natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I pielikuma I daļas sadaļas „Tēmas” 1. punkta „Veselība” apakšpunkta „Darbības” 3. apakšvirsraksta „Eiropas iedzīvotājiem sniegtās veselības aprūpes optimizēšana” 1. ievilkums
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 1 "Health", Subpoint "Activities", subheading 3 "Optimising the delivery of health care to European citizens", indent 1
- Klīnisko pētījumu rezultātu ieviešana klīniskajā praksē.
- Translating clinical outcome into clinical practice .
Lai izprastu lēmumu pieņemšanu klīniskos apstākļos un to, kā pārvērst klīniskās izpētes rezultātus klīniskā praksē, jo īpaši risinot bērnu, sieviešu un vecāka gadagājuma cilvēku īpašās vajadzības.
To understand clinical decision-making and how to translate outcomes of clinical research into clinical practice and especially addressing the specificities of children, women and elderly population .
- Klīnisko pētījumu rezultātu ieviešana klīniskajā praksē.
- Translating clinical outcome into clinical practice.
Lai izprastu lēmumu pieņemšanu klīniskos apstākļos un to, kā pārvērst klīniskās izpētes rezultātus klīniskā praksē, jo īpaši risinot bērnu, sieviešu, vecāka gadagājuma cilvēku un invalīdu īpašās vajadzības.
To understand clinical decision-making and how to translate outcomes of clinical research into clinical practice and especially addressing the specificities of children, women, the elderly and disabled persons.
Veselības aprūpes saņemšana bieži vien nav atbilstīgi organizēta, lai būtu pienācīgi pieejama invalīdiem.
Health care delivery is often not adequately designed to ensure it is properly accessed by disabled persons.
Nav pētījumu par to, cik pieejama ir veselības aprūpe šādām maznodrošināto grupām, tie jāveic.
Research in respect of how health care reaches such disadvantaged groups is lacking and needs to be investigated
I pielikuma I daļas sadaļas „Tēmas” 1. punkta „Veselība” apakšpunkta „Darbības” 3. apakšvirsraksta „Eiropas iedzīvotājiem sniegtās veselības aprūpes optimizēšana” 2. ievilkums
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 1 "Health", Subpoint "Activities", subheading 3 "Optimising the delivery of health care to European citizens", indent 2
- Veselības sistēmu, tostarp pārejas posma veselības sistēmu kvalitāte, efektivitāte un solidaritāte.
- Quality, efficiency and solidarity of health systems including transitional health systems .
Maznodrošināto ļaužu grupu, tostarp invalīdu, piekļuve veselības aprūpei.
Access to health care of disadvantaged populations including disabled persons.
Veselības aprūpes saņemšana bieži vien nav atbilstīgi noorganizēta, lai būtu pienācīgi pieejama invalīdiem un etnisko minoritāšu grupām.
Health care delivery is often not adequately designed to ensure it is properly accessed by disabled persons and ethnic minorities are groups.
Nav pētījumu par to, cik pieejama ir veselības aprūpe šādām maznodrošināto grupām, tie jāveic.
Research in respect of how health care reaches such disadvantaged groups is lacking and needs to be investigated.
I pielikuma I daļas sadaļas „Tēmas” 1. punkta „Veselība” apakšpunkta „Darbības” 3.a apakšvirsraksts (jauns)
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 1 "Health", Subpoint "Activities", subheading 3 a (new)
· Alternatīvās testēšanas stratēģijas un ar dzīvniekiem nesaistītās metodes
· Alternative testing strategies and non-animal methods
- Padziļināta pētniecība ar dzīvniekiem nesaistītu alternatīvu testēšanas metožu attīstībai un apstiprināšanai.
- Increased research for the development and validation of alternatives to animal testing.
Izstrādāt un apstiprināt alternatīvas testēšanas metodes un jo īpaši ar dzīvniekiem nesaistītas metodes cilvēku un veterināro vakcīnu testēšanai, toksikoloģiskās un farmaceitiskās drošības testēšanai un citām pētniecības jomām.
To develop and validate alternative testing strategies and in particular non-animal methods for human and veterinary vaccine testing, toxicological and pharmaceutical safety testing, and other areas of research.
Īpaša uzmanība jāpievērš tam, lai pārtrauktu primātu izmantošanu.
Special attention needs to be given to replacing the use of non-human primates.
Saskaņā ar Protokolā par dzīvnieku aizsardzību un labturību, Padomes Direktīvas 86/609/EEK 23. pantā un Sestās vides rīcības programmas 7.2 panta a) un b) punktā noteiktajām prasībām veselības un biomedicīniskās pētniecības darbībās jāiekļauj alternatīvu izmēģinājumu stratēģiju un jo īpaši ar dzīvniekiem nesaistītu metožu attīstība un apstiprināšana.
In accordance with the requirements in the Protocol on protection and welfare of animals, Art. 23 of Council Directive 86/609/EEC, and Art. 7.2 (a) and (b) of the Sixth Community Environment Action Programme, the development and validation of alternative testing strategies and in particular non-animal test methods should be included among the activities in relation to health and biomedical research.
I pielikuma I daļas iedaļas „Tēmas” 2. punkta „Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija” apakšpunkts „Mērķis”
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 2 "Food, Agriculture and Biotechnology", Subpoint "Objectives"
Izveidot Eiropā uz zinātnes atziņām balstītu bioekonomiku , apvienojot zinātni, rūpniecību un citas ieinteresētās puses, lai izmantotu jaunas pētniecības iespējas, risinot sociālas un ekonomikas problēmas: pieaugošs pieprasījums pēc drošākas, veselīgākas un kvalitatīvākas pārtikas un pēc atjaunojamo bioresursu ilgtspējīgas izmantošanas un ražošanas; pieaugošais epizootijas un zoonozes slimību, kā arī ar pārtiku saistītu traucējumu risks; draudi lauksaimniecības un zivsaimniecības ražošanas ilgtspējībai un drošībai, jo īpaši klimata pārmaiņu rezultātā; pieaugošais pieprasījums pēc augstas kvalitātes pārtikas, ņemot vērā dzīvnieku labturības un lauku apstākļus.
Building a European Knowledge Based Bio-Economy by bringing together science, industry and other stakeholders, to exploit new and emerging research opportunities that address social and economic challenges: the growing demand for safer, healthier and higher quality food and for sustainable use and production of renewable bio-resources; the increasing risk of epizootic and zoonotic diseases and food related disorders; threats to the sustainability and security of agricultural and fisheries production resulting in particular from climate change; and the increasing demand for high quality food, taking into account animal welfare and rural contexts.
Izveidot Eiropā uz zinātnes atziņām balstītu bioekonomiku, apvienojot zinātni, rūpniecību un citas ieinteresētās puses, lai izmantotu jaunas pētniecības iespējas, risinot sociālas, vides un ekonomikas problēmas: pieaugošs pieprasījums pēc drošākas, veselīgākas un kvalitatīvākas pārtikas un pēc atjaunojamo bioresursu ilgtspējīgas izmantošanas un ražošanas; pieaugošais epizootijas un zoonozes slimību, kā arī ar pārtiku saistītu traucējumu risks; draudi lauksaimniecības un zivsaimniecības ražošanas ilgtspējībai un drošībai, jo īpaši klimata pārmaiņu rezultātā; pieaugošais pieprasījums pēc augstas kvalitātes pārtikas, ņemot vērā dzīvnieku labturības un lauku apstākļus.
Building a European Knowledge Based Bio-Economy by bringing together science, industry and other stakeholders, to exploit new and emerging research opportunities that address social , environmental and economic challenges: the growing demand for safer, healthier and higher quality food and for sustainable use and production of renewable bio-resources; the increasing risk of epizootic and zoonotic diseases and food related disorders; threats to the sustainability and security of agricultural and fisheries production resulting in particular from climate change; and the increasing demand for high quality food, taking into account animal welfare and rural contexts.
I pielikuma I daļas iedaļas „Tēmas” 2. punkta „Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija” apakšpunkta „Pamatojums” 1. daļa
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 2 "Food, Agriculture and Biotechnology", Subpoint "Rationale", paragraph 1
Jauninājumi un zināšanu attīstība bioloģisko resursu (mikroorganismu, augu, dzīvnieku) ilgtspējīgā apsaimniekošanā, ražošanā un izmantošanā sniegs pamatu jauniem, ilgtspējīgiem, ekoloģiski efektīviem un konkurētspējīgiem produktiem lauksaimniecības, zivsaimniecības, pārtikas, veselības, koksnes apstrādes un pārstrādes rūpniecībā, kā arī saistītajās nozarēs.
Innovations and advancement of knowledge in the sustainable management, production and use of biological resources (micro-organism, plants, animals), will provide the basis for new, sustainable, eco-efficient and competitive products for agriculture, fisheries, food, health, forest based and related industries .
Saskaņā ar Eiropas stratēģiju par zinātnēm par dzīvību un biotehnoloģiju tas palīdzēs palielināt Eiropas biotehnoloģijas un pārtikas uzņēmumu, īpaši augsto tehnoloģiju MVU, konkurētspēju, vienlaicīgi uzlabojot sociālo labklājību.
In line with the European strategy on life sciences and biotechnology , this will help increase the competitiveness of European biotechnology and food companies, in particular high tech SMEs, while improving social welfare and well-being.
Veselīgas pārtikas un citu preču ilgtspējīga ražošana, kā arī Eiropas stratēģija dzīvības un biotehnoloģijas zinātņu jomā palīdzēs palielināt Eiropas biotehnoloģijas un pārtikas uzņēmumu, īpaši MVU, konkurētspēju, vienlaicīgi uzlabojot sociālo labklājību.
Sustainable production of healthy food and other products as well as the European strategy on life sciences and biotechnology will help increase the competitiveness of European biotechnology and food companies, in particular SMEs, while improving social welfare and well-being.
Pētniecība par pārtikas un dzīvnieku barības aprites drošumu, ar uzturu saistītām slimībām , ilgtspējīgas pārtikas izvēli un pārtikas un uztura ietekmi uz veselību palīdzēs apkarot ar pārtiku saistītos veselības traucējumus (piem., aptaukošanās, alerģijas) un infekcijas slimības (piem., transmisīvā sūkļveida encefalopātija, putnu gripa), vienlaicīgi sniedzot nozīmīgu ieguldījumu pastāvošo politiku un noteikumu īstenošanā un nākamo politiku un regulējuma formulēšanā sabiedrības, dzīvnieku, augu veselības un patērētāju aizsardzības jomā.
Research into the safety of food and feed chains, diet related diseases, sustainable food choices and the impact of food and nutrition on health will help to fight food related disorders (e.g. obesity, allergies) and infectious diseases (e.g. transmissible spongiform encephalopathies, avian-flu), while making important contributions to the implementation of existing and the formulation of future policies and regulations in the area of public, animal and plant health and consumer protection.
Jāveicina jauninājumu izpēte bioloģiskajā lauksaimniecībā un citās zema investīciju līmeņa lauksaimniecības sistēmās.
Research in innovation should be promoted for organic farming and other low-input farming systems.
I pielikuma I daļas iedaļas „Tēmas” 2. punkta „Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija” apakšpunkta „Darbības” 1. apakšpunkts
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 2 "Food, Agriculture and Biotechnology", Subpoint "Activities", bullet point 1
· Zemes, meža un ūdens vides bioloģisko resursu ilgtspējīga ražošana un apsaimniekošana: veicināt pētniecību, tostarp tādas tehnoloģijas kā genomika, proteomika, metabolomika, sistēmu bioloģija un mikroorganismu, augu un dzīvnieku konverģējošas tehnoloģijas, ieskaitot minēto organismu bioloģiskās daudzveidības izmantošanu; uzlaboti kultūraugi un ražošanas sistēmas, tostarp bioloģiskā lauksaimniecība, kvalitatīvas ražošanas shēmas un ĢMO ietekme; ilgtspējīga, konkurētspējīga un daudzfunkcionāla lauksaimniecība un mežsaimniecība; lauku attīstība; dzīvnieku labturība, audzēšana un ražošana; augu veselība; ilgtspējīga un konkurētspējīga zivsaimniecība un lauksaimniecība; dzīvnieku infekcijas slimības, tostarp zoonozes; dzīvniekizcelsmes atkritumu droša iznīcināšana; ūdeņu dzīvo resursu saglabāšana, apsaimniekošana un izmantošana, izstrādājot līdzekļus, kas vajadzīgi politikas veidotājiem un citiem dalībniekiem lauksaimniecības un lauku attīstības jomā (ainavu, zemes apsaimniekošanas politika utt.)
· Sustainable production and management of biological resources from land, forest, and aquatic environments: Enabling research, including 'omics' technologies, such as genomics, proteomics, metabolomics, systems biology and converging technologies for micro-organisms, plants and animals, including exploitation of their biodiversity; improved crops and production systems, including organic farming, quality production schemes and GMO impacts; sustainable, competitive and multifunctional agriculture, and forestry; rural development; animal welfare, breeding and production; plant health; sustainable and competitive fisheries and aquaculture; infectious diseases in animals, including zoonoses; safe disposal of animal waste; conservation, management and exploitation of living aquatic resources, developing the tools needed by policy makers and other actors in agriculture and rural development (landscape, land management practices etc.).
· Zemes, meža un ūdens vides bioloģisko resursu ilgtspējīga ražošana un apsaimniekošana: veicināt pētniecību, tostarp tādas tehnoloģijas kā genomika, proteomika, metabolomika, sistēmu bioloģija un mikroorganismu, augu un dzīvnieku konverģējošas tehnoloģijas, tostarp minēto organismu bioloģiskās daudzveidības un lauksaimniecības ģenētisko resursu konservācija un ilgtspējīga izmantošana; uzlaboti kultūraugi un ražošanas sistēmas, tostarp bioloģiskā lauksaimniecība un citas ilgtspējīgas zema enerģijas patēriņa lauksaimniecības sistēmas, lopkopība ar iezīmēšanas palīdzību, kvalitatīvas ražošanas shēmas un ĢMO ietekmes uz vidi un cilvēkiem uzraudzība un novērtējums; ilgtspējīga, konkurētspējīga un daudzfunkcionāla lauksaimniecība un mežsaimniecība; integrēta lauku attīstība , tostarp pilsoniskās sabiedrības aspekti saistībā ar dalību plānošanā un lēmumu pieņemšanā ; dzīvnieku labturība, audzēšana un ražošana; augu veselība; ilgtspējīga un konkurētspējīga zivsaimniecība un akvakultūra; dzīvnieku infekcijas slimības, tostarp zoonozes; citi draudi ilgtspējīgai attīstībai un drošai apgādei ar pārtikas produktiem (tostarp klimata pārmaiņas un naftas krājumu izzušana); dzīvniekizcelsmes atkritumu droša iznīcināšana un izmantošana ; ūdeņu dzīvo resursu saglabāšana, apsaimniekošana un izmantošana, izstrādājot līdzekļus, kas vajadzīgi stratēģijas izstrādātājiem un citiem lauksaimniecības un lauku attīstības jomā iesaistītajiem (ainavu, zemes apsaimniekošanas politika utt.).
· Sustainable production and management of biological resources from land, forest, and aquatic environments: Enabling research, including 'omics' technologies, such as genomics, proteomics, metabolomics, systems biology and converging technologies for micro-organisms, plants and animals, including conservation and sustainable use of their natural biodiversity and genetic resources on farm ; improved crops and production systems, including organic and other sustainable low energy input farming systems , marker assisted breeding, quality production schemes and monitoring and assessment of GMO impacts on the environment and humans; sustainable, competitive and multifunctional agriculture, and forestry; integrated rural development including the aspects of civil society participation in planning and decision-making ; animal welfare, breeding and production; plant health; sustainable and competitive fisheries and aquaculture; infectious diseases in animals, including zoonoses; other threats to the sustainability and food supply security of food production (including climate change and oil depletion); safe disposal and utilisation of animal waste; conservation, management and exploitation of living aquatic resources, developing the tools needed by policy makers and other actors in agriculture and rural development (landscape, land management practices etc.).
Šīs darbības galvenais mērķis ir ilgtspējīga pārtikas ražošana un resursu apsaimniekošana.
Sustainability of food production and resource management shall be the main focus of this activity.
I pielikuma I daļas iedaļas „Tēmas” 2. punkta „Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija” apakšpunkta „Darbības” 2. apakšpunkts
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 2 "Food, Agriculture and Biotechnology", Subpoint "Activities", bullet point 2
· Princips „no galda uz saimniecību”- pārtika, veselība, labturība: pārtikas un lopbarības patērētāju, sabiedrības, rūpniecības un veselības aspekti, tostarp uzvedības zinātnes un kognitīvās zinātnes; uzturs, ar uzturu saistītās slimības un traucējumi, tostarp aptaukošanās; novatoriskas pārtikas un lopbarības apstrādes tehnoloģijas (tostarp iepakošana); pārtikas, dzērienu un lopbarības uzlabota kvalitāte un nekaitīgums, gan no ķīmiskā, gan no mikrobioloģiskā viedokļa; pārtikas aprites integritāte (un kontrole); vides ietekme uz pārtikas/dzīvnieku barības apriti un pārtikas/dzīvnieku barības aprites ietekme uz vidi; kopējā pārtikas aprites koncepcija (tostarp pārtika no jūras dzīvniekiem un augiem); izsekojamība.
· “ Fork to farm”: Food, health and well being: Consumer, societal, industrial and health aspects of food and feed, including behavioural and cognitive sciences; nutrition, diet related diseases and disorders, including obesity; innovative food and feed processing technologies (including packaging); improved quality and safety, both chemical and microbiological , of food, beverage and feed; integrity (and control) of the food chain; environmental impacts on and of food/feed chains; total food chain concept (including seafood); traceability.
· Princips „no galda uz saimniecību”- pārtika, veselība, labturība: pārtikas un lopbarības patērētāju, sabiedrības, kulturālie, rūpnieciskie un veselības aspekti, tostarp uzvedības zinātnes un kognitīvās zinātnes; uzturs, ar uzturu saistītās slimības un traucējumi, tostarp aptaukošanās un alerģijas; noteikta veida pārtikas un uztura sniegtais labums veselībai; novatoriskas pārtikas un lopbarības apstrādes, transporta un mazumtirdzniecības tehnoloģijas (tostarp iepakojuma un pārtikas piegādes attālumu samazināšana); pārtikas, dzērienu un lopbarības uzlabota kvalitāte un nekaitīgums, gan no ķīmiskā, gan no bioloģiskā viedokļa; pārtikas aprites integritāte un ilgtspējība (un kontrole); vides ietekme uz pārtikas/dzīvnieku barības apriti un pārtikas/dzīvnieku barības aprites ietekme uz vidi; kopējā pārtikas aprites koncepcija (tostarp pārtika no jūras dzīvniekiem un augiem); izsekojamība.
· “Fork to farm”: Food, health and well being: Consumer, societal, cultural , industrial and health aspects of food and feed, including behavioural and cognitive sciences; nutrition, diet related diseases and disorders, including obesity and allergies; health benefits of certain foods and diets ; innovative food and feed processing, transport and retailing technologies (including reduction of packaging and food miles ); improved quality and safety, both chemical and biological , of food, beverage and feed; integrity and sustainability (and control) of the food chain; environmental impacts on and of food/feed chains; total food chain concept (including seafood); traceability.
I pielikuma I daļas iedaļas „Tēmas” 2. punkta „Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija” apakšpunkta „Darbības” 3. apakšpunkts
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 2 "Food, Agriculture and Biotechnology", Subpoint "Activities", bullet point 3
· Zinātnes par dzīvību un biotehnoloģija ilgtspējīgiem nepārtikas produktiem un procesiem: uzlaboti kultūraugi, izejvielas, jūras produkti un biomasa (tostarp jūras resursi) enerģijai, videi un produkti ar augstu pievienoto vērtību, tādi kā materiāli un ķīmiskas vielas, ieskaitot jaunas lauksaimniecības sistēmas, bioprocesus un bioloģiskas pārstrādes rūpnīcas koncepcijas; biokatalīze; mežsaimniecība un koksnes apstrādes un pārstrādes produkti un procesi; vides atveseļošana un tīrāka pārstrāde.
· Life sciences and biotechnology for sustainable non-food products and processes: Improved crops, feed-stocks, marine products and biomass (including marine resources) for energy, environment, and high added value products such as materials and chemicals, including novel farming systems, bio-processes and bio-refinery concepts; bio-catalysis; forestry and forest based products and processes; environmental remediation and cleaner processing.
· Zinātnes par dzīvību un biotehnoloģija ilgtspējīgiem nepārtikas produktiem un procesiem: uzlaboti kultūraugi, izejvielas, jūras produkti un biomasa (tostarp jūras resursi) enerģijai, videi un produkti ar augstu pievienoto vērtību, tādi kā materiāli un ķīmiskas vielas, tostarp jaunas ilgtspējīgas un uz atjaunīgo enerģiju balstītas lauksaimniecības sistēmas, bioprocesus un bioloģiskas pārstrādes rūpnīcas koncepcijas; biokatalīze; mežsaimniecība un koksnes apstrādes un pārstrādes produkti un procesi; vides atveseļošana un tīrāka pārstrāde.
· Life sciences and biotechnology for sustainable non-food products and processes: Improved crops, feed-stocks, marine products and biomass (including marine resources) for energy, environment, and high added value products such as materials and chemicals, including novel sustainable and renewable energy based farming systems, bio-processes and bio-refinery concepts; bio-catalysis; forestry and forest based products and processes; environmental remediation and cleaner processing.
I pielikuma I daļas iedaļas „Tēmas” 3. punkta „Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas” apakšpunkta „Pamatojums” 2. daļa
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 3 "Information and Communication Technologies", Subpoint "Rationale", paragraph 2
Pietuvināt tehnoloģijas cilvēkiem un organizatoriskām vajadzībām nozīmē neizcelt tehnoloģiju sarežģītību un pēc pieprasījuma atklāt to funkcionalitāti, padarīt tehnoloģijas ļoti viegli lietojamas, pieejamas un cenas ziņā pieņemamas, nodrošināt jaunas uz IKT balstītas lietojumprogrammas, risinājumus un pakalpojumus, kuri ir uzticami, droši un pielāgojami lietotāju kontekstam un vēlmēm.
To bring technology closer to people and organisational needs means: hiding technology complexity and revealing functionality on demand; making technology very simple to use, available and affordable; providing new ICT-based applications, solutions and services that are trusted, reliable, and adaptable to the users’ context and preferences.
Pietuvināt tehnoloģijas cilvēkiem un organizatoriskām vajadzībām nozīmē neizcelt tehnoloģiju sarežģītību un pēc pieprasījuma atklāt to funkcionalitāti, padarīt tehnoloģijas ļoti viegli lietojamas, pieejamas un cenas ziņā pieņemamas, kā arī visiem, tostarp invalīdiem, sasniedzamas, nodrošināt jaunas uz IKT balstītas lietojumprogrammas, risinājumus un pakalpojumus, kuri ir uzticami, droši un pielāgojami lietotāju kontekstam un vēlmēm. izmantojot IKT ilgtspējīgā attīstībā, īpaši transporta apsaimniekošanā, enerģijas konservācijā un dabas resursu izmantošanā.
To bring technology closer to people and organisational needs means: hiding technology complexity and revealing functionality on demand; making technology very simple to use, available and affordable and accessible for all, including for disabled persons ; providing new ICT-based applications, solutions and services that are trusted, reliable, and adaptable to the users’ context and preferences ; using ICT for sustainable development, particularly in the management of transport, in conservation of energy and in natural resource use.
Lai sasniegtu Lisabonas mērķus maznodrošināto grupu sociālās integrācijas jomā, ļoti būtiska nozīme ir invalīdu piekļuvei informācijas sabiedrībai.
Access to the information society for disabled people is absolutely essential to fulfilling the Lisbon goals of social inclusion of disadvantaged groups.
Šajā sakarā EAF uzskata, ka Pamatprogrammā ir jāapstiprina divpusēja pieeja, kas ietver gan palīgtehnoloģiju, gan kopējā projekta principus.
In this respect EDF believes a two pronged approach must be adopted by the Framework Programme which embraces both the principles of assistive technologies (AT) and Design for All principles.