demographic change and depopulation in some regions may lead to a declining demand for housing, empty properties and the downgrading of cultural infrastructure in particular, with the result that quality of life is diminished in the areas concerned, which will be inhabited predominantly by disadvantaged sections of the population,
F. tā kā zemu ienākumu, augstu enerģijas cenu un nepiemērotu siltuma un siltumizolācijas sistēmu dēļ veidojas t.s. enerģijas nabadzība un atstumtība enerģijas pieejamības jomā;
F. whereas the combination of low incomes, high energy prices and inadequate heating and insulation systems results in energy poverty and energy exclusion,
G. tā kā mājokļu jautājums nav saistīts tikai ar celtniecību, bet aptver arī sociālo infrastruktūru (kultūras centrus, bibliotēkas, stadionus, sanāksmju telpas utt.), kam ir būtiska nozīme sociālajā iekļaušanā un atstumtības sajūtas novēršanā, kas it īpaši lielās pilsētās ir izplatīta parādība;
G. whereas the housing issue is not simply an issue of construction but also encompass social infrastructure (cultural centres, libraries, stadia, meeting places and so on), which is an important element in social inclusion and in tackling the feeling of alienation that is particularly widespread in large urban areas,
H. tā kā sociālā atstumtība ir pretrunā ar Eiropas sociālo modeli;
H. whereas social exclusion runs counter to the European social model,
I. tā kā ir jāsaglabā gan pilsētu un rajonu centru, gan uzskaitīto ēku struktūras vitalitāte;
I. whereas the vitality of town centres and district centres and of the fabric of listed buildings must be preserved,
J. tā kā pilsētu izplešanās rada neskaitāmas sociālas un ekonomiskas problēmas, kas ietekmē transportu (sabiedriskā transporta sastrēgumi, atkarība no privātajām automašīnām), vides aizsardzību (palielināts enerģijas patēriņš, piesārņojums) un pakalpojumu pieejamību;
J. whereas urban sprawl is causing numerous social and economic problems affecting transport (congestion in public transport, dependence on private cars), environmental protection (increased energy consumption, pollution) and the accessibility of services,
K. ņemot vērā, cik svarīgi ir pārveidot un atveseļot industriālās platības, lai tās varētu izmantot apbūvei, un aizsargāt vēl neapbūvētās zonas;
K. having regard to the importance of the regeneration and reutilisation of brownfield sites and the protection of greenfield sites,
L. tā kā finanšu instrumenti, ar kuriem atbalsta kohēzijas politiku, palīdz atdzīvināt pilsētu teritorijas, sekmējot sabiedrisko vietu atjaunošanu, īstenojot tādus pasākumus, ar kuriem uzlabo drošību un novērš likumpārkāpumus, un izstrādājot pasākumus, kas veicina ūdens un enerģijas efektīvu izmantošanu, sociālās integrācijas atbalstu utt.;
L. whereas the financial instruments supporting cohesion policy help to revive urban areas by encouraging the redevelopment of public spaces, the implementation of measures to improve safety and prevent delinquency and the development of measures to encourage the efficient use of water and energy, support for social integration and so on,
M. ņemot vērā īpašās problēmas, kas saistītas ar lielām daudzdzīvokļu ēkām, kuru būvniecībā ir izmantotas saliekamās konstrukcijas, gan no šādās ēkās esošo mājokļu kvalitātes viedokļa, gansaistībā ar grūtībām, kas izriet no infrastruktūras atjaunošanas (uzturēšanas un atjaunošanas darbu un piemērotāko paņēmienu un tehnoloģiju izpētes finansēšana);
M. having regard to the specific problems relating to large prefabricated buildings, in terms of both the quality of habitat and the difficulties stemming from the redevelopment of infrastructure (funding of maintenance and renovation work and research on appropriate techniques and technologies),
N. tā kā jaunā regula par Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF) nosaka, ka vairākos specifiskos gadījumos jaunās dalībvalstis var saņemt finansējumu
N. whereas the new regulation on the European Regional Development Fund (ERDF) has made housing eligible for funding in the new Member States in a number of specific cases
Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regulas (EK) Nr. 1080/1999 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu 7. panta 2. punkts un 5. un 6. apsvērums. ;
Regulation (EC) No 1080/2006 of the European Parliament and of the Council of 5 July 2006 on the European Regional Development Fund: Article 7(2) and Recitals 5 and 6. ,
O. ņemot vērā ar īpašumtiesībām saistītās problēmas un it īpaši tās problēmas, kas radušās dažās dalībvalstīs neatbilstošu noteikumu dēļ attiecībā uz īri un īpašumtiesību nodošanu;
O. having regard to the problems relating to property ownership, especially those caused by the inappropriate regulation in some Member States of both rent and the transfer of ownership ,
P. ņemot vērā Septīto pētniecības pamatprogrammu
P. having regard to the Seventh Framework Programme for Research
Eiropas Kopienas Septītā pētniecības, tehnoloģiskās attīstības un demonstrējumu pasākumu pamatprogramma (2007–2013). ;
Seventh Framework Programme of the European Community for Research, Technological Development and Demonstration Activities (2007-2013). ,
Q. ņemot vērā Jeremie
Q. having regard to the Jeremie
Apvienotie Eiropas resursi maziem un vidējiem uzņēmumiem. un Jessica
Joint European Resources for Micro to Medium Enterprises. and Jessica
Kopējais Eiropas atbalsts noturīgiem ieguldījumiem pilsētās. finanšu iniciatīvas, kas izveidotas sadarbībā ar Eiropas Investīciju fondu (EIF) un Eiropas Investīciju banku (EIB);
Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas. financial initiatives established in cooperation with the European Investment Fund (EIF) and the European Investment Bank (EIB) respectively ,
R. tā kā mājokļu joma ir nozīmīgs nodarbinātības avots ne tikai būvniecības nozarē, bet arī atjaunošanas, pārveidošanas un vietējo un finanšu pakalpojumu nozarēs;
R. whereas the housing sector is an important source of employment in the field of construction, but also in the fields of renovation, conversion and local and financial services,
S. tā kā Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju aizsardzības lietu padome ir pievērsusies jautājumam, kas saistīts ar bezpajumtniecību un atstumtību mājokļu pieejamībā, un izvirzījusi to par prioritāti ES stratēģijā attiecībā uz sociālo iekļaušanu un sociālo aizsardzību;
S. whereas the Employment, Social Policy, Health and Consumer Affairs Council has raised the issue of the homeless and of housing-related exclusion to the level of a priority in the EU strategy for social inclusion and social protection,
T. tā kā investīcijām sociālo mājokļu jomā ir un būs nozīmīga loma mājokļu nodrošināšanā tiem cilvēkiem, kuriem mājokļu tirgus citādi nav pieejams,
T. Whereas investment in social housing plays, and will continue to play, an essential role in providing housing for many people for whom the housing market is not otherwise accessible,
5. uzstāj, ka Lisabonas stratēģijas kontekstā jāstiprina tiesības uz mājokļa pabalstu un citas sociālās tiesības, lai darbaspēka mobilitāte kļūtu par realitāti;
Insists on the need – in the context of the Lisbon Strategy – to strengthen the right to housing benefits and to other social rights, so that worker mobility can become a reality;
7. aicina Komisiju iekļaut mājokļu jautājumu debatēs par pilsētām un reģionu ilgtspējīgu attīstību un to starpdienestu darba grupu darba programmās, kuras izveidotas, lai saskaņotu politikas, kas ietekmē pilsētu dimensiju;
Calls on the Commission to include housing in the debate on cities and the sustainable development of the regions, and in the work programme of the inter-services task force set up to coordinate policies affecting the urban dimension;
· saistībā ar noziedzību it īpaši rajonos, kurus apdzīvo maznodrošināti iedzīvotāji;
· relating to crime, especially in underprivileged areas
· saistībā ar ēkām (būvnoteikumi un ēku ekspluatācijas standarti);
· relating to buildings (construction and operating standards)
10. uzsver, ka pilsētās, piepilsētās un tuvajos lauku rajonos dzīvojošo dažādo kopienu integrēšanā liela nozīme ir kultūras centriem, starpkultūru dialogam un kopīgiem vairākās jomās īstenotiem projektiem;
Stresses the importance of cultural centres, intercultural dialogue and joint projects involving several areas in promoting the integration of the various communities living in cities, suburbs and nearby rural areas;
13. uzskata, ka lauku vidē ir būtiski stimulēt vecu ēku iegādi, rekonstruēšanu un atjaunošanu, sniegt palīdzību tām valsts un privātajām struktūrām, kuras konsultē privātpersonas un juridiskas personas, kas vēlas veidot un uzlabot valsts un privāto piedāvājumu attiecībā uz jauniem un rekonstruētiem sociāliem mājokļiem;
Believes that, in the rural environment, it is essential to propose incentives for the acquisition, rehabilitation and renovation of old buildings, to support public and private bodies providing advice and personalised guidance to private individuals and business people wanting to settle and to improve the supply of public and private, new and renovated social housing;
15. uzsver, ka, ievērojot subsidiaritātes principu, ar mājokļiem saistītās valstiska līmeņa problēmas galvenokārt ir jārisina vietējā līmenī, tāpēc šajā aspektā ir jāsniedz atbalsts pašvaldībām;
Emphasises that, with regard to the principle of subsidiarity, housing-related problems, as a national issue, should be dealt with predominantly at local level and from this perspective municipalities should be supported;
21. mudina labāk saskaņot finanšu plūsmas un politikas, kas ietekmē mājokļu jomu, un it īpaši nodrošināt, lai pasākumi, kurus atbalsta ERAF, finanšu instrumenti Jessica un Jeremie , Septītā pētniecības pamatprogramma un citi ar mājokļiem un pilsētas pārveidi saistīti Kopienas, valsts, reģionālie un vietējie līdzekļi, savstarpēji papildina viens otru, kā arī nodrošināt pilsētu vēsturiskajos centros esošo dzīvojamo ēku modernizāciju un atjaunošanu;
Encourages greater coordination of financial flows and policies affecting housing, in particular ensuring that the actions supported by the ERDF, the JESSICA and JEREMIE financial instruments, the Seventh Framework Programme for Research and the other Community, national, regional and local measures concerning housing and urban redevelopment are complementary, and specifically ensuring that residential buildings in historic city districts are modernised and renovated;
25. apstiprina savu atbalstu partnerības veidošanai starp valsts pārvaldes iestādēm, sociālekonomiskām interešu grupām un pilsonisko sabiedrību un uzsver iespējamo valsts un privāto partnerību nozīmību, it īpaši modernizējot ēkas, kuru būvniecībā ir izmantotas saliekamās konstrukcijas, un atjaunojot industriālās platības;
25 Confirms its support for the strengthening of the partnership between the public authorities, social and economic interest groups and civil society and stresses the potential importance of public-private partnerships, especially in the modernisation of prefabricated buildings and the regeneration of brownfield sites;
SAVE — daudzgadu programma enerģijas efektivitātes veicināšanai , lai sekmētu un izplatītu izvēlētos enerģijas efektivitātes paraugprojektus;
SAVE - multiannual programme seeking to promote energy efficiency , in order to promote and disseminate the exemplary energy efficiency projects selected;
30. mudina Komisiju izveidot visās Savienības oficiālajās valodās pieejamu tīmekļa vietni, kas līdzīgi kā Eiropas pilsētvides zināšanu tīkls ( EUKN ), būtu sadarbības, informācijas un paraugprakses apmaiņas forums;
Encourages the Commission to set up a website in all official languages of the Union to serve as a forum for cooperation and the exchange of information and best practices similar to the European Urban Knowledge Network (EUKN);
36. mudina valsts, reģionālās un vietējās varas iestādes noteikt dažādus dalībvalstu pilsētās un teritorijās esošus apstākļus, kā arī sagatavot un pārskatīt mājokļu politiku saskaņā ar ilgtspējas principu;
Encourages national, regional and local authorities to identify the different circumstances of the cities and territories in the Member States and to draw up and review their housing policies in accordance with the principle of sustainability;
Lai gan Līgums Eiropas Savienībai nepiešķir konkrētas pilnvaras mājokļu jomā, lielam skaitam Kopienas politisko nostādņu (piemēram, vides, enerģētikas, transporta, sociālās politikas jomā vai arī kopējā tirgus veicināšanas pasākumu jomā) ir tieša vai netieša ietekme uz mājokļu situāciju dažādās ES dalībvalstīs.
Although the Treaty does not vest the European Union with any specific powers with regard to housing, a large number of Community policies (in particular those concerning the environment, energy, transport, social affairs and measures to benefit the common market) have a direct or indirect impact on housing conditions in the various EU Member States.
Neskatoties uz to, ERAF regulā laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam ir noteikts, ka jaunajās dalībvalstīs mājokļiem var saņemt finansējumu (7. panta 2. punkts un 5. un 6. apsvērums), un tas nozīmē, ka šajā jautājumā daļa no atbildības ir nodota Eiropas Savienībai.
Nevertheless, the ERDF regulation for the period 2007-2013 has made housing eligible for funding in the new Member States in a number of cases set out in Article 7(2) and Recitals 5 and 6, thereby de facto giving some of the responsibility to the EU.
Mājokļu jautājums ir jāskata plašākā perspektīvā par pilsētu pievilcību, domājot par to izaugsmes un jaunu darba vietu radīšanas potenciāla palielināšanu un tādējādi par Lisabonas darba kārtības īstenošanu.
Housing should also be seen from the wider perspective of the attractiveness of cities in terms of strengthening their growth and job creation potential, which thus also helps to implement the Lisbon Agenda.
Pilsētu ieguldījums izaugsmes veicināšanā un jaunu darba vietu radīšanā ir izcelts arī Kopienas Stratēģiskajās pamatnostādnēs kohēzijas jomā.
The contribution of cities to growth and employment has also been highlighted in the Community Strategic Guidelines on cohesion.
Eiropas Parlaments par šo jautājumu vairākās rezolūcijās
The European Parliament has expressed its views on this matter in a number of resolutions
Eiropas Parlamenta Rezolūcija par pilsētvides tematisko stratēģiju ( 2006/2061(INI) ) un Eiropas Parlamenta Rezolūcija par pilsētu attīstību ES paplašināšanās kontekstā ( 2004/2258(INI) ). ir aicinājis veikt konkrētus pasākumus, kas veicinātu pilsētvides attīstību, un lielāku atbildību uzticēt vietējiem lēmējiem, kam būtu jāizstrādā pilsētvides pārvaldības un transporta plānu, lai uzlabotu savu pilsētu ikdienas dzīvi.
European Parliament resolution on the thematic strategy on the urban environment ( 2006/2061(INI) ) and European Parliament resolution on the urban dimension in the context of enlargement ( 2004/2258(INI) ). , advocating practical measures to boost the development of the urban environment and a greater sense of responsibility on the part of the local decision-makers responsible for drawing up management and urban transport plans to improve quality of life in their cities.
Turklāt Eiropas Mājokļu harta, ko 2006. gada 26. aprīlī pieņēma Eiropas Parlamenta apvienotā grupa pilsētu un mājokļu jautājumos, definē mājokli kā pirmās nepieciešamības preci, kā vienu no sociālajām pamattiesībām, kas ir Eiropas sociālā modeļa pamatā, un cilvēka cieņas elementu.
Furthermore, the European Housing Charter, adopted by the 'URBAN-Housing' Intergroup of the European Parliament on 26 April 2006, defines housing as a staple part of life, a fundamental social right underpinning the European social model and a source of human dignity.
Tāpēc ir svarīgi noteikt faktorus, kas ietekmē mājokļu problēmu, lai tādējādi varētu ieviest „sociāli atbildīgu” politiku un lai mājokļus padarītu pieejamus visiem.
We must therefore identify those factors which have an impact on housing, in order to implement a 'socially responsible' policy and make housing accessible to all.
Ir jāsamazina teritoriālā segregācija un atstumtības veidošanās parādības, kā arī jārisina sociālekonomiskās problēmas, kas saistītas ar iedzīvotāju novecošanu, un mājokļu jautājums jāskata plašākā perspektīvā, saistot to ar pilsētu ilgtspējīgu attīstību.
We have to find a solution to the problems of spatial segregation and 'ghettoisation' and meet the social and economic challenges relating to the ageing population, whilst placing housing in the broader context of the sustainable development of towns and cities.
Šajā ziņojumā mājokļu jautājums tiek apsvērts trīs galvenajos aspektos:
This report seeks to focus the housing debate on three key issues:
1. sociālajā aspektā,
1. the social dimension
2. vides un enerģētikas aspektā,
2. the environmental and energy dimension
3. saskaņošanas aspektā.
3. the coordination dimension.
Sociālais aspekts
Social dimension