natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ņemot vērā Eiropas patērētāju nepietiekamo uzticēšanos digitālajai videi, kā arī daudzos faktorus, kas ierobežo pārrobežu e-tirdzniecību, tiek pausta nožēla, ka ES pašlaik nav stratēģijas, kas varētu palīdzēt atrisināt šo problēmu.
In the light of the lack of confidence of European consumers in the digital environment and the many factors that limit cross-border e‑commerce, it is regrettable that the EU currently has no strategy of its own that would help resolve the situation.
Diemžēl Eiropas patērētājiem un uzņēmējiem, Eiropas Savienībā īstenojot pārrobežu e-tirdzniecību, bieži netiek sniegta visaugstākajiem standartiem atbilstoša noteiktība un aizsardzība, pat salīdzinot ar situāciju, kad līdzīgi darījumi tiek veikti ar uzņēmumiem ārpus ES.
Sadly, European consumers and business operators often do not enjoy above-standard certainty and protection for cross-border e-commerce within the EU, even compared with carrying out the same transaction with entities outside the EU.
Lai gan ES likumdošanas ieguldījums pārrobežu e- tirdzniecības vispārējā attīstībā ir augstu vērtējams, tajā pašā laikā jāatzīst, ka spēkā esošajos Eiropas tiesību aktos netiek ņemtas vērā digitālās vides jaunākās attīstības tendences un dažās jomās tie ir pat šķērslis; piemēram, viens darījums elektroniskā veidā parasti ir pakļauts daudzām tiesību normām, nosakot atšķirīgas prasības un nesniedzot ne uzņēmējiem, ne patērētajiem skaidrus un viegli ieviešamus noteikumus.
While the contribution of EU legislation to the global development of legal regulation of e-commerce is to be valued, it must at the same time be acknowledged that current European legislation does not take sufficient account of the newest trends in the digital environment, and in certain areas it is even more of a hindrance; e.g. one single electronic transaction is usually subject to several legal provisions setting divergent requirements, meaning that neither business operators nor consumers have clear and easily enforceable rules.
Referente uzskata, ka svarīgs solis, lai vairotu patērētāju uzticēšanos digitālajai videi, ir tādas stratēģijas pieņemšana, kurā būtu īpaši iekļauti šādi nosacījumi:
The rapporteur believes that an important step towards improving consumer confidence in the digital environment is to adopt a strategy containing in particular the following conditions:
- pievilcīgas uzņēmējdarbības vides radīšana pārrobežu e-tirdzniecībai;
- the creation of an attractive business environment for cross-border e-commerce,
- Eiropas standartu izveide e-tirdzniecības kultūras veicināšanai;
- the creation of European standards enhancing e-commerce culture,
- digitālajā vidē darbojošos patērētāju un uzņēmēju tiesību un pienākumu precizēšana;
- clarification of the rights and obligations of consumers and businesses in the digital environment,
- iekšējā tirgus sadrumstalotības novēršana digitālajā vidē;
- halting the fragmentation of the internal market in the digital environment,
- digitālajā vidē darbojošos patērētāju tiesiskās aizsardzības stiprināšana un īstenošanas uzlabošana;
- strengthening, and improving the enforceability of, the legal protection of consumers in the digital environment.
Ciešā saistībā ar šo referente uzskata, ka vajadzētu turpināt jau pieņemto darbību īstenošanu un tāpēc Komisijai vajadzētu atkārtoti izvērst un iepriekšminētajā veidā modernizēt Komisijas darba dokumenta formā ieteikto iniciatīvu par uzticēšanos digitālajai videi.
In direct connection with this, the rapporteur considers it appropriate to continue the activities already drawn up, and the Commission should therefore relaunch, and modernise in the way set out above, the e-confidence initiative proposed in the form of a Commission staff document.
Saskaņā ar iepriekšminēto rezolūciju Eiropas Parlaments uzstāj, ka pašreizējā „patērētāja” definīcija ir pārāk šaura, ņemot vērā informācijas sabiedrības aizvien pieaugošās vajadzības, kas pārrobežu tirdzniecībā mazos (vienas persona) uzņēmumus nostāda tādā pašā situācijā kā patērētājus, tajā pašā laikā nesniedzot tiem salīdzināmu aizsardzību (garantijas laiks, atteikuma tiesības utt.).
In line with its resolutions referred to above, the European Parliament maintains that the current definition of ‘consumer’ is too narrow, given the growing needs of the information society, which puts small businesses (of one person) in the same position as consumers in cross‑border trade but without comparable protection (guarantee periods, right of withdrawal etc.).
Digitālā vide pārsniedz valstu un kontinentu robežas, un tāpēc ir būtiski svarīgi uzlabot aizsardzības līmeni, kas tiek sniegts Eiropas patērētajiem, kad tie elektroniskā veidā veic pirkumus trešajās valstīs.
The digital environment transcends national and continental borders, and it is therefore also crucial to improve the level of protection afforded to European consumers when making electronic purchases in third countries.
Tādēļ referente uzskata, ka ir jāpanāk vienošanās par sadarbības nolīgumu noslēgšanu par patērētāju aizsardzību ar valstīm ārpus ES (jo īpaši ar ESAO valstīm un valstīm, kas ir ģeogrāfiski tuvas Eiropai).
Therefore, the rapporteur is of the opinion that it is necessary to agree on the conclusion of consumer protection cooperation agreements with countries outside the EU (particularly those within the OECD and countries geographically close to Europe).
Šis aicinājums izveidot jaunu un ievērojami plašāku iniciatīvu par uzticēšanos digitālajai videi, lai tādējādi vairotu patērētāju uzticēšanos digitālajai videi, ir iespēja paredzēt virkni pasākumu (jo īpaši netiesiska rakstura pasākumus, piemēram, tādu mērķtiecīgu izglītojošu un informatīvu kampaņu finansēšanu, kurās būtu iesaistītas patērētāju organizācijas), kā arī panākt Komisijas un dalībvalstu individuālu pasākumu lielāku saskaņotību (piemēram, palielinot Eiropas patērētāju centru pilnvaras, lai tādējādi veicinātu to efektivitāti digitālajā vidē, un izveidojot ekspertu forumu, lai apmainītos ar dalībvalstu paraugpraksi).
This call to work on a new and considerably broader e-confidence initiative with a view to increasing consumer confidence in the digital environment provides the opportunity to include a range of measures (particularly non-legislative measures, such as financing targeted educational and information campaigns involving consumer organisations), as well as greater coordination of individual activities by the Commission and the Member States (e.g. increasing the powers of European Consumer Centres to increase their effectiveness in the digital environment and creating pan-European expert forums for the exchange of best national practice).
Tomēr galvenā uzmanība jāpievērš tam, lai nodrošinātu, ka par turpmākajiem pasākumiem šajā dinamiskajā jomā notiek konsultācijas ar ieinteresētajām pusēm (rūpniecības nozares pārstāvjiem, patērētāju organizācijām un līdzīgām apvienībām) un ka šādi pasākumi tiek atbalstīti, izmantojot nesaistošu tiesību normu instrumentus (piemēram, pašregulācijas kodeksus un Komisijas ieteiktos standartus uzlabotai e-tirdzniecības kultūrai Eiropas Savienībā).
However, the emphasis must be placed on ensuring that interested parties (industry representatives, consumer organisations, and suchlike) are consulted on future measures in this dynamic area and that such measures are supported also by ‘soft law’ measures (e.g. self‑regulatory codices and the proposal of standards by the Commission for a greater e‑commerce culture within the EU).
Ņemot vērā, ka pētījumi un statistika liecina par to, ka negodīgas darbības internetā šobrīd ir vislielākais drauds (lielāks nekā neprasītie komerciālie paziņojumi — surogātpasts ( spam )), ir jāizveido Eiropas agrā brīdinājuma sistēma (tostarp datubāze) cīņai pret negodīgam darbībām digitālajā vidē.
As studies and statistics show that fraudulent activities on the internet (e.g. ‘phishing’) are currently the greatest threat (greater than unsolicited commercial messages – ‘spam’), a European early-warning system (including database) should be set up to combat fraudulent activities in the digital environment.
Lielāku patērētāju uzticēšanos digitālajai videi var panākt arī ar ātras un pareizas prasību un sūdzību izskatīšanas un strīdu izšķiršanas palīdzību, un to vislabāk var sasniegt, izmantojot alternatīvas strīdu izšķiršanas sistēmas tiešsaistē.
Greater consumer confidence in the digital environment can also be achieved by prompt and proper resolution of claims, complaints and disputes, which can best be achieved by online alternative dispute resolution systems.
Komisijai vajadzētu arī nodrošināt, ka jaunā iniciatīvu par uzticēšanos digitālajai videi neaprobežojas ar patērētāju aizsardzību, bet ievieš arī saskaņotu pieeju jautājumam par digitālo vidi kopumā (iekļaujot ārpustirgus faktoru analīzi).
The Commission should also ensure that the new e-confidence initiative is not limited only to consumer protection but that it also sets out a coordinated approach for the whole issue of the digital environment (including analyses of non-market factors).
Tā kā lielākā daļa patērētāju un uzņēmēju nav eksperti juridiskos un tehniskos jautājumos, Komisijai vajadzētu atbalstīt standarta līgumu izveidi e-tirdzniecībā, kas nodrošinātu godīgu attieksmi pret abām pusēm.
As most consumers and business operators are not legal and technical experts, the Commission should support the creation of standardised e-commerce contracts, which would guarantee a fair approach for both parties.
Citu pasākumu starpā Eiropas uzticība zīmes mērķis ir sasniegt apmierinātu patērētāju kritisko masu, kas nepieciešama, lai pārrobežu e-tirdzniecība varētu darboties.
The objective of the European trustmark, among other measures, is to reach the critical mass of satisfied customers required for cross-border e-commerce to work.
Vēl viens nozīmīgs instruments, lai veicinātu patērētāju uzticēšanos digitālajai videi, tiku nodrošināts, pēc referentes domām, izveidojot Eiropas patērētāju tiesību informācijas sabiedrībā hartu, kurā būtu ne tikai precizētas informācijas sabiedrības dalībnieku, tostarp patērētāju, pašreizējās tiesības un pienākumi, bet arī noformulētas jaunas tiesības un pienākumi (piemēram, lietotāju tiesības saistībā ar digitālo saturu, t.i., lietotāju tiesību prezidēšana saistībā ar intelektuālā īpašuma izmantošanu, lietotāju tiesības, kas nodrošina sadarbspējas pamatstandartus, kā arī īpaši neaizsargātu lietotāju tiesības, t.i., interneta lappušu pieejamības uzlabošana invalīdiem).
Another important tool for increasing consumer confidence in the digital environment will, in the view of the rapporteur, be provided by the creation of a European charter of users’ rights in the information society that would clarify not only the current rights and obligations of information society actors, including consumers, but would also put forward new European rights and obligations (e.g. users’ rights relating to digital content, i.e. clarification of users’ rights when using intellectual property, users’ rights guaranteeing basic interoperability standards, and the rights of particularly vulnerable users, i.e. improving accessibility of internet pages for handicapped persons).
Referente brīdina par iekšējā tirgus aizvien pieaugošo sadrumstalotību digitālajā vidē (piemēram, atteikumi piekļūt pārrobežu tirdzniecības kontekstā piedāvātajām precēm, pakalpojumiem un saturam), kas būtiski ietekmē patērētājus jaunajās un mazajās dalībvalstīs, tikai pamatojoties uz viņu nacionalitāti, dzīvesvietu un uz to, vai viņiem pieder noteiktā dalībvalstī izdota maksājumu karte.
The rapporteur warns of the increasing fragmentation of the internal market in the digital environment (i.e. the refusal of access to goods, services and content provided in a cross‑border context), which significantly affects consumers particularly from new and small Member States solely on the basis of their nationality, place of residence and whether they own a payment card issued in a certain Member State.
Referente uzskata, ka pret šāda veida uzvedību ir efektīvi jācīnās.
It is the rapporteur’s view that such conduct needs to be confronted effectively.
Patērētāju uzticēšanos digitālajai videi iespējams vairot, ieviešot skaidrāku un pārredzamāku acquis communautaire patērētāju aizsardzības jomā, it īpaši, ja tas ir virzīts uz horizontālu juridisku pasākumu ieviešanu un patērētāju līgumtiesību pārskatīšanu.
A clearer and more transparent acquis communautaire in the area of consumer protection in the digital environment, particularly if it is oriented towards horizontal legal measures and a revision of consumer contract law, can contribute towards higher consumer confidence.
Kā uzskata referente, pašreizējās acquis nepilnības ir jānovērš vismaz šādās jomās: uz tiešo lietotāju licenču līgumiem un „tehniskiem līguma noteikumiem” vajadzētu attiekties nosacījumiem par negodīgiem līguma noteikumiem; uz līgumiem, kas noslēgti starp patērētajiem un profesionāliem uzņēmējiem tiešsaistes izsolēs, kā arī uz līgumiem par tūrisma pakalpojumiem (lidmašīnu biļetes, izmitināšana viesnīcā, auto noma, pakalpojumi brīvā laika pavadīšanai), kas individuāli pasūtīti internetā, vajadzētu attiekties noteikumiem saistībā ar tālpārdošanas līgumiem; informāciju, ko pārdevējs sniedz pircējam darījumos elektroniskā veidā, vajadzētu vienkāršot un standartizēt; piegādes ķēdi digitālajā vidē no pārdevēja puses vajadzētu padarīt pārredzamāku, lai tādējādi nodrošinātu, ka patērētājs vienmēr ir informēts par piegādātāja personību (arī par to, vai tas ir starpnieks vai tiešais piegādātājs); vajadzētu radīt patērētāju tiesību aizsardzības efektīvu instrumentu gadījumiem, kad patērētājs uzņemas visus līguma riskus (tostarp arī finansiālos riskus, piemēram, kad pastāv prasība veikt priekšapmaksu), jo īpaši pārrobežu e-tirdzniecības kontekstā.
In the rapporteur’s view, current shortcomings in the consumer acquis must be resolved at least in the following areas: end-user licence agreements and ‘technical contract terms’ should be subject to the rules on unfair contract terms; contracts concluded between consumers and professional traders in online auction sales, as well as contracts for tourists services (airline tickets, hotel accommodation, car rental, leisure time services etc.) ordered individually over the internet, should be subject to the rules on distance selling; the information that the vendor must provide to the purchaser in an electronic transaction should be simplified and standardised; the transparency of the supply chain in the digital environment on the vendor’s side should be increased to ensure that the consumer knows the actual identity of the supplier (including whether it is an intermediary or an end supplier); an effective consumer protection tool should be created for cases where the consumer assumes all contractual risks (including financial risks, e.g. when there is a requirement to pay in advance), particularly in the context of cross-border e-commerce.
par patērētāju uzticēšanos digitālajai videi
on Consumer confidence in the digital environment
2. uzsver, ka patērētāji ir ne tikai atsevišķas personas, bet arī MVU; tomēr atzīmē, ka tehniskās problēmas, kas saistītas ar tirgošanos tiešsaistes sistēmās, preču neskaidrā izcelsme un kādu iesaistīto pušu prettiesiskā uzvedība var būt neuzticību radoši faktori; šai sakarā uzskata, ka ir jāveicina paļāvība un uzticēšanās un jāpārliecina patērētāji, ka darījumus var droši veikt pārredzamā un godīgā veidā;
Emphasises that it is not only individuals that are consumers but also SMEs; notes, however, that the technical problems of trading through online platforms, the uncertain origin of goods and the illegal behaviour of certain players might be some of the factors creating mistrust; considers, to this end, that trust and confidence should be promoted and consumers reassured that transactions can be safely completed in a transparent and fair manner;
5. atzīme, ka sadarbspēja ir būtisks ekonomisks faktors: ar standartu palīdzību vajadzētu nodrošināt sadarbspēju un censties nepieļaut tirgus fragmentāciju; atzīmē arī, ka atvērtā koda programmatūrām ir galvenā loma sadarbspējas atvieglošanā un tās veicina drošumu, jo patentētu un šifrētu kodu un algoritmu neesamība ļauj pārbaudīt šo programmatūru uzticamību un tehniski domājošiem cilvēkiem sniegt ieguldījumu programmatūru un tehnoloģiju attīstībā;
Notes that interoperability is a crucial economic factor: standards should ensure interoperability and contribute to avoiding market fragmentation; also notes that open source software is a key element in facilitating interoperability and contributes to security, since the absence of patented or encrypted codes and algorithms allows their reliability to be checked and technically-minded individuals to contribute to the development of software and technology;
Atzinumu sniedza Datums, kad paziņoja plenārsēdē
Committee responsible Date authorisation announced in plenary
Atzinumu sagatavoja Iecelšanas datums
Committee(s) asked for opinion(s) Date announced in plenary
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( COM(2007)0138 ),
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2007)0138 ),
– ņemot vērā EK līgumu, un jo īpaši 44. panta 2. punktu, 47. panta 2. punkta pēdējo teikumu un 55. pantu, 57. panta 2. punktu, 71. pantu, 80. panta 2. punktu, 93., 94., 133. un 181.a pantu, saistībā ar 300. panta 2. punkta otro teikumu,
– having regard to the EC Treaty, and in particular Article 44(2), the last sentence of Article 47(2), and Articles 55, 57(2), 71, 80(2), 93, 94, 133 and 181a, in conjunction with the second sentence of Article 300(2),
– ņemot vērā Euratom līgumu, un jo īpaši 101. panta otro daļu,
– having regard to the EAEC Treaty, and in particular the second paragraph of Article 101,
– ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu ( C6‑0125/2007 ),
– having regard to Article 300(3), first subparagraph, of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0125/2007 ),
– ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu ( A6‑0192/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs ( A6‑0192/2007 ),
Partnerības un sadarbības nolīguma starp EK un Krieviju Protokola noslēgšana, lai ņemtu vērā Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos ES
Conclusion of the Protocol to the Partnership and Cooperation Agreement between the EC and Russia to take account of the accession of Bulgaria and Romania to the EU
Eiropas politikas izstrādāšana attiecībā uz platjoslas pakalpojumiem
on Building a European Policy on Broadband
Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejaS SniegTais ATZINUMS Error!
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 20
Eiropas politikas izstrādāšana attiecībā uz platjoslas pakalpojumiem
on Building a European Policy in Broadband
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „Atšķirību izlīdzināšana platjoslas pakalpojumu jomā” ( COM(2006)0129 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions entitled ‘Bridging the Broadband Gap’ ( COM(2006)0129 ),
– ņemot vērā foruma par digitālo šķirtni izstrādāto 2005. gada 15. jūlija ziņojumu par piekļuvi platjoslas pakalpojumiem un valsts atbalstu apgabaliem, kur pakalpojumi nav pietiekami nodrošināti,
– having regard to the Digital Divide Forum Report of 15 July 2005 on broadband access and public support in under-served areas,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu pavasara Eiropadomei „Ieviešot atjaunoto Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai” ( COM(2006)0816 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Spring European Council entitled ‘Implementing the Renewed Lisbon Strategy for Growth and Jobs’ ( COM(2006)0816 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „Savienot Eiropu lielā ātrumā: jaunākā attīstība elektronisko komunikāciju pakalpojumu sektorā” ( COM(2004)0061 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions entitled ‘Connecting Europe at high speed: recent developments in the sector of electronic communications’ ( COM(2004)0061 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „i2010 –— Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai” ( COM(2005)0229 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions entitled ‘i2010 – A European Information Society for growth and employment’ ( COM(2005)0229 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „i2010 – pirmais gada ziņojums par Eiropas informācijas sabiedrību” ( COM(2006)0215 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions entitled ‘i2010 – First Annual Report on the European Information Society’ ( COM(2006)0215 ),
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 11. maija Lēmumu Nr.
– having regard to Decision No
– ņemot vērā Komisijas speciālistu darba ziņojumu „Vadlīnijas Struktūrfondu izmantošanas kritērijiem un modalitātei elektronisko sakaru līdzekļu atbalstam” ( SEC(2003)0895 ),
– having regard to the Commission Staff Working Paper entitled ‘Guidelines on Criteria and Modalities of Implementation of Structural Funds in Support of Electronics Communications’ ( SEC(2003)0895 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „Uz tirgu orientēta frekvenču spektra pārvaldības metode Eiropas Savienībā” ( COM(2005)0400 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions entitled ‘A market-based approach to spectrum management in the European Union’ ( COM(2005)0400 ),
– ņemot vērā Pirmās instances tiesas 2007. gada 30. janvāra spriedumu saistībā ar Lietu France Télécom SA /Komisija
– having regard to the judgment of the Court of First Instance of 30 January 2007 in France Télécom SA v Commission
Lieta T-340/03 France Télécom SA /Eiropas Kopienu Komisija, 2007 ECR-0000. , pilnībā noraidot France Télécom SA prasību atcelt Komisijas 2003. gada lēmumu attiecībā uz pārmērīgām cenām ADSL interneta piekļuves pakalpojumiem iedzīvotājiem,
Case T-340/03 France Télécom SA v Commission of the European Communities , 2007 ECR-0000. dismissing in its entirety the appeal by France Télécom SA in respect of the Commission's 2003 decision concerning predatory pricing in ADSL‑based Internet access services for the general public,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam „Tālredzīga radiofrekvenču spektra politika Eiropas Savienībai: otrais gada ziņojums” ( COM(2005)0411 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament entitled ‘A forward-looking radio spectrum policy for the European Union: Second annual report’ ( COM(2005)0411 ),
– ņemot vērā 2006. gada 14. marta rezolūciju par Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai
– having regard to its resolutions of 14 March 2006 on a European Information Society for growth and employment
– ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Juridisko jautājumu komitejas atzinumus ( A6‑0193/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinions of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection, the Committee on Regional Development and the Committee on Legal Affairs ( A6‑0193/2007 ),