natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ø A chievement of the operational implementation of 112 and E112 as the one and only emergency number with localisation in Europe.
Ø Achievement of the operational implementation of 112 and E112 as the one and only emergency number with localisation in Europe.
Eiropas ceļu satiksmes drošība: eCall nodrošināšana iedzīvotājiem
Road safety: bringing eCall to citizens
par valsts atbalsta rīcības plāna nozaru aspektiem: atbalsts jauninājumiem
on sectoral aspects of the State Aid Action Plan: aid for innovation
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinums ..................3
OPINION OF THE COMMITTEE ON INDUSTRY, RESEARCH AND ENERGY...............13
par valsts atbalsta rīcības plāna nozaru aspektiem: atbalsts jauninājumiem
on sectoral aspects of the State Aid Action Plan : aid for innovation
– ņemot vērā Komisijas 2005. gada 2. septembra paziņojumu „Apspriedes dokuments par valsts atbalstu jauninājumiem” ( KOM(2005)0436 ),
– having regard to the Commission Communication of 2 September 2005, entitled 'Consultation Document on State Aid for Innovation' ( COM(2005)0436 ),
– ņemot vērā Komisijas 2005. gada 7. jūnija Valsts atbalsta rīcības plānu „Mazāks un mērķtiecīgāks valsts atbalsts: plāns valsts atbalsta reformai 2005.–2009. gadam” ( KOM(2005)0107 ),
– having regard to the Commission's State aid action plan: Less and better-targeted State aid: a roadmap for State aid reform 2005-2009 of 7 June 2005 ( COM(2005)0107 ),
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 14. februāra rezolūciju par valsts atbalsta reformu 2005.–2009. gadam
– having regard to its resolution of 14 February 2006 on State aid reform 2005-2009
Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0054 . ,
Texts adopted, P6_TA(2006)0054 . ,
– ņemot vērā Komisijas 2005. gada 21. decembra paziņojuma projektu „Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnes 2007.–2013. gadam”
– having regard to the draft Commission Communication of 21 December 2005, entitled 'Guidelines on National Regional Aid for 2007-2013'
– ņemot vērā Kopienas nostādnes par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai
– having regard to the Community Framework for State aid for Research and Development
Komisija publicēja 9.12.2005. ,
Published by the Commission on 9.12.2005. ,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu par valsts atbalstu un riska kapitālu
– having regard to the Commission Communication on State aid and risk capital
– ņemot vērā Komisijas 2005. gada 12. oktobra paziņojumu „Pētniecības un inovācijas sekmēšana — ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai: kopēja nostāja”( KOM(2005)0488 ),
– having regard to the Commission Communication of 12 October 2005, entitled 'More Research and Innovation - Investing for Growth and Employment: A Common Approach' ( COM(2005)0488 ),
– ņemot vērā Komisijas 2002. gada 12. decembra Regulu (EK) Nr. 2204/2002 par Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu nodarbinātībai
– having regard to Commission Regulation (EC) No 2204/2002 of 12 December 2002 on the application of Articles 87 and 88 of the EC Treaty to State aid for employment
– ņemot vērā EK līguma 2., 5., 81., 82., 87., 88. un 163. pantu,
– having regard to Articles 2, 5, 81, 82, 87, 88 and 163 of the EC Treaty,
– ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu ( A6-0073/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinion of the Committee on Industry, Research and Energy ( A6‑0073/2006 ),
A. tā kā ES ir paredzējusi vispārējā valsts atbalsta samazināšanu un pārkārtošanu par labu horizontālajiem mērķiem;
A. whereas the EU aims to reduce the general level of State aid and its redeployment, in favour of horizontal objectives,
B. tā kā jaunievedumu līmenis ES nav optimāls un atpaliek no tās tirdzniecības partneriem gan saistībā ar investīcijām P&A , gan ražīguma pieaugumu; tā kā intelektuālā darbaspēka emigrāciju un investīciju aizplūdi no ES uz citām pasaules daļām ir jāvērš pretējā virzienā;
B. whereas the level of innovation in the EU is sub-optimal and lags behind its trading partners as regards both R&D investment and productivity growth; whereas the trend of the 'brain drain' and the investment flow from the EU to other parts of the world should be reversed,
C. tā kā attiecībā uz jauninājumiem, pētniecību un attīstību horizontālais atbalsts tiek sniegts Eiropas konkurētspējai svarīgā jomā, kā arī tādā jomā, kurā mūsu konkurenti paredz būtiski lielāku valsts atbalstu nekā tas ir atļauts Eiropas Savienībā;
C. whereas in the case of innovation and R&D, horizontal aid exists in a field which is vital to the EU's competitiveness and one in which our competitors provide substantially more State aid than is permitted in the EU,
D. tā kā jauninājumu procesiem ir vajadzīgas iespējas attīstībai un eksperimentēšanai,
D. whereas innovation processes need scope for development and room for experimentation,
E. tā kā atšķirības darbības rezultātos jauninājumu jomā starp ES un tās globālajiem konkurentiem ir radušās tādu faktoru rezultātā, kā mazas valsts un privātās investīcijas P&A, nepietiekošs kvalificētu darbinieku skaits, kā arī ES patentu noteikumu kavējošais raksturs;
E. whereas the innovation performance gap between the EU and its global competitors is due to factors such as low public and private investment in R&D, an insufficient number of skilled workers, and disincentives inherent in EU rules on patents,
F. tā kā valsts atbalstam, kā faktoram, kas ietekmē lēmumu pieņemšanu par investīcijām P&A, ir ļoti maza nozīme; tā kā tiešā valsts atbalsta nozīmīgums ir atšķirīgs dažādās dalībvalstīs un to kā vienu no faktoriem uzņēmumi ņem vērā lemjot par investīcijām P&A, un šo faktoru nedrīkst apskatīt atrauti no P&A labvēlīgas uzņēmējdarbības vides un tam ir jāatbilst EK konkurences noteikumiem;
F. whereas public support ranks very low among the factors influencing investment decisions in R&D; whereas the significance of direct public support varies considerably from one Member State to another and is one of the factors taken into account by enterprises for their investment decisions in R&D, which should not be isolated from an R&D-favourable business environment and should be subject to EC competition rules,
G. tā kā jauninājumu politika tehnoloģiju un P&A jomā aptver acīmredzami mazu dalībvalstu budžeta un IKP daļu, kas savukārt traucē īstenot Lisabonas stratēģijas mērķus un panākt lielākas nodarbinātības un kohēzijas mērķa sasniegšanu;
G. whereas innovation policy in the fields of technology and R&D accounts for a manifestly small proportion of Member States' national budgets and GDP, which is in turn a factor that contributes to the delay in implementing the Lisbon Strategy objectives and achieving the goals of boosting employment and cohesion,
H. tā kā valsts atbalstam arī turpmāk jābūt izņēmumam — instrumentam, ar kura palīdzību labot trūkumus, kuri nav novēršami ar parastajiem politikas instrumentiem, un tā kā P&A investīciju zemais līmenis pieprasa visaptverošāku politiku;
H. whereas State aid should remain the exception, an instrument to correct imbalances that cannot be addressed by regular policy instruments, and whereas the low level of investment in R&D requires a more comprehensive policy approach,
I. tā kā saskaņā ar Luksemburgas 2005. gada 22. un 23. marta Eiropadomes prezidentūras secinājumiem, valsts atbalstam ir jādarbojas kā pētniecības, izglītības un visa veida jauninājumu atbalsta svirai, un ir jāpieļauj patiess dialogs starp ieinteresētajām pusēm valsts un privātajā sektorā;
I. whereas, in line with the Presidency conclusions of the Luxembourg European Council of 22 and 23 March 2005, State aid should act as a lever for developing research, education and innovation, and should permit a genuine dialogue to take place between interested parties in the public and private sectors,
J. tā kā ir ļoti svarīgi skaidri definēt kas ir P&A, lai novērstu valsts atbalsta noteikumu ļaunprātīgu izmantošanu,
J. whereas it is very important to define clearly what is meant by R&D in order to prevent the abuse of State aid rules on this ground,
2. uzsver, ka nepieciešams sīkāk paskaidrot to, kā valsts atbalsta noteikumus piemēros uzņēmumu starptautiskajām pārrobežu saimnieciskajām darbībām, kā arī pētniecības un augstskolu iestādēm;
Stresses that further clarification is needed on how State aid rules will apply to international cross-border economic activities of companies, research establishments and academic institutions;
4. uzsver, ka jāmācās no gadījumiem, kad piešķirot valsts atbalstu netika sasniegts tā mērķis, kā arī no gadījumiem, kad vēlamo mērķu sasniegšanai tas izrādījās efektīvs līdzeklis;
Stresses the need to draw conclusions from past cases in which State aid failed to achieve its aim, as well as from those cases in which it proved to be an effective instrument for attaining the desired objectives;
6. aicina Komisiju sniegt detalizētāku informāciju par iespējamo valsts atbalsta kropļojošo ietekmi un ņemt vērā ES starptautisko konkurentu sniegto valsts atbalstu, gan nozaru, gan horizontālā līmenī un tā iespējamo kropļojošo un stimulējošo ietekmi pasaules mērogā; norāda, ka efektīva jauninājumu politikas pārvaldība, starptautiska etalonu noteikšana, transnacionāla politiku apguve, uzraudzība un ietekmes novērtējums ir vispiemērotākā atbilde globālās konkurences izaicinājumiem;
Asks the Commission to provide more detailed information about the possible distortional effects of State aid and to take into account State aid granted by the EU's international competitors, both at sectoral and horizontal level and its possible distortional and incentive effects on a global scale; points out that the effective governance of innovation policy, international benchmarking, trans-national policy learning, monitoring, and impact assessments are the most appropriate responses to the challenges of global competition;
7. atzinīgi vērtē pieeju pastāvošajā acquis communautaire iekļaut jaunus noteikumus, kuri atbalsta konkrētas un precīzi definētas darbības jauninājumu jomā, ja tas tiek darīts saskaņotā un pārredzamā veidā;
Welcomes the approach of incorporating new rules, which support concrete and well-identified innovation-related activities, in the existing acquis communautaire , provided that this is done in a coherent and transparent way;
9. uzstāj, ka valsts atbalsta galvenajām prioritātēm P&A jomā ir jābūt pārrobežu sadarbības un privātā un valsts sektora pētniecības partnerības un pētniecības rezultātu izplatīšanas veicināšanai, kā arī galvenajām izpētes programmām;
Insists that the promotion of cross-border cooperation and public-private partnerships in the field of research, the dissemination of the results of research, and major research programmes should be fundamental priorities of State aid for R&D;
18. uzskata lielus uzņēmumus par nozīmīgu jauninājumu sistēmas daļu un tādēļ atzīst, ka valsts atbalsts lieliem uzņēmumiem ir pieļaujams, ja tie sadarbojas ar citiem (lieliem uzņēmumiem, maziem uzņēmumiem, zināšanu iestādēm), un ar nosacījumu, ka tie atbilst ex-ante noteikumu kritērijiem;
Regards large companies as an essential component of the innovation system and therefore considers that State aid to large companies is permissible if the companies cooperate with others (large businesses, small businesses, knowledge institutions) and provided that they meet the criteria of the ex ante rules;
22. uzskata, ka reģionālās prēmijas nav pieņemamas, ja tiek atļauta valsts atbalsta kumulācija; uzskata, ka reģionālā atbalsta shēmām, kad vien tās papildina valsts atbalstu jauninājumiem, ir jābūt savietojamām ar iekšējā tirgus un konkurences noteikumiem; turklāt uzskata, ka īpašu nozīmi jāpiešķir valsts atbalsta piešķiršanas nosacījumiem jauninājumu jomā saistībā ar reģionālajiem MVU, kuriem pieeja jauninājumiem ir būtiski svarīga;
Considers that regional bonuses are inappropriate if State aid cumulation is permitted; considers that regional aid schemes, whenever additional to State aid for innovation, must be compatible with the internal market and competition rules; considers, moreover, that particular importance should be attached to the definition of and eligibility for State aid for innovation in relation to regional SMEs for which it is vitally important to have access to innovation;
ATBALSTS RISKĒŠANAI UN EKSPERIMENTĒŠANAI
SUPPORTING RISK-TAKING AND EXPERIMENTATION
JAUNINĀJUMIEM LABVĒLĪGA UZŅĒMĒJDARBĪBAS VIDE
A SUPPORTIVE BUSINESS ENVIRONMENT FOR INNOVATION
36. uzskata, ka klasteri rodas spontāni, un tādēļ tiem ir jābūt tiesīgiem saņemt valsts atbalstu tikai īslaicīgi, sākuma posmā, lai atrisinātu administratīvās problēmas un novērstu šķēršļus, kas saistīti ar sadarbību;
Believes that clusters originate in organic matter and therefore should be eligible for State aid only on a temporary basis, during the start-up phase, in order to meet administrative problems and obstacles linked with cooperation;
Pēc vispusīgās valsts atbalsta noteikumu reformu paketes Eiropas Komisija iepazīstināja ar apspriedes dokumentu par valsts atbalstu jauninājumiem.
Following the comprehensive reform package on State aid rules, the European Commission presented a consultation document on State aid for Innovation.
Paziņojumā ir uzsvērts, ka jauninājumu līmenis Eiropā ir nepietiekams tirgus nepilnību dēļ, piemēram, ārējā ietekme, nepietiekama informācijas izplatīšana, nepilnības kapitāla tirgū, nesaskaņotība darba tirgū, nepietiekama pētniecības un attīstības politikas saskaņošana utt.
The Communication stresses that the level of innovation in Europe is sub-optimal, often due to market failures such as externalities, insufficient dissemination of information, shortcomings in the capital markets, mismatches on the labour market, insufficient R&D policy coordination etc.
Tādēļ Komisija izskata iespēju piešķirt valsts atbalstu tehnoloģiskiem jauninājumiem MVU, ja tie atbilst ex-ante noteikumiem, kas izstrādāti, pamatojoties uz šādu „vispārēju līdzsvarošanas testu”: (1) skaidri redzama tirgus nepilnība; (2) valsts atbalsts kā vispiemērotākais politikas instruments, t.i., tas izpilda papildinātības un proporcionalitātes prasības; un (3) līdzsvars, kas jāpanāk starp valsts atbalsta kropļojošo ietekmi un vispārējo pakalpojumu aizsardzību.
The Commission therefore considers allowing State aid for technological innovation to SMEs when it fulfils clear ex ante rules designed on the basis of the following 'general balancing test': (1) presence of a well-defined market failure; (2) State aid to be the most appropriate policy instrument, i.e. fulfilling the requirements of additionality and proportionality; and (3) balance to be struck between the distorting effect of the State aid measure and safeguarding the general interest.
Komisijas mērķis ir iekļaut pašreizējos ES valsts atbalsta juridiskajos instrumentos virkni konkrētu un mērķtiecīgu darbību, kas saistītas ar jauninājumiem, proti:
The Commission's objective is to incorporate into the existing EU state aid legal instruments a series of concrete and targeted innovation-related activities, namely:
· darbības, kas veicina riska uzņemšanos un eksperimentēšanu, un palīdz mazināt plaisu starp tehniskām zināšanām un tirgu, piemēram: atbalsts novatorisku uzņēmumu izveidei un izaugsmei; pašu kapitāla nepietiekamības problēmas risināšana, lai palielinātu riska kapitālu ES; atbalsts tehnoloģisku eksperimentu un novatorisku projektu uzsākšanai;
· Activities which support risk-taking and experimentation and help to bridge the gap between technical knowledge and the market, such as: supporting the creation and growth of innovative start-ups; tackling the equity gap to increase risk capital in the EU; and supporting technological experimentation and risk of launching innovative products;
· darbības (uzņēmējdarbības pakalpojumi un infrastruktūra), kas uzlabo vispārējo uzņēmējdarbības vidi jauninājumiem, piemēram: jauninājumu starpnieku stimulēšana; apmācības un mobilitātes veicināšana; atbalsts izcilības centru izveidē ar sadarbības un klasteru veidošanas palīdzību.
· Activities (business services and infrastructure) which improve the general business environment for innovation, such as: encouraging innovation intermediaries; encouraging training and mobility; and supporting the development of poles of excellence through collaboration and clustering.
I. Vispārīgas piezīmes
I. General remarks
Referents atzinīgi novērtē Komisijas pieeju par „mazāku un mērķtiecīgāku valsts atbalstu” un atbalsta apņemšanos to pārdislocēt horizontāliem mērķiem, piemēram, pētniecībai, jauninājumiem un cilvēkresursu optimizācijai.
The rapporteur welcomes the Commission approach of 'less and better-targeted State aid' and supports the commitment of its redeployment in favour of horizontal objectives, such as research, innovation and optimisation of human capital.
Jebkurā gadījumā, pat lemjot par neapmierinoša jauninājumu līmeņa problēmu Eiropā, konkurences stiprināšanai būtu jābūt prioritārai un valsts atbalstam būtu jābūt „pēdējās iespējas instrumentam”.
In any case, even when resolving the problem of unsatisfactory innovation in Europe, the enhancement of competition should be given the first priority and state aid should be an 'instrument of last resort'.
Komisijas paziņojumā „Proaktīva konkurences politika Eiropai” norādīts, ka dalībvalstis bieži subsidē nozares neefektīvā veidā un nepietiekami pievērš uzmanību jauninājumu tirgus nepilnībām.
The Commission Communication 'A Pro-active Competition Policy for Europe' points out that Member States often subsidise industries in an inefficient manner, and do not sufficiently address innovation market failure.
Tādēļ valsts atbalsta noteikumiem būtu jānodrošina, lai valsts atbalsts nenestu zaudējumus dalībvalstīm, jo to vienmēr finansē no nodokļu maksātāju līdzekļiem un tas ir jāizlieto ar atbildības sajūtu, piešķirot naudai lielu vērtību.
Therefore state aid rules should provide for safeguards that state aid is not loss-making for the Member States, as it is always funded by taxpayers and must be spent responsibly providing high value for money.
Daudzām problēmām jauninājumu jomā tiešām ir vajadzīga daudz plašāka politiskā pieeja attiecībā uz uzņēmējdarbības vides optimizāciju ar šādiem līdzekļiem: birokrātijas ierobežošana, ieguldījumi izglītībā un apmācībā, ļoti kvalitatīva infrastruktūra, jauninājumus veicinošs patentu režīms, riska kapitāla izmantošana, uzņēmējdarbības gara atbalstīšana, šķēršļu novēršana brīvai darbinieku un pētnieku kustībai ES robežās un kopējas politikas pieņemšana likumīgai ieceļošanai, kas ļautu Eiropai piesaistīt vislabākos un visspējīgākos speciālistus.
Indeed, many problems in the field of innovation require a more comprehensive policy approach related to optimising of the business environment by measure, such as: cutting the 'red tape', investing in education and training, high quality infrastructure, a patent regime conducive to innovation, access to risk capital, encouraging entrepreneurial spirit, removing obstacles to free movement of workers and researchers within the EU, and adopting a common policy for legal immigration that enables Europe to attract the best and the brightest.
Turklāt dalībvalstīm būtu jāpieliek pūles, lai sasniegtu 3 % līmeni ieguldījumiem pētniecībā un attīstībā saskaņā ar Lisabonas mērķiem.
Moreover, the Member States should step up their efforts to meet the target of 3 % investment in R&D in line with the Lisbon objectives.
Referents uzskata, ka risinājums globālās konkurences jauninājumu jomā ir nevis lielāka valsts atbalsta piešķiršana, bet gan vienādu iespēju radīšana ar jauninājumu politikas efektīvu uzraudzību, starptautisko standartizāciju un starptautiskas politikas apgūšanu.
The rapporteur believes that the right answer to the challenges of global competition in the field of innovation is not granting more state aid but creating a level playing field by effective innovation policy governance, international benchmarking and trans-national policy learning.
Šajā sakarā dalībvalstīm būtu jāizstrādā vispārējas stratēģijas ar izmērāmiem mērķiem attiecībā uz jauninājumu politikām gadījumos, kad sistemātiski būtu jāveic standartizācija, ietekmes novērtēšana un pārvaldības pieeju efektivitātes izvērtēšana.
In this respect, Member States should develop overall strategies with quantifiable targets as regards their innovation policies where benchmarking, impact assessment and evaluation of effectiveness of governance approaches should be systematically performed.
Diagramma 1: Jauninājumu atšķirības starp ES, ASV un Japānu
Figure 1: EU innovation gap with US and Japan
ES25 jauninājumu atšķirības, salīdzinot ar ASV, Japānu un ES15
EU25 innovation gap towards US, Japan and EU15
ES25 ir vienāds ar 0.00
EU25 equal to 0.00
Pamatots uz virkni salīdzināmo datu par 16 rādītājiem
Based on a set of comparable data for 16 indicators
1 , ASV un Japāna joprojām ir tālu priekšā ES25.
1 , the US and Japan are still far ahead of the EU25.
Jauninājumu atšķirība starp ES25 un ASV ir tuvu stabilam līmenim.
The innovation gap between the EU25 and the US is close to stable.
Avots: TrendChart – Jauninājumu politika Eiropā.
Source: Trend Chart - Innovation Policy in Europe .
Principi, kas regulē kontroli pār valsts atbalstu jauninājumiem
Principles governing control of State aid for innovation
Referents piekrīt Komisijas pieejai neveidot atsevišķu struktūru jauninājumiem un ierobežot izmaiņas pašreizējos juridiskajos instrumentos, lai ierobežotu juridiskās nenoteiktības un birokrātijas risku.
The rapporteur agrees with the Commission approach not to create a separate Framework for innovation and to restrict changes to the existing legal instruments in order to limit the risk of legal uncertainty and 'red tape'.
Ekonomiskas pieejas piemērošanu valsts atbalstam jauninājumiem, kas pamatota uz ex-ante noteikumiem, var uzskatīt par atbilstīgu, ja tā ir pārredzama, nediskriminējoša un nodrošina juridisku noteiktību.
Applying an economic approach to State aid for innovation based on ex ante rules may be considered appropriate if transparent, non-discriminating and providing for legal certainty.
Komisijai ciešā sadarbībā ar Eiropas Parlamentu būtu jāveic šo noteikumu efektivitātes periodiska pārskatīšana, kontrole un novērtēšana.
The Commission, in close cooperation with the European Parliament, should carry a periodical review, control and evaluation of the effectiveness of these rules.
Ja atļauts, tad valsts atbalstam jauninājumiem vajadzētu būt īslaicīgam, proporcionālam, stingri un efektīvi kontrolētam, un tā ietekme periodiski jānovērtē ar ex-post analīzi, ko veic dalībvalstis un Komisija.
If allowed, State aid for innovation should be of a temporary nature, proportionate, strictly and effectively controlled, and subjected to periodic impact assessment through ex-post analyses conducted by Member States and the Commission.
Referents iesaka terminu „tirgus nepilnība” aizvietot ar terminu „tirgus neefektivitāte”.
The rapporteur recommends the term 'market failure' to be replaced by 'market inefficiency'.
Komisijai būtu jāapsver pamatotas metodikas izstrādāšana jauninājumu tirgus neefektivitātes novērtēšanai, pamatojoties uz virkni skaidru un operatīvu rādītāju.
The Commission should consider elaborating a sound methodology for assessing innovation market inefficiency, based on a clear and operational set of indicators.
Turklāt jauninājumu tirgus neefektivitāte būtu jāanalizē EK līguma 81. un 82. panta plašākā kontekstā.
Moreover innovation market inefficiency should be analysed in a wider context of Article 81 and 82 of the EC Treaty.
Lai izstrādātu pamatotu metodiku ex-ante noteikumu atbilstības novērtēšanai, dalībvalstīm būtu jāsniedz uzticami statistiskie dati par tirgus un valsts atbalsta neefektivitāti.
For the purpose of developing a sound methodology on assessing the adequacy of ex ante rules, Member States should provide reliable statistical data on both market and State aid inefficiencies.