natgillin/translations-raw huggingface dataset:
· Turklāt tiks definēta dzimumu līdztiesības rādītāju sistēma, kas ļaus atainot dzimumu līdztiesības situāciju un veidot politikas nostādnes.
· Definition, similarly, of a system of gender indicators enabling mapping of the gender situation and the steering of policies.
Kopš integrētā pieeja dzimumu līdztiesībai tika iekļauta Amsterdamas Līgumā, Eiropas Savienība ir tiekusies īstenot šo mērķi visos politikas virzienos.
Ever since its inclusion in the Treaty of Amsterdam, the Union has incorporated gender mainstreaming as an policy overarching objective.
II pielikuma IV sadaļas „Galvenās iniciatīvas 2008.—2012. gadam” 2. ievilkums
Annex II, title IV, Main initiatives 2008-2012, indent 2
· Izstrādā statistiku, kas sniedz sociāli ekonomisku informāciju par migrantu kopienām, dalot datus pa dzimumiem, tostarp darbaspēka apsekojumā ievieš ad hoc moduļus un 2011. gada Kopienas tautas skaitīšanas programmas ietvaros vāc informāciju par migrantiem.
· Statistics providing socio-economic information about migrant populations shall be developed and disaggregated by gender , including the implementation of ad hoc modules in the Labour Force Survey and the collection of migrant information as part of the 2011 Community Census Programme;
II pielikuma VIII sadaļas „Pašreizējā situācija” 1. punkts
Annex II, title VIII, Current situation, paragraph 1
Darba tirgus statistiku reglamentē stingrs tiesiskais pamats , lai nodrošinātu, ka regulāri tiek nosūtīti dati, kas vajadzīgi nodarbinātības, bezdarba, ienākumu un darbaspēka izmaksu novērtējumam.
Labour market statistics are governed by a solid legal framework to assure regular data transmission for the estimation of employment, unemployment, earnings and labour cost.
Tomēr ir iezīmējušās jaunas politikas jomas, tāpēc tiesību akti statistikas jomā jāattiecina uz citām nozarēm, proti, i) darba piedāvājumu statistiku, novērtējot darba tirgus pieprasījuma aspektu un papildinot statistiku par nodarbinātību un bezdarbu; ii) statistiku par neoficiālo darbu, tostarp neapmaksāto darbu ģimenes labā; iii) migrantu stāvokli darba tirgū, veicinot šīs kopienas labāku integrāciju ; iv) vecāka gadagājuma darba ņēmēju stāvokli darba tirgū un v ) pāreju no jebkura līmeņa izglītošanās un mācībām darba dzīvē, sekmējot tādas politikas izveidi, kas atvieglo jauniešu integrāciju darba tirgū.
Nevertheless, new policy areas will require the extension of the statistical legislation to other domains such as (i) job vacancy statistics, evaluating the demand side of the labour market and complementing statistics on employment and unemployment, ii) statistics on informal work, including unpaid family work, (iii) the labour market situation of migrants, promoting better integration of this population , iv) the labour market situation of older workers, and v) the transition to work from education and training at every level , underpinning adequate policies assuring a smooth incorporation of the young into the labour market.
Veidojot statistiku, joprojām tiks pievērsta uzmanība citām jomām, piemēram, kvalitātei darbā un nodarbinātībai saistībā ar darbaspēka novecošanu, sieviešu līdzdalībai darba tirgū, darba un ģimenes dzīves savienošanai, darbinieku un uzņēmumu spējai pielāgoties, kā arī darba tirgus vajadzībām pēc informācijas sabiedrības.
Other areas such as quality in work and employment in an ageing labour force context, women's participation in the labour market, the reconciliation of family life and work, adaptability of workers and enterprises as well as the labour market needs of the information society will continue to focus the attention for the development of statistics.
II pielikuma XI sadaļas „Pašreizējā situācija” 2.a punkts (jauns)
Annex II, title XI, Current situation, paragraph 2 a (new)
Vācot datus par jauniešiem, būtu jāpielāgo esošie rādītāji, lai varētu apkopot informāciju, kas ļautu gan konkrētas valsts, gan Eiropas mērogā uzzināt to studentu skaitu, kam jāpilda pienākumi ģimenē, un viņu dzīves apstākļus, kā arī noskaidrot, cik lielā mērā ģimenē veicamie pienākumi ir saistīti ar to, ka jaunieši, un jo īpaši jaunas sievietes, pārtrauc studijas.
For the purposes of the collection of youth data, the existing indicators should be adjusted to enable information to be gathered that makes it possible to establish at national and European level both the number of students who have family responsibilities and their living conditions, and the extent to which family responsibilities are a factor in young people, and young women in particular, abandoning their studies.
II pielikuma XI sadaļas „Galvenās iniciatīvas 2008.–2012. gadam” 6. ievilkums
Annex II, title XI, Main initiatives 2008-2012, indent 6
· Statistika par jauniešiem , aptverot visus izglītības līmeņus, kā arī jauniešu sociālo un ekonomisko integrāciju jāveido pakāpeniski, izmantojot esošos avotus un, ja vajadzīgs, tos labāk iekļaujot esošajos apsekojumos.
· Statistics on youth at all educational levels and on youth economic and social integration need to be built up successively using existing sources and, when needed, integrating them better in existing surveys;
II pielikuma XI sadaļas „Galvenās iniciatīvas 2008.–2012. gadam” 6.a ievilkums (jauns)
Annex II, title XI, Main initiatives 2008-2012, indent 6 a (new)
II pielikuma XI sadaļas „Galvenās iniciatīvas 2008.–2012. gadam” 7. ievilkums
Annex II, title XI, Main initiatives 2008-2012, indent 7
· Visus sociālos datus, kas savākti par indivīdiem ES līmenī, summē pēc dzimuma , un tiks noteikts rādītāju pamatkopums attiecībā uz vīriešu un sieviešu līdztiesību.
· All social data collected on individuals at EU level shall be disaggregated by gender and a core set of indicators on the equality between men and women will be defined;
· Visus sociālos datus, kas savākti par indivīdiem ES līmenī, dala pa dzimumiem , un tiks noteikts rādītāju pamatkopums attiecībā uz vīriešu un sieviešu līdztiesību , jo īpaši attiecībā uz darba, ģimenes un privātās dzīves savienošanu, līdzdalību lēmumu pieņemšanā un jebkura veida ienākumiem.
· All social data collected on individuals at EU level shall be disaggregated by gender and a core set of indicators on the equality between men and women will be defined , in particular as regards the conciliation of professional, family and private life, the participation in the decision-making process and all forms of income ;
II pielikuma XI sadaļas „Galvenās iniciatīvas 2008.–2012. gadam” 7.a ievilkums (jauns)
Annex II, title XI, Main initiatives 2008-2012, indent 7 a (new)
II pielikuma XI sadaļas „Galvenās iniciatīvas 2008.–2012. gadam” 7.b ievilkums (jauns)
Annex II, title XI, Main initiatives 2008-2012, indent 7 b (new)
· Esošie rādītāji tiks pielāgoti, lai ņemtu vērā izglītības un ģimenes dzīves savienošanas iespējas.
· Existing indicators will be adjusted to take into consideration the reconciliation of education and family life;
II pielikuma XI sadaļas „Galvenās iniciatīvas 2008.–2012. gadam” 8. ievilkums
Annex II, title XI, Main initiatives 2008-2012, indent 8
· Tiks izstrādāta un ieviesta kopīga metodika, lai iegūtu vai uzlabotu esošos statistikas datus par diskriminācijas mērogu un ietekmi.
· A common methodology to obtain or to improve existing statistical data on the extent and impact of discrimination will be developed and implemented.
· Tiks izstrādāta un ieviesta kopīga metodika, lai iegūtu vai uzlabotu esošos statistikas datus par diskriminācijas EK Līguma 13. panta izpratnē mērogu un ietekmi.
· A common methodology to obtain or to improve existing statistical data on the extent and impact of discrimination within the meaning of Article 13 of the EC Treaty will be developed and implemented.
II pielikuma XIII sadaļas „Galvenās iniciatīvas 2008.–2012. gadam” 3. ievilkums
Annex II, title XIII, Main initiatives 2008-2012, indent 3
II pielikuma XX sadaļas „Galvenās iniciatīvas 2008.–2012. gadam” 3. ievilkums
Annex II, title XX, Main initiatives 2008-2012, indent 3
· Īpaši tiek uzsvērta nabadzības mērīšana un uzraudzība, sociālās kohēzijas virzība, vides ilgtspējība un Tūkstošgades attīstības mērķu rādītāji , ņemot vērā dzimumu līdztiesības aspektu.
· A particular emphasis , taking into account the gender dimension, shall be put on the measurement and monitoring of poverty, progress on social cohesion, environmental sustainability and the Millennium Development Goal Indicators.
par kohēzijas politikas lomu un efektivitāti atšķirību mazināšanā ES nabadzīgākajos reģionos
on the role and effectiveness of cohesion policy in reducing disparities in the poorest regions of the EU
– ņemot vērā EK līguma 16. pantu, 87. panta 3. punktu, 137., 141., 158. pantu un 299. panta 2. punktu,
– having regard to Articles 16, 87(3), 137, 141, 158 and 299(2) of the EC Treaty,
– ņemot vērā Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulu (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu
– having regard to Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund
– ņemot vērā Eiropadomes 2000. gada 23. un 24. marta Lisabonas sanāksmes un 2001. gada 15. un 16. jūnija Gēteborgas sanāksmes secinājumus,
– having regard to the conclusions of the European Council meetings of 23 and 24 March 2000 in Lisbon and 15 and 16 June 2001 in Göteborg,
– ņemot vērā Komisijas 2007. gada 30. maija paziņojumu “Ceturtais ziņojums par ekonomisko un sociālo kohēziju” ( COM(2007)0273 ),
– having regard to the Commission Communication of 30 May 2007 entitled 'Fourth Report on Economic and Social Cohesion' ( COM(2007)0273 ),
– ņemot vērā Komisijas 2005. gada 5. jūlija paziņojumu ,,Kohēzijas politika izaugsmes un darbavietu atbalsta jomā: Kopienas stratēģijas pamatnostādnes 2007.–2013. gadam” ( COM(2005)0299 ),
– having regard to the Commission Communication of 5 July 2005 entitled 'Cohesion Policy in Support of Growth and Jobs: Community Strategic Guidelines, 2007-2013' ( COM(2005)0299 ),
– ņemot vērā Komisijas 2005. gada 17. maija paziņojumu ,,Trešais progresa ziņojums par kohēziju: jauna partnerība izaugsmei, darbavietu izveidei un kohēzijai” ( COM(2005)0192 ),
– having regard to the Commission Communication of 17 May 2005 entitled 'Third progress report on cohesion: Towards a new partnership for growth, jobs and cohesion' ( COM(2005)0192 ),
– ņemot vērā Komisijas 2004. gada 26. maija paziņojumu „Ciešāka partnerība attiecībā uz attālākajiem reģioniem” (
– having regard the Commission Communication of 26 May 2004 entitled 'A stronger partnership for the outermost regions ' (
– ņemot vērā Komisijas 1996. gada 21. februāra paziņojumu „Sieviešu un vīriešu iespēju vienlīdzības iekļaušana visās Kopienas politikas jomās un darbībās” ( COM(1996)0067 ),
– having regard to the Commission Communication of 21 February 1996 entitled 'Incorporating equal opportunities for women and men into all Community policies and activities' ( COM(1996)0067 ),
– ņemot vērā Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 10/2006 par 1. un 3. mērķa programmu ex post novērtējumu 1994.–1999. gadam (struktūrfondi)
– having regard to Court of Auditors Special Report No 10/2006 on ex post evaluations of Objectives 1 and 3 programmes 1994 to 1999 (Structural Funds)
OV C 302, 12.12.2006,.1. lpp. ,
OJ C 302, 12.12.2006, p 1. ,
– ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu ( A6-0241/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A6‑0241/2007 ),
A. tā kā EK līguma 158. pantā ir noteikts, ka Kopienas mērķis ir veicināt saskaņotu attīstību un mazināt dažādu reģionu attīstības līmeņa atšķirības un mazāk attīstīto reģionu atpalicību, sekmējot ekonomisko izaugsmi;
A. whereas Article 158 of the EC Treaty implies that the Community's goal is to promote harmonious development and reduce disparities between the levels of development of the various regions and the backwardness of the least favoured regions by strengthening economic growth,
B. tā kā nabadzīgākie ES reģioni ir reģioni, uz kuriem attiecas kohēzijas politikas konverģences mērķis un kuru IKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks nekā 75 % no vidējā IKP uz vienu iedzīvotāju visā ES;
B. whereas the poorest EU regions are regions coming under the cohesion policy convergence objective whose per capita GDP is less than 75% of average per capita GDP for the EU as a whole,
C. tā kā kohēzijas jēdziens nav skaidri noteikts un attiecas uz dažādām darbībām, kas sekmē saskaņotu ekonomisko, sociālo un teritoriālo attīstību ES reģionos;
C. whereas the concept of cohesion has not been clearly defined and covers various activities fostering harmonious economic, social and territorial development in the EU regions,
D. tā kā Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa rezolūcijas par turpmākas paplašināšanās ietekmi uz kohēzijas politikas efektivitāti
D. whereas the conclusions of its resolution of 24 April 2007 on the consequences of future enlargements on the effectiveness of cohesion policy
Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0130 . secinājumos ir minēts, ka kohēzijas politikas finansējuma pašreizējā struktūra ir jāpārskata, ņemot vērā turpmāko paplašināšanos; tā kā tajā arī ierosināts reģionālās konkurētspējas un teritoriālās sadarbības finansēšanā vairāk uzmanības pievērst tam, lai integrētu reģionu ekonomikas sistēmas un Eiropas nozīmes infrastruktūru un palīdzētu reģioniem risināt globalizācijas un demogrāfisko izmaiņu radītās grūtības;
Texts Adopted , P6_TA(2007)0130 . mentions that the present structure of cohesion policy financing is to be reviewed in view of future enlargements; whereas it also proposes that the financing of regional competitiveness and territorial cooperation has to be more focused on the integration of regional economies and infrastructure of European importance and on helping regions to cope with globalisation and demographic change,
E. tā kā viens no Eiropas Savienības pamatprincipiem ir solidaritātes princips, kura mērķis ir mazināt ES reģionālās attīstības atšķirības;
E. whereas one of the fundamental principle of the European Union is the principle of solidarity, which serves to reduce disparities in the Union's regional development,
F. tā kā līdz šim ES kohēzijas politika ir efektīvi veicinājusi daudzu reģionu attīstību agrākajās kohēzijas valstīs (Īrijā, Grieķijā, Portugālē un Spānijā), lai gan daži to reģioni savā attīstībā joprojām ir būtiski atpalikuši, un tā kā ES kohēzijas politikas ietekme uz nabadzīgāko reģionu konverģenci ir palīdzējusi palielināt labklājību ES kopumā;
F. whereas, to date, EU cohesion policy has made an effective contribution to the development of many regions of the former cohesion countries (Ireland, Greece, Portugal and Spain), even though some regions are still significantly underdeveloped and whereas its impact in terms of convergence of the poorest regions has helped to increase the prosperity of the EU as a whole,
G. tā kā kohēzijas politikas mērķis ir padarīt dalībvalstis un reģionus ekonomiski dzīvotspējīgus un līdz ar to neatkarīgus no ārēja atbalsta, lai gan uz struktūrfondu līdzekļu saņemšanu neattiecas laika ierobežojumi;
G. whereas the aim of cohesion policy is to render Member States and regions economically viable and thus independent from external aid, although the receipt of Structural Funds is not subject to time limitations,
H. tā kā trūkst detalizētas informācijas un salīdzinošu pētījumu, kuros būtu precīzi novērtēts to reģionu attīstībā panāktais, kuri saņem struktūrfondu līdzekļus;
H. whereas there is a lack of detailed information and comparative studies with rankings on the advancement of regions that profit from Structural Funds,
I. tā kā paplašinātās 27 dalībvalstu ES iedzīvotāju skaits pašlaik ir pieaudzis gandrīz līdz 493 miljoniem
I. whereas, after enlargement to 27 Member States, the EU now has a population that has risen to nearly 493 million
Avots: Eiropas Kopienu Statistikas birojs un ASV Statistikas birojs. , no kuriem apmēram 30 %
Source: Eurostat/US Census Bureau. , approximately 30%
Avots: Eiropas Kopienu Statistikas birojs „ Statistics in Focus – Economy and Finance” Nr. 17/2006. dzīvo pašreizējos 100 konverģences mērķa reģionos, un tā kā reģionu IKP atšķirības 27 valstu Eiropas Savienībā pašlaik ir daudz lielākas nekā 15 valstu ES, ņemot vērā to, ka vidējais IKP uz vienu iedzīvotāju svārstās no 24 % (Rumānijas dienvidaustrumu reģionos) līdz 303 % (Londonas centrā) no vidējā Eiropas Savienības IKP;
Source: Eurostat, Statistics in Focus – Economy and Finance 17/2006. of whom live in the current 100 convergence objective regions, and whereas the disparities between regions in GDP terms in EU-27 are currently significantly larger than they were in EU-15, with average per capita GDP ranging from 24% (south-eastern Romania) to 303% (Inner London) of average EU GDP,
J. tā kā 27 valstu Eiropas Savienībā nabadzīgākie konverģences mērķa reģioni atrodas jaunajās dalībvalstīs, kurās kohēzijas politiku sāka īstenot tikai nesen, un tādēļ ir iespējams novērtēt tās panākumus atšķirību mazināšanā;
J. whereas in EU-27 the poorest convergence objective regions are located principally in the new Member States, where the implementation of cohesion policy only recently began, and thus it is impossible to evaluate its success in reducing disparities,
K. tā kā nabadzīgāko dalībvalstu ekonomiskā izaugsme to teritorijā notiek nevienmērīgi un ir koncentrēta ap pilsētu teritorijām, taču liela daļa šo valstu iedzīvotāju dzīvo lauku rajonos;
K. whereas in the poorest Member States economic growth is unevenly distributed and tends to be concentrated around urban areas, while in these countries a substantial part of the population lives in rural areas,
L. tā kā no reģioniem, kuros ir ekonomiska nabadzība, ko izraisa pamatinfrastruktūras trūkums, ierobežota piekļuve sabiedriskiem pakalpojumiem un augsts bezdarba līmenis, iedzīvotāji aizplūst ātrāk nekā no citiem reģioniem un tā kā tas savukārt mazina šo reģionu spēju panākt reālu attīstību;
L. whereas regions suffering from economic poverty resulting from a lack of basic infrastructure, restricted access to public services and high unemployment are becoming depopulated at a faster rate than other regions and whereas this, in turn, undermines their ability to secure genuine development,
M. tā kā EK līguma 299. panta 2. punktā ir noteikts, ka Kopienai sava rīcības politika ir jāpielāgo attālākajiem reģioniem un jāpiemēro tiem speciāli pasākumi, ņemot vērā šo reģionu īpašo atrašanās vietu, jo lielākā daļa no tiem ir visnabadzīgāko ES reģionu vidū un tas būtiski traucē to attīstību strukturālu un ģeogrāfisku šķēršļu kopējās un ilgstošās ietekmes dēļ;
M. whereas Article 299(2) of the EC Treaty requires the Community to adjust its policies and to apply special and specific measures to the outermost regions, given the specific situation of these regions, most of which are among the poorest regions of the EU, a factor which severely handicaps their development because of the combined and lasting effects of structural and geographic disadvantages,
N. tā kā dažās no jaunajām dalībvalstīm līdzekļu piesaistīšana visnabadzīgākajiem reģioniem, uz kuriem attiecas kohēzijas politika, laikposmā no 2004. līdz 2006. gadam bija mazā apmērā;
N. whereas in some of the new Member States the uptake of funding in the poorest regions coming under cohesion policy was low during the period 2004 to 2006,
O. tā kā, lai veiksmīgi izmantotu struktūrfondu finansējumu, ir vajadzīga cieša iestāžu sadarbība vietējā, reģionālā, valsts un Kopienas līmenī;
O. whereas, if structural funding is to be successfully implemented, close coordination is required between authorities at local, regional, national and Community levels,
P. tā kā tas, ka finansējums ir piešķirts, pats par sevi negarantē, ka to izmantos lietderīgi, un tā kā iestādēm nabadzīgos reģionos bieži trūkst atbilstošu prasmju, pieredzes un vajadzīgā līdzfinansējuma, lai varētu pilnībā izmantot kohēzijas līdzekļus, kurus reģionam ir tiesības saņemt;
P. whereas the fact that funding has been granted does not guarantee per se that it will be put to good use, and whereas authorities in poor regions often lack the appropriate skills and experience and the essential matching funds to be able to make full use of the cohesion funding to which they are entitled,
Q. tā kā atsevišķu reģionu ekonomiskajai atpalicībai ir vairāki iemesli un tā kā nabadzīgākajiem ES reģioniem pirmām kārtām trūkst pamatinfrastruktūras, kas ir vajadzīga līdzsvarotai un noturīgai attīstībai un turpmākiem ieguldījumiem, kā arī atbilstošu cilvēkresursu un stimulu izglītības iegūšanai, mūžizglītībai un jauninājumu ieviešanai;
Q. whereas there are a number of reasons for the economic backwardness of individual regions and whereas the poorest EU regions above all lack the basic infrastructure that is essential for balanced sustainable development and further investment, as well as adequate human resources and adequate incentives for education, lifelong learning and innovation,
R. tā kā privātajam kapitālam, riska kapitālam, rotējošiem līdzekļiem un mikrokredītiem jauniem uzņēmumiem ir svarīga loma kā uzņēmējdarbības, jauninājumu un darbavietu izveides dzinējspēkam;
R. whereas private equity, venture capital, rotating funds and micro-credits for start-ups play an essential role as a driving force for entrepreneurship, innovation and job creation,
S. tā kā tieši nabadzīgākajos reģionos dominē sociālā atstumtība un ārkārtīgi augsts ilgtermiņa bezdarba līmenis, jo īpaši sieviešu, vecāku cilvēku, personu ar invaliditāti un mazaizsargātu etnisko grupu piedrīgo vidū;
S. whereas social exclusion and extremely high long-term unemployment rates are particularly prevalent in the poorest regions, especially among women and the elderly, disabled persons and vulnerable ethnic groups,
1. prasa apņēmīgi rīkoties, lai nabadzīgākajos ES reģionos mazinātu būtiskākās attīstības nepilnības, un jo īpaši atzīmē, ka jaunajām dalībvalstīm, uz kurām kopš 2004. gada attiecas kohēzijas politika, to pastāvīgo institucionālo, administratīvo un ekonomisko sarežģījumu dēļ ir vajadzīgs īpašs atbalsts;
Urges that resolute action be taken to reduce the most acute development shortfalls in the poorest EU regions, and notes in particular that the new Member States, which have come under cohesion policy since 2004, require special support owing to their ongoing institutional, administrative and economic difficulties;
3. vērš Komisijas un dalībvalstu uzmanību uz situāciju tajos reģionos, kurus, lai gan tie 15 valstu ES bija visnabadzīgākie reģioni un to attīstības dati nav uzlabojušies, statistisku iemeslu dēļ 27 valstu Eiropas Savienībā vairs neierindo nabadzīgāko reģionu vidū; iesaka apsvērt šo reģionu īpašo stāvokli;
Draws the attention of the Commission and the Member States to the situation of regions which, despite being the poorest in EU-15 and despite the lack of improvement in their development data, are no longer considered the poorest regions of EU-27 for purely statistical reasons; recommends that consideration be given to the specific situation of those regions;
5. pauž bažas, ka dažos reģionos Kopienas atbalsts ir neprecīzi orientēts un tādēļ šo reģionu stāvoklis neuzlabojas, lai gan tie saņem finansējumu jau daudzus gadus, un Kopienas resursi tiek izšķērdēti;
Is concerned that in some regions Community assistance is poorly targeted, with the result that the situation in those regions fails to improve despite many years of funding and that Community resources are squandered;
8. iesaka, ka, lai nabadzīgākajos reģionos paātrinātu ekonomisko izaugsmi, turpmākus ieguldījumus un noturīgu attīstību, reģioniem un dalībvalstīm jādod priekšroka projektiem, kas reģionus padara pieejamākus, nodrošinot tiem pamatinfrastruktūru, jo īpaši transporta, IT un telekomunikāciju jomā, vienlaikus pienācīgi ņemot vērā šo projektu sociālo ietekmi un ietekmi uz vidi;
Recommends that, with a view to speeding up economic growth, further investment and balanced sustainable development in the poorest regions, regions and Member States give priority to projects designed to make regions more accessible by providing them with basic infrastructure, particularly in the transport and ITC fields, having due regard for the social and environmental impact of such projects;