natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šajā pamatprogrammas daļā veicamo darbību mērķis ir atbalstīt saskaņotu attīstības politikas attīstību, īpaši izdalot uzdevumus, ko atbilstīgi subsidiaritātes principam var īstenot reģionālā mērogā.
The activities undertaken in this part of the Framework Programme aim to support a coherent development of Research policy, with a specification of the tasks that can be fulfilled at the regional scale in the light of subsidiary principle.
Pētniecības un jauninājumu iespējas jāsekmē:
Research and innovation capacities should be facilitated through:
– optimizējot pētniecības infrastruktūru izmantošanu un attīstību;
– Optimising the use and development of research infrastructures.
– veicinot MVU jauninājumu izstrādes iespējas un spēju gūt labumu no pētniecības sasniegumiem;
– Strengthening innovative capacities of SMEs and their ability to benefit from research.
– atbalstot reģionālu pētniecības apvienību attīstību;
– Supporting the development of regional research-driven clusters.
– izmantojot pētniecības potenciālu ES konverģences un attālākajos reģionos;
– Unlocking the research potential in the EU’s convergence and outermost regions.
– tuvinot zinātni un sabiedrību, lai harmoniski integrētu zinātni un tehnoloģijas Eiropas sabiedrībā;
– Bringing science and society closer together for the harmonious integration of science and technology in European society.
– īstenojot horizontālu rīcību un pasākumus, lai atbalstītu starptautisku sadarbību.
– Horizontal actions and measures in support of international co-operation.
Kā nozīmīgākā rīcība jāīsteno atbalsts pašreizējām un jaunajām pētniecības infrastruktūrām un cilvēkresursu potenciāla attīstība.
Support of existing and new research infrastructures should be the key action as well as the human potential development.
Pētniecības infrastruktūrām ir ārkārtīgi svarīga nozīme Eiropas iespēju sekmēšanā, jo tās nodrošina apmācības, pētniecības un jaunas uzņēmējdarbības iespējas; turklāt tās palīdz popularizēt Eiropas izcilības pētījumu sasniegumus.
Research infrastructures are of fundamental importance for capacity building in Europe since they provide training, research and new business opportunities; in addition they help to create more visibility of European high excellence research.
Lai optimizētu pašreizējo Eiropas infrastruktūru izmantošanu, ir jāveic koordinācijas darbs un Kopienas pasākumi pašreizējo pētniecības infrastruktūru savstarpējā savienošanā.
To optimise the use of existing infrastructures in Europe more coordination is necessary and a community activity on networking existing research infrastructures should be enforced.
Attiecībā uz apjomīgu jaunās paaudzes infrastruktūru izveidi ir jāizstrādā Eiropas stratēģija, vispirms noskaidrojot zinātnes kopienas prasības un vajadzības.
As regard the construction of the next generation of large scale infrastructures there is the need to define a European strategy which should start by identifying the requests of the scientific community.
Visas ieinteresētās personas varētu izteikt viedokli par jaunu pētniecības infrastruktūru izveidi un pašreizējo infrastruktūru modernizēšanu.
All the stakeholders could express their opinion on construction of new research infrastructures and on the upgrade of the existing ones.
Eiropas Pētniecības infrastruktūru stratēģijas komisijai jāuzņemas vadošā loma šajā jautājumā, bet arī tehnoloģiju platformu, Kopīgo tehnoloģiju iniciatīvu un Eiropas Pētniecības padomes speciālistiem ieteiks izteikt viedokli par nepieciešamajām pētniecības infrastruktūrām.
ESFRI should play a key role in this context, but also TPs, JTIs and ERC will be solicited to express the needs for research infrastructures.
Attiecībā uz jaunu infrastruktūru veidošanu nodrošinās Kopienas finanšu instrumentu, pamatprogrammas un jo īpaši struktūrfondu pasākumu efektīvu saskaņošanu, iesaistot attiecīgās privātās finanšu iestādes.
As far as the construction of new infrastructures is concerned, an efficient coordination of the Community financial instruments, Framework Programme and Structural Funds in particular, will be ensured, with the involvement of the appropriate private financial institutions.
Pētniecības infrastruktūru īstenošanai jāsaņem vislielākais iespējamais atbalsts.
The implementation of the research infrastructures must count on the widest possible support.
Jācenšas veidot efektīvāku pētniecības un rūpniecības jomas saikni.
A better connection between the world of research and industry should be pursued.
Dalībvalstīm jāpieņem fiskāli un/vai citi pasākumi, kas veicina jauninājumu ieviešanu rūpniecībā, jo īpaši MVU.
Member States should adopt fiscal and/or other measures oriented towards promoting industrial innovation, especially with reference to SMEs.
No otras puses, Eiropas pētniecības telpas izveidē ļoti svarīga ir intelektuālā īpašuma aizsardzība.
On the other hand, the protection of intellectual property is essential feature for the development of the ERA.
Ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību, izmantojot pārredzamas un vienkāršotas procedūras, no kurām galvenokārt gūtu labumu MVU.
It is absolutely essential to guarantee the intellectual property rights with transparent and simplified procedures that would mostly benefit SMEs.
Mūsu ražošanas nozaru konkurētspējas veicināšanai ir absolūti nepieciešams iesaistīt jauninājumu ieviešanā visus Eiropas uzņēmumus, t.i., mazos, vidējos un lielos uzņēmumus.
The generalised involvement of all European enterprises being they Small or Medium or Large into an innovation effort is absolutely necessary for the competitiveness of our manufacturing industries.
Tehnoloģiju platformas un Kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas ir atbilstīgs instruments, lai visi uzņēmumi, ieviešot jauninājumus, varētu izmantot zinātniskās un tehnoloģiskās pētniecības priekšrocības.
TPs and JTIs are an appropriate tool to expose all the enterprises to the advantages of the scientific and technological research for innovation.
Tehnoloģiju platformām jābūt vispārējam Eiropas konkurētspējas veicināšanas instrumentam, kas veido pamatu katras nozares iekšējai organizācijai.
TPs should be the general tool for fostering European competitiveness, as a bottom-up self organisation of each trade.
Galvenās ieinteresētās personas būs uzņēmumi, bet ieinteresētas būs arī vietējās institūcijas, pētniecības centri un universitātes, dalībvalstis, bankas un tirdzniecības kameras.
The enterprises will be the core stakeholders and others will be local institutions, research centres and Universities, Member States, Banks, Chambers of Commerce.
Attiecīgā gadījumā tehnoloģiju platformām varētu piešķirt juridiskas personas statusu, lai tās varētu organizēt savu darbu un pārvaldīt dažādu avotu finanšu līdzekļus.
Where appropriate, TPs could have legal personality to organize their work and be able to accept and manage resources coming from the whole range of sources.
Tehnoloģiju platformas varētu sīkāk izplatīt reģionālā līmenī kā reģionālas pētniecības apvienības, lai pilnībā izmantotu noteiktu nozaru konkurētspējas potenciālu noteiktās teritorijās vai „zināšanu reģionos”.
TPs could be detailed at the regional level in the form of regional research-driven clusters in order to fully exploit the potential of competitiveness of specific sectors within specific territories, such as the "Regions of knowledge".
Ir svarīgi veicināt zinātnisku apvienību veidošanu pat reģionālā līmenī, atbilstīgi tehnoloģiju platformām iesaistot MVU.
Promoting the formation of scientific clusters even at regional level, with the involvement of SMEs within the framework of the TPs is essential.
Reģionālas apvienības jāiesaista plašākā Eiropas mēroga darbā, lai pilnībā izmantotu pētniecības un jauninājumu priekšrocības.
Regional clusters should be inserted into the wider European dimension to fully exploit the benefits of research and innovation.
Tādēļ atbalsts atsevišķiem MVU vai MVU asociācijām būs ļoti noderīgs instruments.
To this regard support to single SMEs or SMEs associations will be a very useful tool.
Pētniecības politikai un darbībām reģionālā līmenī ir vajadzīga stingra uzņēmumu, vietējo institūciju, pētniecības centru, universitāšu, banku un tirdzniecības kameru apņemšanās izmantot potenciālu, kas rodams, pētniecības projektu rezultātā izveidojot jaunus MVU.
Research policy and activities, at regional level, need a strong commitment of enterprises, as well as local institutions, research centres, Universities, Banks, and Chambers of Commerce to unlock the potential which lies in creating spin-off SMEs from research projects.
Reģionālās iestādes varētu plānot efektīvu rīcību to faktoru veicināšanai, kas uzskatāmi par attiecīgās teritorijas stipro pusi vai priekšrocību, piemēram, rūpniecības uzņēmumu apvienības (pašreizējās vai izveidojamās).
In particular, Regional Authorities could plan a strong action to promote those factors that represent a particular strength linked to the territory like industrial clusters (existing or to be implemented).
Tālab jācenšas īstenot struktūrfondu un Septītās pamatprogrammas resursu, paša reģiona resursu un citu finansiālo iespēju sinerģiju, lai veicinātu to, ka pētniecība un tehnoloģiju attīstība kļūst par apvienību darbības galveno aspektu, kā liecina vairāku Eiropas reģionu veiksmīgā pieredze.
To this end, synergy among Structural Funds and FP7 resources, own regional resources and other financial facilities is to be pursued in order to stimulate the function of R&TD to become a central feature of clusters as it is shown by the successful story of clusters in several European Regions.
Ievērojama nozīme programmas mērķu īstenošanā ir ne tikai pētnieku spējām konverģences un attālākajos reģionos, bet arī spējai piesaistīt visus finanšu mehānismus pētniecības un tehnoloģiju attīstības iespējamam potenciālam reģionā.
Considerable responsibility in the implementation of the objectives of the program should be recognized not only to the capacities of the researchers from the convergence and outermost regions but also to the capability to involve all financial mechanisms in R&TD potentially existing in each region.
Ir svarīgi rast labāku struktūrfondu izmantojumu pētniecības un tehnoloģiju attīstības atbalstam reģionālā līmenī.
A better use of Structural Funds to support R&TD at regional level is essential.
Jāformulē skaidri norādījumi izmantot struktūrfondus un Kohēzijas fondu ieguldījumiem pētniecības infrastruktūrā un pētniecības un jauninājumu jomas sasaistē.
Clear references should be made to use the Structural and Cohesion funds for investment in research infrastructure and for bridging the pre-seed gap between research and innovation.
Šajā kontekstā varētu būt lietderīgi finansēt pilotprojektus un demonstrāciju projektus, lai palīdzētu iegūt sākuma finansējumu, paturot prātā, ka ieguldījumus pētniecībā un tehnoloģiju attīstībā, kā arī jauninājumos varētu veikt vismaz salīdzināmā apjomā ar ieguldījumiem pastāvīgās infrastruktūrās teritoriju ilgtermiņa attīstībai.
In this context it could be considered useful to finance pilot and demonstration projects in order to help to acquire start-up financing with the awareness that investments in R&TD and innovation could be al least comparable with the investments into hard infrastructures for the long term development of territories.
Īpaša uzmanība jāpievērš tiešai ūdeņraža ražošanai paredzētas biomasas ražošanas, savākšanas un apstrādes sistēmas organizācijas vietējai attīstībai.
Special emphasis should be given even for local development to the organization of the system of production, collection and treatment of biomasses for direct hydrogen production.
Šī tehnoloģija ir ārkārtīgi daudzsološa, jo ar to pat īsā laikā var saražot ūdeņradi konkurētspējīgā cenas un daudzuma attiecībā.
This technology appears extremely promising to provide even in short times hydrogen at a competitive level in terms of price and quantity.
Svarīgi ir ņemt vērā zinātnes un tehnoloģijas saistību ar sabiedrību un kultūru.
The relation between science/technology with society/culture should be taken in strong consideration.
Abas minētās puses satiekas jo īpaši vides politikā.
Environmental policy, in particular, could be the meeting point.
Klimata izmaiņas ir spilgta metafora ilgtspējīgai attīstībai kā solidaritātes ar nākamajām paaudzēm izpausmei, ko aizvien vairāk un vairāk uzskata par svarīgu ES pamatprincipu.
Climate change by far is the metaphor of sustainable development as an expression of solidarity to future generations which is more and more considered as a compelling guiding principle of the EU.
Nozīmīga loma pilsoņu labklājībā ir riska novērtēšanai, kam jākļūst par pilsoņu kultūras neatņemamu daļu, lai ieviestu kvantitatīvus lēmumu pieņemšanas instrumentus un ierobežotu emocionālo apsvērumu nozīmi.
An important role for the welfare of citizens is represented by the risk evaluation and assessment that have to become an integral part of citizens' culture, with the aim of introducing quantitative tools of decision taking and restricting the influence of emotional consideration.
Lai Eiropas Kopiena kļūtu konkurētspējīga un iegūtu vadošo lomu pasaules mērogā, tai ir vajadzīga efektīva un saskaņota starptautiska zinātnes un tehnoloģijas politika.
To become competitive and play a leading role at world level, the European Community needs a strong and coherent international science and technology policy.
Īstenojot atklātu sadarbību, jātiecas attīstīt stratēģiskas partnerattiecības ar Eiropas Kaimiņattiecību politikas instrumentu un trešām valstīm noteiktās zinātnes jomās, kā arī, iesaistot to labākos zinātniekus minētajā sadarbībā ar Eiropu.
Strategic partnerships with ENPI (European Neighbourhood Policy Instrument) and third countries in selected fields of science and by engaging their best scientists to work in and with Europe should be pursued in spirit of an open cooperation.
Tādēļ Septītās pamatprogrammas dokumentā minētās tematiskās jomas (I nodaļa "Sadarbība") jāuzskata par prioritātēm, bet, neizslēdzot citus jautājumus, kas var izrādīties svarīgi starptautiskajā sadarbībā (ar kaimiņvalstīm un trešām valstīm).
To this regard the thematic areas indicated in the FP7 document (Chapter I. Cooperation) are to be understood as priorities but not exclusive of other items that could emerge in the field of international cooperation (with Neighbour and third countries).
Zinātniskajai pētniecībai, ko īsteno atbilstīgi starptautiskai zinātnes sadarbībai, ir liels potenciāls, attīstot izcilību ar nepārprotamu efektīvas kohēzijas strukturālu ietekmi.
Scientific research within international scientific cooperation has a high potential in the search of excellence with a definite structural effect of strong cohesion.
Riska dalīšanas finanšu mehānismam EIB un Eiropas ieguldījumu fondos, iesaistot valstu un reģionālas banku sistēmas, būs ļoti svarīga nozīme.
The Risk-Sharing Finance Facility ( RSFF) from EIB to European investments funds with the involvement of national and regional banking system will be extremely important.
Risku dalīšanas „kaskādes” summējošā ietekme nodrošinās riska kapitāla pieejamību jauninājumiem un sekmēs vietējo banku sistēmu spēju veikt tieši ar jauninājumiem saistītā finanšu riska novērtēšanu.
The multiplying effect in "cascade" of risk sharing shall ensure the availability of venture capital for innovation and involve the local banking system into the ability of financial risk evaluation specifically for innovation.
par priekšlikumu Padomes lēmumam par īpašo programmu „Iespējas”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu (2007–2013) pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem
on the proposal for a Council decision on the specific programme: "Capacities" implementing the 7th Framework Programme (2007-2013) of the European Community for research, technological development and demonstration activities
Komisija paredzējusi izveidot izpildaģentūru, kurai tiks uzticēti konkrēti uzdevumi, kas nepieciešami īpašo programmu „Sadarbība”, „Cilvēki” un „Iespējas” īstenošanai.
The Commission intends to set up an executive agency which will be entrusted with certain tasks required to implement the “Cooperation”, “People” and “Capacities” specific programmes.
Īpašā programma „Iespējas” sekmēs pētniecības un jaunrades iespējas visā Eiropā.
The Capacities specific programme will enhance research and innovation capacity throughout Europe.
Šī programma uzskatāma par iepriekšējo pamatprogrammu darbību turpinājumu un pastiprinājumu, un tā papildināta ar svarīgiem jauninājumiem.
The programme is a combination of continuation and reinforcement of actions in previous framework programmes and in addition important novelties.
Paredzētā stratēģiskā pieeja ir svarīgs jauns elements, lai atbalstītu jaunas pētniecības infrastruktūras izveidi, kas papildinās secīgu atbalstu optimālai esošās pētniecības infrastruktūras izmantošanai.
A major new element is the foreseen strategic approach to supporting the construction of new research infrastructure which will complement the continued support for optimal use of existing research infrastructure.
Atbalsts jaunas infrastruktūras veidošanai tiks īstenots, izmantojot divpakāpju pieeju — sagatavošanās posmu un izveides posmu.
The support for construction of new infrastructure will be implemented through a two-stage approach: preparatory phase and a construction phase.
Pamatojoties uz ESFRI (Eiropas stratēģiskais forums pētniecības infrastruktūrai) darbu, veidojot Eiropas plānu jaunai pētniecības infrastruktūrai, Komisija noteiks prioritāros projektus, kuriem Septītajā pamatprogrammā varētu piešķirt EK atbalstu.
Building on the work by ESFRI (The European Strategy Forum on Research Infrastructure) on the development of a European roadmap for new research infrastructure, the Commission will identify priority projects to which a possible EC support could be given under the 7th Framework Programme.
Attiecībā uz šiem projektiem Komisija darbosies veicinātāja lomā, jo īpaši sekmējot finansēšanas tehnikas mehānismus izveides posmā, ieskaitot uzlabotu EIB aizdevumu pieejamību, izmantojot Riska dalīšanas mehānismu.
For those projects, the Commission will act as a facilitator, in particular in facilitating financial engineering mechanisms for the construction phase, including facilitating access to EIB loans through the Risk Sharing Finance Facility.
I pielikumā sniegts ESFRI „iespēju saraksts”, kurā iekļauti konkrēti piemēri jaunām, plaša mēroga pētniecības infrastruktūrām, kas Eiropas zinātniskajām aprindām būs nepieciešamas nākamajā desmitgadē.
Annex 1 presents the ESFRI “list of opportunities”, which consists of concrete examples of new, large-scale research infrastructures, which the scientific community in Europe will need in the coming decade.
Divas shēmas, kas paredzētas, lai atbalstītu pētniecību MVU un MVU apvienību labā, tiks īstenotas ar lielāku budžetu, lai reaģētu uz aizvien augošo MVU nepieciešamību uzticēt pētniecības darbību veikšanu citiem.
The two schemes to support research for the benefit of SMEs and SME associations will be pursued with an increased budget to respond to the growing need of SMEs to outsource research.
„Zināšanu reģionu” darbības pamatojas uz veiksmīgu izmēģinājuma darbību.
Regions of Knowledge actions will build on the successful pilot action.
Darbības mērķis ir starpvalstu reģionu sadarbības tīkliem nodrošināt iespēju pilnībā izmantot to pētniecības stiprās puses, uzkrāt jaunas zināšanas, kas iegūtas pētniecības gaitā, un veicināt jaunu, uz „pētniecību vērstu kopu” izveidi, kurās apvieno universitātes, pētniecības centrus, uzņēmumus un reģionālās iestādes.
The aim is to enable trans-national networks of regions to make full use of their research strengths, enable them to absorb new knowledge arising from research and to facilitate the emergence of “research-driven clusters” associating universities, research centres, enterprises and regional authorities.
Nozīmīgs jauns elements ir darbība pilna pētniecības potenciāla atklāšanai ES "konverģences" reģionos un attālākajos reģionos.
An important new element is the action to unlocking the full research potential in the EU´s “convergence” and outermost regions.
Uz zināšanām balstītas ekonomikas un sabiedrības realizēšana balstīta uz Eiropas pētniecības stiprināšanu, kā arī labāku „neskarta” augsta pētniecības potenciāla izmantošanu, kas pastāv visur ES.
The realisation of the knowledge-based economy and society relies on strengthening the excellence of European research, but also on the better use of “untapped” high research potential which exists all over the EU.
Darbības ļaus pieņemt darbā pētniekus no citām ES valstīm, nosūtīt darbā pētniecības un vadības darbiniekus, organizēt novērtēšanas iespējas, kā arī iegūt un attīstīt pētniecības aprīkojumu.
Actions will allow for the recruitment of researchers from other EU countries, the secondment of research and management staff, the organisation of evaluation facilities and the acquisition and development of research equipment.
Šādas darbības papildinās vajadzības un iespējas stiprināt esošo un jauno izcilības centru pētniecības iespējas šajos reģionos, saņemot arī struktūrfondu finansējumu.
Such actions will complement the needs and opportunities for reinforcing the research capacities of existing and emerging centres of excellence in these regions which can be met by Structural Funds.
Svarīgs Septītās pamatprogrammas mērķis ir veidot spēcīgu un saskanīgu starptautisko zinātnes un tehnoloģiju politiku, un programmas „Iespējas” darbības šādu pieeju atbalstīs, jo īpaši palīdzot noteikt sadarbības prioritātes.
An important aim of the 7th Framework Programme is to build a strong and coherent international science and technology policy and activities in the Capacities programme will support this approach, in particular by helping to identify priorities for cooperation.
Saskanīga politiku veidošana vēl vairāk uzsvērs valstu un reģionālo pētniecības politiku koordinēšanu, izmantojot īpašas shēmas, lai atbalstītu dalībvalstu un reģionu ierosinātas iniciatīvas starpvalstu sadarbībai politikas jomā.
The coherent development of policies will put a greater emphasis on the co-ordination of national and regional research policies through a specific support scheme for trans-national policy cooperation initiatives by Member States and regions.
Tas vēl vairāk stiprinās atklātu koordinēšanas metožu integrēšanu pētniecības politikās un veicinās saskaņotas vai kopīgas iniciatīvas starp valstu un reģionu grupām zonās, kur nepieciešama spēcīga starpvalstu dimensija.
This will reinforce the implementation of the open method of co-ordination to research policies and foster concerted or joint initiatives between groups of countries and regions in areas involving a strong trans-national dimension.
Lai uzlabotu Kopienas finansēto pētniecības pasākumu finansiālo uzraudzību, atzinuma sagatavotāja uzskata, ka Komisijai ir regulāri jāinformē budžeta lēmējinstitūcija par īpašo programmu īstenošanu un laikus jāsniedz tai informācija ikreiz, kad tā ir paredzējusi atkāpties no vispārējā budžetā noteiktā izdevumu sadalījuma.
In order to improve the financial monitoring of Community financed research activities, the draftswoman considers that the Commission should inform the budgetary authority on the implementation of the specific programmes on a regular basis and provide prior information whenever it intends to depart from the breakdown
Priekšlikums Padomes lēmumam par īpašo programmu „Iespējas”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu (2007–2013) pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem
Proposal for a Council decision on the specific programme: "Capacities" implementing the 7th Framework Programme (2007-2013) of the European Community for research, technological development and demonstration activities
par priekšlikumu Padomes lēmumam par īpašo programmu „Iespējas”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu (2007-2013) pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem
on the proposal for a Council decision on the Specific Programme: 'Capacities' implementing the seventh framework programme (2007-2013) of the European Community for research, technological development and demonstration activities