natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pēc vairāk nekā piecus gadus garā stagnācijas perioda 2005. gadā publicētā rīcības programma tādējādi ļāva Komisijai sniegt pirmo konkrēto atbildi par legālās migrācijas jautājumu.
The policy plan published in 2005 thus enabled the Commission to offer an initial practical response to the question of legal immigration, following a period of stagnation lasting over five years.
Faktiski jau 2001. gadā Kopienas izpildvara iesniedza priekšlikumu direktīvai par trešo valstu darba ņēmēju ieceļošanu un uzturēšanos, ko beidzot pēc vairākiem gadiem, kad Padomē tā izskatīšana bija apstādināta, J. M. Barroso vadītā Komisija atsauca.
In fact, the Commission had as early as 2001 submitted a proposal for a directive on the conditions of entry and residence for workers from third countries, which - after a number of years of deadlock within the Council - was finally withdrawn by the Barroso Commission.
Šo priekšlikumu
The proposal
Priekšlikums direktīvai par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem algota darba vai neatkarīgas ekonomiskās darbības veikšanas nolūkā (COM (2001)0386).
Proposal for a Council Directive on the conditions of entry and residence of third-country nationals for the purposes of paid employment and self-employed economic activities (COM (2001)0386).
Terroni Cusi ziņojums, T5-0050/2003, 2003. gada 12. februāris. nekad nav apstiprinājusi Padome.
Terroni Cusi report T5-0050/2003 of 12 February 2003. was never approved by the Council.
Ņemot vērā valdošo politisko gaisotni, jo īpaši 2001. gada 11. septembra notikumu dēļ, Komisija nolēma, ka svarīgāk ir mainīt savu stratēģiju, sperot vienu soli atpakaļ.
In view of the prevailing political climate and on account in particular of 11 September 2001, the Commission thought it better to amend its strategy by taking a step backwards.
Pavisam nesen, proti, 2005. gada janvārī, tā, izmantojot Zaļo grāmatu, uzsāka plašas apspriedes ar mērķi noteikt apstiprināmo pieeju ekonomiskās migrācijas pārvaldībai.
Hence in January 2005 it launched - by means of a Green Paper - a wide-ranging consultation with a view to determining the approach to be adopted for the purpose of managing economic migration.
Sabiedrisko apspriežu rezultāti atklāja lielo vienprātību par atbalstu Eiropas Savienības kopējai politikai.
The outcome of the public consultation revealed a broad consensus in favour of a common EU policy.
Tomēr atbildes atšķīrās attiecībā uz izmantojamo pieeju, un pat E. Klamt ziņojumā, ko Eiropas Parlaments pieņēma 2005. gada oktobrī, neizdevās sniegt vienotu skatījumu
However, there was some disagreement regarding the approach to be followed and even the Klamt report (which was adopted by Parliament in October 2005) failed to offer a single vision
Parlaments pieņēma E. Klamt 2005. gada 26. oktobra ziņojumu par Zaļo grāmatu T6-0408/2005. .
Parliament adopted the Klamt report on the Green Paper (T6-0408/2005 of 26 October 2005). .
Tādēļ Komisija izvēlējās atteikties no horizontālās pieejas un idejas pieņemt vienu direktīvu par ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem, kas piemērojama visām migrantu darba ņēmēju kategorijām, priekšroku dodot pakāpeniskai un diferencētai pieejai ― izstrādāt četras nozaru direktīvas, kurām ir viens mērķis, proti, definēt uzņemšanas nosacījumus un procedūras noteiktām migrantu kategorijām.
Hence the Commission decided to abandon an all-inclusive approach and the idea of a single directive on conditions of entry and residence applicable to all categories of immigrant worker, and adopted a progressive, diversified approach instead: four sectoral directives serving solely to lay down the admission conditions and procedures for specific categories of immigrant.
· augsti kvalificēti darba ņēmēji (iesniegs 2007. gada septembrī);
· highly skilled workers (submission in September 2007)
· sezonas darba ņēmēji (iesniegs 2008. gadā);
· seasonal workers (submission in the autumn of 2008)
· algoti praktikanti (iesniegs 2008. gadā);
· paid trainees (submission in the autumn of 2008)
· darbinieki, kas pārcelti darbā starptautiskos uzņēmumos (iesniegs 2009. gadā);
· employees transferred within multinational companies (submission in 2009).
Papildus šiem četriem specifiskajiem priekšlikumiem Komisija iesniegs vispārēju pamatdirektīvu, kuras mērķis būs nodrošināt kopēju tiesisko bāzi migrantu darba ņēmējiem, kas ir likumīgi nodarbināti kādā dalībvalstī, bet kam vēl nav piešķirts pastāvīgas uzturēšanās statuss
In addition to these four specific proposals the Commission is to submit in September 2007 a general framework directive designed to grant a common body of rights to immigrant workers who are legally employed in a Member State but who have not yet been granted the status of long-term resident
Šis statuss saskaņā ar Direktīvu 2003/109/EK tiek iegūts pēc pieciem gadiem. .
Such status is acquired after 5 years, pursuant to Directive 2003/109/EC. .
Turklāt, izstrādājot savas rīcības programmas detaļas, Komisija nesen ir piedāvājusi (papildus „mobilitātes pasākumu pakešu” definēšanai sadarbībā ar trešām izcelsmes valstīm) līdz 2007. gada beigām izveidot ES portālu, lai iespējamos migrantus informētu par legālām darba iespējām Eiropas Savienībā un uzņemšanas noteikumiem.
In a final touch to its policy plan the Commission has also recently proposed (in addition to defining 'packages of mobility measures' in cooperation with third countries of origin) creating a European portal by the end of 2007 for the purpose of informing potential immigrants regarding the opportunities for legal employment within the EU and the rules governing admission.
Komisija ir arī paredzējusi trešās valstīs atvērt centrus, kuru uzdevums būs veicināt legālas palīdzības meklēšanas iespējas un atturēt no nelegālas migrācijas.
In the same vein the Commission intends to open centres in third countries the task of which will be to facilitate access to legal channels and to discourage illegal immigration.
Visbeidzot, tā nesen iesniedza vienu direktīvas priekšlikumu un sniedza divus paziņojumus tieši par legālo migrāciju:
Lastly, it has recently submitted a proposal for a directive and two communications which are directly concerned with legal immigration:
- priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko nosaka sankcijas darba devējiem, kas nodarbina trešo valstu piederīgos, kuri dalībvalstīs uzturas nelegāli ( COM(2007)0249 galīgā versija, 2007/0094 (COD)),
- a proposal for a European Parliament and Council Directive providing for sanctions against employers of illegally staying third-country nationals ( COM(2007)0249 ) final - 2007/0094 (COD),
- Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu Komitejai par cirkulāro migrāciju un mobilitātes partnerībām starp Eiropas Savienību un trešām valstīm ( COM(2007)0248 galīgā versija),
- a Commission Communication to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on circular migration and mobility partnerships between the European Union and third countries ( COM(2007)0248 final),
- Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu Komitejai „Vispārēja pieeja migrācijai un tās piemērošana Austrumu un Dienvidaustrumu reģioniem ES kaimiņos” ( COM(2007)0247 galīgā versija),
- a Commission Communication to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions entitled 'Applying the global approach to migration to the eastern and south-eastern regions neighbouring the European Union' ( COM(2007)0247 final).
Iestāžu aspekts
Institutional aspect
Kad 2005. gada 1. janvārī Padome beidzot ar krietnu kavēšanos īstenoja EK līguma noteikumus, kas paredz pāreju uz koplēmuma procedūru un kvalificētu balsu vairākumu attiecībā uz „visām vai atsevišķām IV sadaļas jomām”, ES ministri diemžēl izteica vēlmi legālo migrāciju un integrāciju izslēgt no šī pasākuma piemērošanas darbības jomas.
When on 1 January 2005 the Council finally - after much delay - implemented the EC Treaty provisions which provide for a switch to codecision and to qualified-majority voting in the case of 'some or all of the topics under Title IV', the EU ministers unfortunately wished to exclude legal immigration and integration from the scope of that action.
Parlaments vairākkārt ir kritizējis Padomi veidojošo valdību izvēli un pieprasījis piemērot 67. pantā paredzētos „pārejas perioda noteikumus”, tostarp attiecībā uz legālās migrācijas un integrācijas pasākumiem.
Parliament repeatedly criticised the decision taken by the governments meeting within the Council and called for application of the 'transition clause' provided for in Article 67, including in the case of measures relating to legal immigration and to integration.
Ja tiks pieņemts Konstitucionālais līgums, parastā balsošanas procedūra attieksies uz visu nozari.
If the Constitutional Treaty had been adopted the normal voting procedure would have been extended to the entire sector.
Faktiski, pat pamatojoties uz spēkā esošajiem līgumiem, ir sarežģīti izdarīt tādus secinājumus no ES vispārējām kompetencēm par „ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem”, lai varētu runāt par tādu īpašu normu, kas atļauj piemērot vienu un to pašu pārvaldību ieceļošanai dalībvalstī un kas paliek valsts kompetencē.
In reality it is difficult - even on the basis of the Treaties enforced - to extrapolate from the EU's general powers regarding 'conditions of entry and residence' in order to extract therefrom a specific rule allowing entries to the Member States to be governed by a single set of rules, since such entries are still a matter for the individual Member States.
Būtu vēlams, lai visas pašreizējo Līgumu reformas paredzētu ar migrācijas politiku saistīto lēmumu pieņemšanas procedūru uzlabošanu un vienkāršošanu.
Any reform of the existing Treaties should ideally involve improvements to, and a simplification of, the decision-making procedures relating to immigration policy.
Kopējas politikas definēšana ir ļoti būtiska, lai dalībvalstu atšķirīgo politiku dēļ migrācijas plūsmas netiktu novirzītas no sākotnējā galamērķa.
Devising a common policy is very important in order to ensure that policies which differ excessively from one Member State to another do not deflect migrant flows from their initial destination.
ES un dalībvalstu politiķiem jāspēj darboties plašāk, ne tikai attiecībā uz pirmsvēlēšanu kampaņu apsvērumiem, un skatīt migrācijas politiku no vispārēja un integrēta viedokļa, kā to nesen ir ieteikusi arī pati Komisija.
Politicians at both EU and Member-State level must be able to act by going beyond purely electoral considerations and must adopt a comprehensive, integrated approach to immigration policy, as the Commission itself has recently suggested.
Šajā kontekstā turpmāk ir jāpanāk atbilstība arī nelegālās migrācijas apkarošanai.
This is the background against which the fight against illegal immigration must in future be fought.
Detalizētāk ir jāizskata šādi jautājumi:
The following points should be explored in greater depth:
· Nozaru direktīvu atsevišķa pieņemšana ― piecas piedāvātās direktīvas saistībā ar rīcības programmu ir jāuzskata par vienu „paketi”.
· Separate adoption of the sectoral directives: the five directives proposed under the policy plan should be regarded as a single 'package'.
Nekavējoties ir jāizstrādā „pamatdirektīvas” priekšlikums par to migrantu tiesībām, kuriem vēl nav piešķirts pastāvīgas uzturēšanās statuss.
The proposal for a 'framework directive' on the rights of immigrants who do not yet hold long-term-resident status must be drawn up without delay.
· Priekšlikums direktīvai par augsti kvalificētu darbu ― ir jāatrod pieņemams līdzsvars starp darbībām, kas paredz veicināt augsti kvalificēta darbaspēka ierašanos Eiropā, no vienas puses, un nepieciešamību izvairīties no intelektuālā darbaspēka emigrācijas no jaunattīstības valstīm, no otras puses.
· Proposal for a directive on highly skilled labour: an acceptable balance needs to be struck between courses of action intended to encourage highly skilled workers to come to Europe and the need to prevent a 'brain drain' from developing countries.
Komisijas priekšlikums par „cirkulāro migrāciju” ir jāpārstrādā detalizētāk.
The Commission's proposal concerning 'circular migration' needs to be studied in great depth.
· „Augsti kvalificētu darba ņēmēju” kategorijas definēšana bez kopējiem kritērijiem attiecībā uz diplomu atzīšanu.
· Definition of the 'highly skilled worker' category in the absence of common criteria for the recognition of qualifications.
· Piedāvātās nozares nešķiet vienīgās, kurās vajadzīga Kopienas rīcība vai kuras jānosaka par prioritārām; lai par to pārliecinātos, ir pietiekami apskatīt, piemēram, veselības aprūpes, ēdināšanas vai būvniecības jomu.
· The sectors proposed do not appear to be the only ones which require Community action or which require it as a priority; one need only think of, for example, healthcare, catering and the construction industry.
· Reālo iespēju novērtēšana attiecībā uz „Eiropas zaļās kartes” piešķiršanu darba ņēmējiem no tām nozarēm, uz kurām attiecas šīs direktīvas, un citām nozarēm.
· Assessment of the actual scope for establishing a 'European Green Card' for workers in the sectors affected by the directives (and in other sectors too).
· Birokrātiskās formalitātes, ar kurām jāsaskaras augsti kvalificētiem darba ņēmējiem ― tās ir jāvienkāršo, tāpat kā attiecībā uz pārcelšanu darbā starptautiskos uzņēmumos.
· Bureaucratic formalities to which highly skilled workers are subject: these need to be made more flexible, and this also applies to transfers within multinational companies.
· Pamatojoties uz precīziem kritērijiem, ir jāizskata iespēja sezonas darba ņēmējiem apmainīt savas sezonas darba atļaujas pret pastāvīgas uzturēšanās atļauju vai darba meklētāja uzturēšanās atļauju.
· Consideration must be given - on the basis of specific criteria - to the possibility whereby seasonal workers would be able to exchange their seasonal work permit for a long-term residence permit or a job-seeker's permit.
· Līdzīgi, šoreiz attiecībā uz priekšlikumu direktīvai par algotu praktikantu ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem, ir jāparedz darba meklētāja uzturēšanās atļaujas izsniegšana, ja beidzas prakses veikšanai izsniegtās atļaujas derīguma termiņš.
· Similarly (this time in respect of the proposal for a directive on the conditions of entry and residence for paid trainees), provisions must be made for the issue of a job-seeker's permit upon expiry of the permit issued to cover the training period.
· Īpaši nozīmīgs ir konferencē „Migrācija un attīstība”, kas notika Tripolē 2006. gada 22. novembrī, Komisijas priekšsēdētāja vietnieka Franco Frattini izteiktais priekšlikums par iespēju Eiropas līmenī ieviest „legālās ieceļošanas kvotu paketes”, kas tiktu piedāvātas trešām valstīm apmaiņā pret nelegālās migrācijas plūsmas efektīvāku kontroli un nelegālo migrantu atpakaļuzņemšanu.
· The proposal put forward by the Commission Vice-President Franco Frattini at the 22 November 2006 Tripoli Conference on Migration and Development concerning the possibility of establishing at EU level 'packages of legal-entry quotas' which would be offered to third countries in exchange for better control over illegal migration and the readmission of illegal immigrants is of major interest.
Šobrīd ir jāizvērtē konkrēti priekšlikumi, ko Komisija gatavojas iesniegt.
These specific proposals which the Commission is intending to put forward should now be assessed.
· Ņemot vērā, ka Padomes balsojumā vienmēr ir vajadzīga vienprātība, pastāv reāls risks, kā to var konstatēt attiecībā uz citām nozarēm, ka pieņemtajos tiesību aktos beigās nav ietverts „kaut vismazākais kopsaucējs”, kas bieži vien rodas pavirša kompromisa dēļ, kurš ierobežo Eiropas pievienoto vērtību.
· Since unanimity is always required when the Council votes, there is a very real risk (as may be observed in the case of other sectors) that the texts adopted ultimately represent no more than a 'lowest common denominator', which is often the outcome of a cheap compromise which limits the European added value thereof.
par likumīgo migrāciju — politikas plāns 2006.-2009. gadam
on the Policy Plan on Legal Migration
Attīstības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Development calls on the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
2. ir pārliecināts, ka Eiropas Savienībai jābūt izšķirošai nozīmei, padarot migrāciju par efektīvu līdzekli ceļā uz attīstību, un atzīmē, ka vienīgā adekvātā ES reakcija uz šo parādību ir ES līmeņa stratēģija, kas noteiktu vienotus mērķus un pieejamos mehānismus, solidāri risinot kopējās problēmas;
Is convinced that the European Union must play a major role in making migration a lever of development and points out that the only adequate EU response to the phenomenon of migration is a strategy at EU level, setting out common objectives and available mechanisms to address common challenges in a spirit of mutual solidarity;
4 vērš uzmanību uz to, ka imigranti dara uzņēmējvalstis bagātākas un uzstāj, lai šis fakts tiktu vairāk atzīts un popularizēts; uzsver, ka dalībvalstu un Eiropas Savienības integrācijas programmām jāpievērš lielāka uzmanība imigrantu diskriminācijas riskam;
Points out that immigrants are a source of enrichment for the host countries and insists that this role must be better recognised and promoted; emphasises that the integration programmes of the Member States and the European Union should give more attention to the risk of discrimination against immigrants;
7. aicina dalībvalstis īstenot imigrantiem drošu juridisku statusu un uzsver to, ka gan ES pilsoņiem gan strādniekiem imigrantiem ir tiesības un pienākumi, kas jāievēro vienmēr;
Calls on the Member States to implement a secure legal status for the immigrants concerned and emphasises the fact that both EU citizens and immigrant workers have rights and obligations which must be respected at all times;
11. uzsver, cik svarīgi ņemt vērā to, ka 51 % no imigrantiem attīstītajās valstīs ir sievietes, kā arī nodrošināt viņām līdztiesīgu piekļuvi darba tirgum, lai sievietēm imigrantēm uzlabotu darba, dzīves un sociālos apstākļus, kā arī viņu piekļuvi izglītībai, medicīnas pakalpojumiem, valodu kursiem un profesionālajai apmācībai un iesaistīt sieviešu imigrantu organizācijas attiecīgo politikas pasākumu izstrādāšanā, piemērošanā un novērtēšanā;
Stresses the importance of taking due account of the fact that 51 % of immigrants in the industrialised countries are women, and of enabling the equal access of women to the labour market so as to improve the working, living and social conditions of immigrant women and their access to education, health services, language courses and professional training and involve immigrant women’s organisations in the framing, application and assessment of policy measures of this kind;
15. uzsver, ka jānodrošina, lai cīņa pret cilvēku tirdzniecību, kas saistīta ar migrāciju, būtu prioritāte ES, un šiem pasākumiem tiktu piešķirti pienācīgi finanšu līdzekļi, kā arī pauž bažas par traģēdijām, kuras cilvēki pārcieš uz Eiropas Savienības robežām ik dienas, cenšoties nelegāli iekļūt ES teritorijā ;
Stresses that the fight against trafficking in human beings linked to migration must be ensured as an EU priority and that adequate financial resources must be devoted to this action and expresses its concerns over the human tragedies suffered every day at the borders of the Union by people attempting a clandestine entry into EU territory;
18. uzsver, ka, lai arī jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu un padarītu lētākus ienākumu pārvedumus, tie ir un paliek privāti līdzekļi, ar kuriem visupirms sevi uztur ģimenes, kas tos pelna, un tos nevar uzskatīt par Oficiālās Attīstības palīdzības aizstāšanas veidu;
Stresses that although every effort should be made to facilitate and make less expensive the transfer of remittances, they remain private funds that benefit primarily the families who receive them and should not be viewed as a substitute for Official Development Assistance;
20. atzinīgi vērtē ANO Ģenerālsekretāra priekšlikumu izveidot ikgadēju, neformālu, nesaistošu globālu forumu par migrāciju un attīstību, lai pārraudzītu diskusijas par migrāciju un attīstību un atbalstītu, praktisku, reālajā situācijā balstītu valdību sadarbību;
Welcomes the United Nations Secretary-General’s proposal to establish an annual, informal non-binding Global Forum on Migration and Development to follow up on the discussions on migration and development and to foster practical, evidence-based cooperation among governments;
22. aicina ievērot vienlīdzīgu attieksmi jautājumos par sociālo nodrošinājumu ĀKK valstu pilsoņiem, un uzskata, ka ĀKK un ES partnerība ir īpaši piemērots pamats tam, lai kopīgi risinātu migrācijas jautājumus, pamatojoties uz Kotonū nolīguma 13. pantā noteikto.
Calls for equal treatment in relation to social security for ACP nationals and considers that the ACP-EU partnership is a particularly appropriate framework for putting forward joint responses to the migration issue, on the basis of Article 13 of the Cotonou Agreement.
Likumīgā migrācija — politikas plāns 2006.-2009. gadam
Policy Plan on Legal Migration
Kultūras un izglītības komitejas atzinums
OPINION of the Committee on Culture and Education
par legālās migrācijas politikas plānu
on a Policy Plan on Legal Migration
Kultūras un izglītības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Culture and Education calls on the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. tā kā imigrantu bērniem ir tiesības uz tādiem pašiem izglītības apstākļiem kā citiem studentiem uzņemošo valstu izglītības sistēmā un tā kā imigrantu līdzsvarota pārstāvniecība skolā, mēģinot viņus iekļaut attiecīgās valsts studentu vidū (lai novērstu geto veidošanos) būtu labs integrācijas veicināšanas veids;
A. whereas immigrants' children must be able to enjoy the same educational conditions as the rest of the students in the education system in their host countries, and that a good way of promoting integration would be to have a balanced representation of immigrants at school, by trying to mix them with national students so as to avoid ghettoisation;
B. tā kā lai kompensētu arī pieaugušo imigrantu ļoti vājās rakstiskās un sarunvalodas zināšanas attiecībā uz uzņemošās valsts valodu, ir būtiski ieviest konkrētu integrācijas politiku;
B. whereas, moreover, to make up for adult immigrants' very poor command of the written and spoken language of the host country, it is essential to introduce a concrete policy for their integration;
1. norāda, ka pieejā migrācijai ir jābūt saskanīgiem visiem aspektiem, tostarp sociālajiem, izglītības un kultūras, un to ir jāizstrādā sadarbībā ar izcelsmes valstīm;
1. points out that the approach to migration must be coherent in all its aspects, including social, educational and cultural ones, and developed in cooperation with countries of origin;
2. aicina dalībvalstis izstrādāt politikas virzienus, kuru mērķis būtu veicināt imigrantu un viņu pēcnācēju piekļuvi izglītības sistēmai un integrāciju tajā, piešķirot prioritāti pirmās paaudzes imigrantiem, lai otrās un trešās paaudzes imigrantiem būtu līdztiesīgas iespējas; aicina Komisiju likt lietā ES programmu, it īpaši „Eiropa pilsoņiem”, Jaunatne darbībā”, „Kultūra 2007-2013” radītās iespējas;
2. asks Member States to develop policies aimed at facilitating access to and the integration of immigrants and their descendants in the educational system, giving priority to first generation immigrants, in order that second and third generation immigrants can enjoy equal opportunities; and asks the Commission to make use of the possibilities created in EU programmes, especially in 'Europe for Citizens', 'Youth in Action' and 'Culture 2007-2013';