natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ziņojumā par iepriekšējo pieredzi mēģināts saprast, kā uzlabot jaunās kohēzijas politikas ietekmi uz pārvaldību sociālajā, ekonomiskajā un teritoriālajā jomā.
Drawing on past experience, the report seeks to maximise the impact, in social, economic, regional and governance terms, of the new cohesion policy.
Tāpēc ziņojumā ietverti dažādi novērojumi un sniegti vairāki ieteikumi.
With this aim in view, it makes a number of comments and recommendations.
I. Uzlabot sinerģiju starp dažādām valstu politikām
I. Optimising the synergy between the various public policies
Kohēzijas politikas ietekmi varētu uzlabot, ja palielinātu sinerģiju starp dažādām valstu politikām vertikālā aspektā – starp valstu, reģionālajām un Kopienas politikām – un horizontālā aspektā – starp dažādām Kopienas politikām.
The impact of the cohesion policy could be improved by increasing the synergy between the various public policies, both vertically – between regional, national and Community policies – and horizontally – between the different Community policies.
Vertikālā aspektā dalībvalstīm vajadzētu vairāk uzraudzīt, lai to valsts politika pieņemtu struktūrfondu finansiālo atbalstu lielo stratēģiju (Lisabonas, nodarbinātības u.c.) īstenošanai.
In vertical terms, the Member States should be giving greater attention to ensuring that their national policies encourage support measures financed by the structural funds and help to implement the major strategies (Lisbon, employment and so on).
Horizontālā aspektā politikām vajadzētu būt daudz integrētākām un vieglāk kombinējamām, īpaši inovāciju jomā.
In horizontal terms, the policies should be more integrated and combinable, particularly in the field of innovation.
Vajadzētu paredzēt iespēju apvienot noteikta veida palīdzību un noteiktus pasākumus, lai reģioni varētu apkopot savus attīstības centienus.
It should be possible to accumulate certain aids and measures to enable the regions to concentrate their development efforts.
Atbalstīt inovācijas
Promoting innovation
Inovācijas ļauj panākt labāku kohēzijas politikas ekonomisko ietekmi.
Innovation is key to improving the economic impact of the cohesion policy.
Tāpēc ziņojumā sniegti vairāki ieteikumi, kā veicināt inovācijas ar jaunās kohēzijas politikas palīdzību, pamatojoties uz E. Aho ziņojumu.
For this reason the report sets out a number of recommendations for boosting innovation under the new cohesion policy, drawing on the Aho Group Report.
Inovāciju veicināšanas pamatā ir MVU.
Small businesses have a key role in fulfilling the aim of increasing innovation.
Piemēram, Eiropas Savienībā, salīdzinot ar Amerikas Savienotajām Valstīm, MVU neiegulda pietiekami daudz līdzekļu pētniecībā, attīstībā un inovācijās.
Compared with the United States, for instance, small businesses in the European Union do not invest enough in research, development and innovation.
Tieši MVU veicina mazāk attīstīto reģionu konverģenci.
Yet small businesses are particularly suited to promoting the convergence of less developed regions.
Tāpēc būtu saprātīgi piedāvāt pasākumus, lai novērstu inovāciju šķēršļus, piemēram, tehnoloģiju organizāciju, un veicināt uzstādīt ambiciozus, bet reālistiskus kvantitatīvos mērķus.
It would therefore be appropriate to put forward some measures to overcome the obstacles to innovation, such as the person of the technology tsar, and to set out some ambitious, but realistic, quantified objectives.
Stiprināt kohēzijas teritoriālo aspektu
Strengthening cohesion’s territorial dimension
Teritoriālās kohēzijas mērķis valdību konferences laikā izstrādātajā Konstitucionālajā līgumā tika pievienots kā trešais kohēzijas aspekts.
The Intergovernmental Conference added the objective of territorial cohesion to the constitutional treaty as a third dimension of the cohesion policy.
Kopš tā laika šis mērķis ir politiski apstiprināts, neskatoties uz to, ka Konstitucionālais līgums vēl nav ratificēts.
So the aim has been accepted politically even though the treaty has still not been ratified.
Teritoriālā kohēzija ir minēta trešajā kohēzijas ziņojumā un Stratēģiskajās pamatnostādnēs, un tāpat to analizēs arī ceturtajā kohēzijas ziņojumā 2007. gada maijā.
Territorial cohesion was mentioned in the third report on cohesion and the strategic guidelines, and it will also be analysed in the fourth cohesion report in May 2007.
Taču vēl ir daudz jāpaveic, lai šo mērķi sasniegtu.
However, much still needs doing to strengthen this objective.
Teritoriālā darba kārtība un Leipcigas harta, ko pieņems maija beigās ministru konferencē par pilsētvides attīstību un teritoriālo kohēziju, noteiks teritoriālās kohēzijas mērķus, bet vispirms vajadzētu izstrādāt pasākumus to realizēšanai.
The Territorial Agenda and the Leipzig Charter, which will be adopted at the end of May at the ministerial meeting on urban development and territorial cohesion, will be laying down the aims of territorial cohesion, but will not be proposing actions to achieve those aims.
Teritoriālās ietekmes novērtēšanas koncepcija varētu būt instruments koncepcijas nostiprināšanai.
The aim of territorial impact assessment is to enhance the positive effects of investment on regional development.
Teritoriālās ietekmes novērtēšanas mērķis ir palielināt investīciju nozīmi teritorijas attīstībā.
At national level some Member States already have a tradition of territorial impact assessment.
Dažām dalībvalstīm jau ir savas teritoriālās ietekmes novērtēšanas tradīcijas, piemēram, Vācijai („ Raumordnungsverfahren ”) un Austrijai („ Raumverträglichkeitsprüfung ”), bet nav kopīga pamata šīs koncepcijas definēšanai.
This is, for instance, the case in Germany (the ‘Raumordnungsverfahren’) and Austria (the ‘Raumverträglichkeitsprüfung’), but there is no common framework to define the concept.
„Policentrismam” jābūt par teritoriālās dimensijas vadmotīvu.
‘Polycentrism’ should be the leitmotiv of the territorial dimension.
Šādā kontekstā ir vienlīdz svarīgi spēt panākt līdzsvaru starp lauku rajoniem un pilsētām un atbalstīt saimnieciskās darbības rajonos, kas ir ārpus lielajiem pilsētu centriem.
In this context it is also important to be able to strike a balance between rural and urban areas and to support economic activities in areas that are remote from the major urban centres.
Precīzāk novērtēt reģionu konverģenci un kohēzijas politikas ietekmi
More precise measurement of regional convergence and the cohesion policy’s impact
Diskusijā par ceturto kohēzijas ziņojumu jāietver arī debates par kohēzijas rādītājiem un par metodēm, kā mērīt ne tikai kohēzijas politikas ietekmi, bet arī citu Kopienas politiku par kohēziju ietekmi.
Discussion on the fourth report on cohesion should also involve a debate on the indicators for cohesion and the methods of measuring not only the cohesion policy’s impact but also the impact of other Community policies on cohesion.
IKP parāda reģionu ekonomisko konverģenci, bet ar to nepietiek, lai noteiktu sociālo vai teritoriālo konverģenci.
While GDP does reveal the economic convergence of the regions, it cannot adequately measure social or territorial convergence.
Ir mazāk attīstīti reģioni ar labu ekonomisko izaugsmi, bet nodarbinātības līmenis tajos ir zems un tas ļoti ietekmē šo reģionu demogrāfisko pieaugumu.
There are less developed regions with a good rate of economic growth but a declining employment rate, and this is having a disturbing impact on the demographic development of those regions.
Jāīsteno arī citi rādītāji, lai varētu noteikt reģionu vajadzības.
We need to use other indicators to define such regions’ needs.
Lai uzlabotu sinerģiju starp dažādām valstu politikām horizontālā aspektā, vairāk jāizpēta tās ietekme uz kohēziju.
To optimise the synergies between the various public policies in horizontal terms we need to gain a better understanding of the impact of such policies on cohesion.
V. Uzlabot pārvaldību un palielināt kohēzijas politikas atpazīstamību
V. Improving governance and raising the cohesion policy’s visibility
Kohēzijas politikai neapšaubāmi ir pozitīva ietekme uz pārvaldību Eiropā.
There can be no doubt that the cohesion policy is having a positive impact on governance in Europe.
Sadarbības princips starp pilsonisko sabiedrību un visiem administratīvajiem līmeņiem ir pārveidojis administratīvo sistēmu daudzās valstīs, kas saņem struktūrfondu finansējumu.
The principle of cooperation, which includes civil society and all levels of government, has transformed the administrative system in many countries that are beneficiaries of the structural funds.
12 ES valstīm, kas ir lielākās labuma guvējas no jaunās kohēzijas politikas, tās īstenošana ir lielākais uzdevums.
For the EU-12, as the main beneficiaries of the new cohesion policy, its implementation is a major challenge.
ES atbalsta 12 jaunās dalībvalstis to centienos stiprināt savas administratīvās rīcībspējas.
The EU is supporting the 12 new Member States in their efforts to strengthen their administrative capacities.
Tam vajadzētu turpināties īstenošanas stadijā.
That process should continue in the implementation phase.
Tāpat ES vajadzētu uzraudzīt, lai struktūrfondi tiktu izmantoti lietderīgi.
The EU should also take care to ensure that the structural funds are spent effectively.
ES līdzfinansēto projektu pamešanu vajadzētu stingri sodīt, atstādinot tos varas pārstāvjus, kas slikti pārvalda Kopienas fondus.
Abandonment of projects already cofinanced by the EU should be rigorously penalised, with the aim of deterring authorities from wasting money by not seeing projects through to completion.
Kohēzijas politika ne tikai pārveidojusi dalībvalstu un to reģionu administratīvo sistēmu, tā stiprinājusi arī ES atpazīstamību tās iedzīvotāju skatījumā, tāpat kā palielināts ES atbalsts reģioniem, kas jau vairākkārt guvuši labumu no kohēzijas politikas.
The cohesion policy has not only transformed the administrative system of Member States and their regions, but also raised the EU’s visibility to citizens and underlined the increase in EU support to the regions, which it has benefited substantially.
Diemžēl atbalsta atpazīstamības palielināšanas pasākumus ne vienmēr ievēro, un tos nepiemēro mazajiem projektiem.
Unfortunately the measures to increase the visibility of support schemes are not always respected and do not apply to small-scale projects.
Lai stiprinātu kohēzijas politikas labvēlīgo ietekmi uz ES atbalstu, nepieciešams palielināt visu procesu atpazīstamību.
To reinforce the positive impact of the cohesion policy on support for the EU, there is a need to raise the visibility of all support measures.
par struktūrpolitikas ietekmi un sekām attiecībā uz Eiropas Savienības kohēziju
on the impact and consequences of structural policies on EU cohesion
Budžeta komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Reģionālās attīstības komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Budgets calls on the Committee on Regional Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
Šajā datumā pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0221 . ;
Texts Adopted of that date, P6_TA(2006)0221 . , Parliament lists cohesion as one of the priorities for the 2007 budget:
7. aicina izveidot visām dalībvalstīm kopīgu novērtēšanas instrumentu, kura pamatā būtu līdzsvaroti dažādi kvantitātes un kvalitātes rādītāji;
Calls for a measuring instrument (common to all the Member States and weighted on the basis of the various quantitative and qualitative indicators) to be devised;
Struktūrpolitikas ietekme un sekas attiecībā uz Eiropas Savienības kohēziju
The impact and consequences of structural policies on EU cohesion
ar Eiropas Parlamenta ieteikuma priekšlikumu Padomei par sarunu norisi saistībā ar pamatlīgumu par rasisma un ksenofobijas apkarošanu
containing a proposal for a European Parliament recommendation to the Council concerning the progress of the negotiations on the framework decision on action to combat racism and xenophobia
IETEIKUMA PRIEKŠLIKUMS (B6‑0076/2007).......................................................................6
PROPOSAL FOR A RECOMMENDATION (B6-0076/2007)..................................................7
ar Eiropas Parlamenta ieteikuma priekšlikumu Padomei par sarunu norisi saistībā ar pamatlīgumu par rasisma un ksenofobijas apkarošanu
concerning the progress of the negotiations on the framework decision on action to combat racism and xenophobia
– ņemot vērā ieteikuma priekšlikumu Padomei par sarunu norisi saistībā ar pamatlīgumu par rasisma un ksenofobijas apkarošanu, ko PSE grupas vārdā iesniedza Martine Roure ( B6-0076/2007 ),
– having regard to the proposal for a recommendation to the Council which has been tabled by Martine Roure on behalf of the PSE Group concerning the progress of the negotiations on the framework decision on action to combat racism and xenophobia ( B6‑0076/2007 ),
– ņemot vērā 2002. gada 4. jūlija nostāju rasisma un ksenofobijas apkarošanas jautājumā
– having regard to its 4 July 2002 position on the combating of racism and xenophobia
– ņemot vērā vienoto rīcību 96/443/TI par rasisma un ksenofobijas darbību apkarošanu,
– having regard to Joint Action 96/443/JHA concerning action to combat racism and xenophobia,
– ņemot vērā Padomes pamatlēmuma priekšlikumu par rasisma un ksenofobijas apkarošanu ( COM(2001)0664 )
– having regard to the proposal for a Council framework decision on the combating of racism and xenophobia ( COM(2001)0664 )
– ņemot vērā Padomes 2005. gada priekšlikumu, tā saukto „Luksemburgas kompromisu”,
– having regard to the Council’s 2005 proposal entitled ‘Luxembourg Compromise’
– ņemot vērā Padomes 2007. gada janvāra priekšlikumu,
– having regard to the Council’s January 2007 proposal
– ņemot vērā 1965. gada 21. decembra Starptautisko konvenciju par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu,
– having regard to the 21 December 1965 International Convention on the Elimination of All Forms of Racial Discrimination,
– ņemot 2003. gada 28. janvāra Konvencijas par kibernoziegumiem papildu protokolu par rasisma un ksenofobijas noziedzīgajiem nodarījumiem, kas tiek izdarīti datorsistēmās
– having regard to the 28 January 2003 Additional Protocol to the Convention on Cybercrime, concerning the criminalisation of acts of a racist and xenophobic nature committed through computer systems
Eiropas Padomes līgumu sērija, EPLS Nr. 189 ,
Council of Europe Treaties Series, ETS No 189. ,
– ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu ( A6‑0151/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A6‑0151/2007 ),
A. tā kā Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra gada ziņojumi, salīdzinošie ziņojumi par rasistiskajiem noziegumiem, kā arī divi nesen izdotie ziņojumi par antisemītismu un islamofobiju atklāj, ka rasistiski noziegumi ir pastāvīga un nemainīga problēma visās dalībvalstīs; tiek lēsts, ka 2004. gadā vairāk nekā 9 miljoni personu ir kļuvušas par rasistisku noziegumu upuriem;
A. whereas the annual reports issued by the EUMC (European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia), the EUMC’s comparative reports on racist crime and the two recent reports on anti-Semitism and islamophobia demonstrate that racist crime is a constant and persistent problem in all the Member States: it is estimated that over 9 million people were victims of a racist crime in 2004,
B. tā kā 2007. gads ir izsludināts par Eiropas vienlīdzīgu iespēju gadu un tā kā šajā gadā ir īpaši jāpastiprina visu diskriminācijas veidu apkarošana;
B. whereas 2007 has been declared the European Year of Equal Opportunities for All and whereas particular emphasis should be placed in the course of that year on combating all forms of discrimination,
C. tā kā ir jāsaglabā līdzsvars starp vārda brīvības ievērošanu un cīņu pret rasismu un ksenofobiju;
C. whereas it is necessary to maintain a balance between respect for freedom of expression and the fight against racism and xenophobia,
D. tā kā, pat ja šajā jomā tiek piemērota krimināltiesiska pieeja, tajā jāņem vērā, ka uz brīvībām un tiesībām balstītā kultūrā krimināllikumi vienmēr ir galējais un pēdējais līdzeklis, kas jāizmanto pēc iespējas mazāk; uzskatot arī, ka likumdošanas politika šajā jomā ir jāvērtē, pienācīgi ņemot vērā visas esošās vērtības un it īpaši konfliktu starp vārda brīvību un katra cilvēka tiesībām uz vienlīdzīgu attieksmi un cieņu;
D. whereas, although a criminal policy in this area is desirable but it must take into account the fact that within a culture based on rights and freedoms, criminal law is always the least and the last recourse; whereas, also, legislative policy in this area must be weighted in the light of all the values at stake and in particular in the light of the conflict between freedom of expression and the right of every human being to equal consideration and respect,
E. tā kā vārda un biedrošanās brīvība ir jāaizsargā, ja vien tā netiek izmantota, lai sludinātu spēka lietošanu, vardarbību vai naidu, aicinātu vai kūdītu uz nelikumīgām darbībām un veicinātu šādu darbību iespējamību;
E. whereas freedom of expression and association should be protected, unless it is exercised in order to advocate the use of force, violence or hatred, is intended to incite or give rise to unlawful acts and is likely to give rise to such acts,
F. tā kā visās dalībvalstīs pastāv tiesību akti rasisma un ksenofobijas apkarošanai, taču starp tiem ir būtiskas atšķirības; tā kā šādas atšķirības liecina par to, ka ir nepieciešams Eiropas līmenī veikt noteikta līmeņa saskaņošanu, lai efektīvi apkarotu pārrobežu un Eiropas mēroga rasismu un ksenofobiju;
F. whereas although all the Member States have legislation designed to combat racism and xenophobia, there are major differences between the laws applicable in the various Member States; whereas such diversity points to the need for a certain degree of harmonisation at European level in order to ensure that effective action can be taken against cross-border and Europe-wide racism and xenophobia,
G. tā kā rasisms un ksenofobija visā Eiropas Savienībā ir enerģiski jāapkaro, pirmām kārtām izmantojot izglītību un nemitīgu sociālo un politisko diskursu, kas atmasko rasisma un ksonofobijas argumentus un izolē to izplatītājus;
G. whereas racism and xenophobia must be vigorously combated throughout the European Union, primarily through education and through unrelenting social and political discourse exposing and isolating the arguments and advocates thereof,
H. lai gan Padomē sarunas notiek jau vairākus gadus, par šā pamatlēmuma priekšlikumu joprojām nav panākta nekāda vienošanās;
H. whereas, despite a number of years of negotiation within the Council, no agreement on the proposal for a framework decision has yet been reached,
I. tā kā Vācijas prezidentūra pēc vairākkārtējām konsultācijām, kuras ir apliecinājušas visu dalībvalstu delegāciju vēlmi panākt vienošanos, ir paudusi vēlmi atsākt sarunas par pamatlēmumu rasisma un ksenofobijas apkarošanai, un tā kā šā pamatlēmuma pieņemšana ir viena no Vācijas prezidentūras prioritātēm;
I. whereas the German Presidency has expressed its intention to resume negotiations on the framework decision on the combating of racism and xenophobia (following a series of consultations which have convinced it that all the Member-State delegations wish to reach an agreement), and whereas the adoption of the framework decision is one of its priorities,
J. tā kā pašlaik apspriestais teksts ir tapis vairākus gadus ilgušu sarunu rezultātā un tam ir jākļūst par sākuma punktu, lai Eiropā šajā jomā izstrādātu atbilstīgāku likumdošanu;
J. whereas the text which is currently under discussion is the fruit of several years of negotiation and it must serve as the starting point for the introduction of more substantial EU legislation in the field,
K. atgādinot, ka 2002. gada 4. jūlijā Eiropas Parlaments pieņēma nostāju, kuras pamatā bija Komisijas 2001. gada sākotnējais priekšlikums, un ka pašlaik Padomē apspriestais teksts ir radies spraigu sarunu rezultātā un līdz ar to būtiski mainījies; tādēļ uzskata, ka ar Eiropas Parlamentu ir jāapspriežas atkārtoti, pamatojoties uz tekstu, par kuru pašlaik Padomē notiek diskusijas;
K. whereas the European Parliament adopted its position on 4 July 2002, whereas that position was, however, based on the Commission’s initial 2001 proposal and whereas the text currently being discussed by the Council is the outcome of laborious negotiation and has consequently been substantially changed; considering, therefore, that Parliament should be consulted again on the basis of the text currently being discussed by the Council,
L. atgādinot, ka līdz ar šā pamatlēmuma pieņemšanu tiks atcelta vienotā rīcība 96/443/TI, un tāpēc pamatlēmums nedrīkst būt šaurāks par to;
L. whereas the adoption of the framework decision will result in the repeal of Joint Action 96/443/JHA, and whereas the framework decision should not be any less substantial than the Joint Action,
a) sniegt spēcīgu politisku vēstījumu, paužot atbalstu pilsoņu Eiropai un nodrošināt pastiprinātu pamattiesību aizsardzību, lai trešo reizi nepiedzīvotu neveiksmi saistībā ar šā pamatlēmuma priekšlikumu;
(a) send out a strong political message in support of a Citizens’ Europe and provide a high level of protection for fundamental rights through the avoidance of a third failure in respect of the proposal for a framework decision,
b) nodrošināt, ka cīņa pret rasismu un ksenofobiju tiek veikta galvenokārt ar izglītošanu, kas veicina mieru, nevardarbību un pamattiesību ievērošanu, un ar ES līmeņa dialogu starp ticībām un kultūrām;
(b) make education towards peace, non-violence and respect for fundamental rights, and an interfaith and intercultural dialogue at EU level the main instruments of the fight against racism and xenophobia,
c) nodrošināt, lai šis pamatlēmums sniegtu eiropeisku pievienoto vērtību salīdzinājumā ar 1996. gada vienoto rīcību un lai tas neaprobežotos ar dažādu valstu nostāju apkopojumu;
(c) ensure that the framework decision contributes European added value over and above the 1996 Joint Action and does not merely combine the various Member-State positions,
d) kopā ar Komisiju aktīvāk piemērot pašreizējos diskriminācijas un rasisma novēršanas tiesību aktus un līguma noteikumus un cieši uzraudzīt pamatlēmuma transponēšanu un īstenošanu visās dalībvalstīs, kā arī sniegt ziņojumus Eiropas Parlamentam; nodrošināt, lai Komisija uzsāktu pārkāpumu izmeklēšanas procesus pret dalībvalstīm, kuras nepiemēro tiesību aktus;
(d) together with the Commission, apply more actively existing anti-discrimination and anti-racist legislation and Treaty provisions, and monitor closely the future transposition and implementation of the framework decision in each Member State, and report back to the European Parliament; ensure that the Commission starts infringement proceedings against those Member States which fail to implement the legislation,
e) atzīt, ka dažas dalībvalstis var saukt pie kriminālatbildības par genocīda, noziegumu pret cilvēci un kara noziegumu noliegšanu vai atklātu noniecināšanu;
(e) recognise that some Member States have criminalised the denial or flagrant trivialisation of genocide, crimes against humanity or war crimes,
F. pamatlēmuma galīgajā tekstā ietvert rasistisku un ksenofobisku pārkāpumu definīciju, kas jau ir iekļauta Komisijas priekšlikumā Padomes pamatlēmumam par rasisma un ksenofobijas apkarošanu
(f) insert in the final text of the framework decision the definition of racist and xenophobic offences which is already included in the Commission proposal for a framework decision on combating racism and xenophobia,
COM(2001)0664 . , saskaņā ar kuru „rasistiskas vai ksenofobiskas grupas vadīšana, atbalstīšana vai piedalīšanās tās aktivitātēs ar nolūku veicināt organizācijas kriminālās aktivitātes” ir sodāma kā kriminālnoziegums;
COM(2001)0664 . pursuant to which “directing, supporting or participating in the activities of a racist or xenophobic group with the intention of contributing to the organisation's criminal activities” is punishable as a criminal offence,