natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vācija, Francija, Austrija, Slovēnija un Lihtenšteina ir jau ratificējušas minētos Protokolus.
The protocols have already been ratified by Germany, France, Austria, Slovenia and Liechtenstein.
Augsnes aizsardzība
Soil Protection
Protokolā par augsnes aizsardzību ir noteikti vairāki augsnes aizsardzības indikatori saskaņā ar attiecīgo EP rezolūciju un Komisijas nostāju.
The Protocol on Soil Protection contains a number of strong indicators for soil protection which are consistent with Parliament's resolution in this regard and with the views of the European Commission.
Viens no galvenajiem mērķiem ir aizsargāt augsnes daudzfunkcionālo nozīmi, ņemot vērā ilgtspējīgas attīstības ideju.
One of the main aims is the protection of the multifunctional role of soil based on the idea of sustainable development.
Dažādas Protokola sadaļas, piemēram, riska zonu noteikšana saistībā ar eroziju, applūšanu un zemes nogruvumiem, varētu iekļaut Kopienas politikā par augsnes aizsardzību.
Various elements of the protocol could be integrated into the Community policy on soil protection, such as the identification of risk zones for erosion, flooding and landslides.
Tajos ietilpst arī pasākumi enerģijas taupības un transporta jomā.
These include measures in the areas of energy saving and transport, for example.
Tūrisms Alpu reģiona lielākajā daļā ir ļoti nozīmīga nozare ekonomiskā ziņā.
The tourism sector is of great economic importance in most parts of the Alps.
Tā kā kalnu reģioni no ekoloģiskā viedokļa ir sarežģīti apgabali, ir ļoti svarīgi rast līdzsvaru starp ekonomiskajām interesēm, vietējo iedzīvotāju vajadzībām un vides aizsardzības aspektiem.
Given the fact that mountain regions are ecologically very sensitive areas, it is extremely important to find a balance between economic interests, the needs of local communities and the environment protection aspects.
Protokola mērķis ir veicināt ilgtspējīgu tūrismu, ņemot vērā tūrisma vadības iespējamo ietekmi uz vidi.
The aim of the Protocol on Tourism is to encourage sustainable tourism in which possible environmental effects are considered in tourist management.
Vorschlag für einen Beschluss des Rates über die Annahme des Protokolls "Bodenschutz", des Protokolls "Energie" und des Protokolls "Tourismus" der Alpenkonvention
Proposal for a Council decision on the conclusion of the Protocol on Soil Protection, the Protocol on Energy and the Protocol on Tourism to the Alpine Convention
Komiteja, kas atbildīga par jautājumu Datums, kad paziņoja plenārsēdē
Rapporteur(s) Date appointed
Deputāti, kas bija klāt galīgajā balsojumā
Member(s) present for the final vote
Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja S ATZINUMS ...............................11
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs ..............12
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Kopienas Lisabonas programmas īstenošana: Politikas pamats ES apstrādes rūpniecības stiprināšanai – ceļā uz integrētāku pieeju rūpniecības politikai” ( KOM(2005)0474 ),
– having regard to the communication from the Commission entitled 'Implementing the Community Lisbon Programme: A policy framework to strengthen EU manufacturing - towards a more integrated approach for industrial policy' ( COM(2005)0474 ),
– ņemot vērā ar to saistīto Komisijas dienestu darba dokumentus ( SEC(2005)1215 , SEC(2005)1216 un SEC(2005)1217 ),
– having regard to the accompanying Commission Staff Working Documents ( SEC(2005)1215 , SEC(2005)1216 and SEC(2005)1217 ),
– ņemot vērā Konkurētspējas Padomes 2005. gada 28. novembra secinājumus,
– having regard to the conclusions of the Competitiveness Council of 28 November 2005,
– ņemot vērā Briseles 2006. gada 23. un 24. marta Eiropadomes prezidentūras secinājumus,
– having regard to the Presidency conclusions of the Brussels European Council of 23 and 24 March 2006,
– ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu
– having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee
– ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu ( A6‑0206/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinion of the Committee on Employment and Social Affairs ( A6‑0206/2006 ),
A. tā kā iepriekš minētajā Komisijas paziņojumā, pamatojoties uz rūpīgu konkurētspējas izpēti 27 atsevišķās nozarēs, izklāstīts turpmāko gadu rūpniecības politikas darba plāns apstrādes rūpniecībā;
A. whereas the above mentioned Commission communication outlines, on the basis of a detailed screening of the competitiveness of 27 individual sectors, a work programme for industrial policy in manufacturing industries for the coming years,
B. tā kā dinamiska rūpniecība ar augstu konkurētspēju ir būtisks priekšnosacījums labāku sabiedrisko un vides normu nodrošināšanai;
B. whereas a dynamic and highly competitive industry is a prerequisite for better social and environmental standards,
C. tā kā ES apstrādes rūpniecība nodrošina apmēram 20 % no ES produkcijas un tajā ir nodarbināti aptuveni 34 miljoni cilvēku;
C. whereas the EU manufacturing industry provides around 20% of EU output and employs some 34 million people,
D. tā kā Padome atzīst apstrādes rūpniecības nozīmi jaunu un novatorisku ražojumu radīšanā,
D. whereas the Council recognises the importance of the manufacturing industry as a generator of new and innovative products,
2. atzīst apstrādes rūpniecības lielo nozīmi ES; norāda, ka apstrādes rūpniecība, pakalpojumi un tirdzniecība ir aizvien ciešāk saistīti mūsdienu uzņēmējdarbības vidē; tādēļ stingri atbalsta saskaņotas rūpniecības politikas izstrādi Eiropas līmenī, lai risinātu globalizācijas problēmas;
Recognises the important role of the manufacturing industries in the EU; points out that manufacturing, services and trade are strongly and increasingly interlinked in the modern business environment; strongly supports, therefore, the development of a coherent industrial policy at European level to tackle the challenges of globalisation;
4. uzskata, ka Kopienai jādarbojas ar mērķi nodrošināt kopīgu stratēģiju izstrādi, lai attīstītu konkurētspēju rūpniecības un pakalpojumu jomā un veicinātu paraugpraksi attiecībā uz uzņēmējdarbības vidi un kultūru, tostarp uzņēmumu sociālo atbildību un dzimumu iespēju vienlīdzību;
Considers that the Community should take care to ensure the joint development of competitiveness strategies in the industrial and service sectors and promote good practice as regards the entrepreneurial environment and entrepreneurship, including corporate social responsibility and equal opportunities for men and women;
6. atgādina, ka bez valdības rīcības nebūs iespējams radīt tādu rūpniecības pamatu, kas ir stabils un pievilcīgs, kā arī sniedz tiesisko noteiktību; uzsver, ka mūsdienīga valsts sektora darbam ir būtiska nozīme infrastruktūru izveidē un izglītības un jauninājumu veicināšanā;
Notes that, without government action, it will be impossible to establish a framework for industry which is stable and attractive and affords legal certainty; points out that the work of a modern public sector is vital for dealing with infrastructure and fostering both education and innovation;
9. mudina Komisiju pievērst pietiekamu uzmanību visām apstrādes rūpniecības nozarēm un vajadzības gadījumā novērst trūkumus gan konkrētu nozaru analīzes, gan īstenojamo pasākumu ziņā, ņemot vērā dažu rūpniecības nozaru augsto reģionālo koncentrāciju;
Encourages the Commission to pay adequate attention to all sectors of the manufacturing industries and, where necessary, to fill in the gaps, both with regard to the analysis of certain sectors and to the actions to be taken, bearing in mind the high degree of regional concentration existing in some industries;
13. atzinīgi vērtē to, ka Komisija atzīst, ka labi apmācītas un elastīgs darbaspēks ir vissvarīgākais ES resurss un konkurētspējas faktors; aicina ES koncentrēties uz visu līmeņu darbinieku, it īpaši nekvalificēto darbinieku, kvalifikācijas paaugstinašanu;
Welcomes the Commission’s recognition of the fact that a well-trained and flexible labour force is the EU’s most important resource and competitiveness factor; calls on the EU to concentrate on enhancing skills development for workers at all levels, particularly unskilled workers;
15. uzsver, ka, lai uzlabotu cilvēkresursu kvalifikācijas līmeni, ir nepieciešami noteiktāki ieguldījumi, piemēram, saskaņā ar tādām darba programmām zinātnei un tehnoloģijām, kas saistītas ar apmācību un kuru mērķis ir nodrošināt apmācības iespēju kvalitāti un dažādību dalībvalstīs;
Points out that more clear-cut investment is needed to improve the skill levels of human resources, for instance under training-related operational programmes for science and technology aimed at guaranteeing the quality of, and diversifying, training opportunities in the various Member States;
17. uzskata, ka apstrādes rūpniecībā, it īpaši mazos un vidējo uzņēmumos (MVU) joprojām vāji tiek nodotas zināšanas un netiek pietiekoši izmantoti pētniecības rezultāti jaunajos ražojumos un procesos; šajā ziņā uzskata, ka pašlaik ir vajadzīgs panākt pētniecības aprindu un tirgus sektora tuvināšanos; ir pārliecināts, ka īpaša uzmanība jāvelta kopīgiem šīs problēmas risinājuma meklējumiem un mudina Komisiju un dalībvalstis steidzami rast konkrētus risinājumus; šajā sakarā atgādina, ka svarīgi racionāli un iespējami efektīvāk izmantot iespējas, ko piedāvā Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma;
Considers that the transfer of knowledge and the application of research results in new products and processes is still too weak in the manufacturing industries, and especially in the case of small and medium-sized enterprises (SMEs); in this respect, sees a clear need to bridge the current gap between the research community and the market sector; is convinced that special attention must be given to jointly tackling this problem and urges the Commission and the Member States to swiftly come forward with concrete measures to solve it; to this end stresses that the possibilities offered by the framework programme for competitiveness and innovation should be utilised rationally and as effectively as possible;
23. uzsver ievērojamo nanozinātņu un nanotehnoloģiju potenciālu un neatlaidīgi aicina rūpniecības nozari būt informētai par tehnoloģiju sasniegumiem un Eiropas rīcības programmu 2005.–2009. gadam šajā nozarē, lai spētu gūt labumu no iespējām un jaunām perspektīvām, kas paveras ikvienai rūpniecības nozarei;
Stresses the major potential of nano sciences and nano technologies and urges the manufacturing sector to keep up to date with technological progress and the provisions of the 2005-2009 European programme of action in this field so as to be in a position to take advantages of the opportunities and new perspectives opening up to each of its sectors;
25. uzskata, ka varētu būt lietderīgi izveidot augsta līmeņa grupu tiesību aktu saskaņotības uzraudzīšanai rūpniecības, enerģētikas un vides nozarēs ar mērķi uzlabot ilgtspējību un konkurētspēju; norāda, ka vajadzīgs analizēt ne tikai elektrības, bet arī dabas gāzes tirgu, ņemot vērā tā ievērojamo ietekmi uz dažām apstrādes rūpniecības nozarēm;
Considers that it might be very useful to set up a high-level group to ensure that legislation concerning industry, energy, and the environment is consistent with the aim of improving sustainability and competitiveness; points out that, as well as the electricity market, the market in natural gas likewise needs to be analysed, bearing in mind that both entail far-reaching implications for some manufacturing industries;
31. uzskata, ka attiecībā uz atsevišķām nozarēm darbinieku arodbiedrības, patērētāju asociācijas un darba ņēmēju organizācijas ir jāiesaista diskusijās, lai nodrošinātu, ka risinājumi saistībā ar rūpniecības politiku labāk kalpo to interesēs un ir vispusīgāki;
Is of the opinion that, as far as individual sectors are concerned, workers’ trade unions, consumer associations, and employers’ organisations must be involved in the debate so as to help ensure that industrial policy solutions will be better suited to their purpose and more comprehensive;
35. norāda, ka sociālo partneru dialogam ir noteicošā loma jautājumos, kas saistīti ar nozares modernizāciju, un meklējot veidus kā paredzēt un īstenot nozaru konkurētspējas saglabāšanai vai panākšanai vajadzīgās izmaiņas;
Points out that dialogue between management and workers has a key role to play in matters related to modernisation and in coming up with ways to anticipate and to implement the changes needed for sectors to remain or become competitive;
41. uzsver, ka tiesību aktos, kuri paredz ekonomiskajā politikā un stratēģijās iekļaut vides jautājumus, jāatstāj dalībvalstīm zināmu elastību ekonomisko un finanšu instrumentu izvēlē;
Stresses that legislation seeking to include environmental matters in economic policies and strategies should allow the Member States scope for flexibility in the choice of economic and financial instruments;
Stabilai un veselīgai apstrādes rūpniecības nozarei ir būtiska nozīme, lai pilnībā izmantotu ES potenciālu.
A strong and healthy manufacturing sector is essential to fully exploit EU's potential.
ES apstrādes rūpniecība nodrošina apmēram 20 % no ES produkcijas un tajā ir nodarbināti aptuveni 34 miljoni cilvēku.
EU manufacturing industry provides around 20% of EU output and employs some 34 million people.
Vairāk nekā 80 % no ES privātā sektora pētniecības un attīstības izdevumiem tiek izlietoti rūpniecībā.
Over 80% of EU private sector R&D expenditures are spent in manufacturing.
Rūpniecība rada jaunus un novatoriskus produktus, kuri nodrošina apmēram 75 % no ES eksporta.
Manufacturing generates new and innovative products that provide some 75% of EU exports.
Apstrādes rūpniecībā darbojās daudz MVU — vairāk nekā 99 % uzņēmumu ir MVU un vairāk nekā 58 % darba vietu apstrādes rūpniecībā ir izveidoti MVU.
Manufacturing consists of many SMEs: over 99% of companies and 58% of manufacturing employment are SMEs.
Lai gan Eiropas rūpniecībai ir milzīgs potenciāls bagātības un darbavietu radīšanā, tai ir jātiek galā ar straujām tehnoloģijas izmaiņām, kā arī spēcīgu un augošu konkurences spiedienu gan augsto tehnoloģiju, gan nobriedušākās nozarēs.
Although European manufacturing has a huge potential for generating wealth and jobs, it faces rapid technological change and intense and growing competitive pressure, both in the high-tech, and in the more mature sectors.
Kaut arī lielākajā daļā rūpniecības nozaru ir labi darbības rādītāji, vispārējais ES apstrādes rūpniecības stāvoklis globālajā kontekstā nerada visnevainojamāko iespaidu.
Though a majority of individual manufacturing sectors perform well, the general make-up of EU manufacturing industry leaves it less than ideally positioned in the global context.
Darba vietu pārvietošana uz valstīm ar zemām izmaksām tiek ierobežota vairumā rūpniecības nozaru, taču ievērojamas bažas rada augošā starptautiskā konkurence pētniecības un attīstības izdevumu un tiešo ārvalstu ieguldījumu jomā.
Even if relocations of jobs to low-cost countries have been limited in most manufacturing sectors, the mounting international competition for R&D spending and foreign direct investment is a matter of considerable concern.
Tādēļ pareizu apstākļu radīšana veiksmīgai Eiropas apstrādes rūpniecībai ir būtisks, taču sarežģīts uzdevums.
Creating the right conditions in which the manufacturing industry can flourish in Europe is therefore an essential, but also a complex challenge.
Lisabonas programmā ietverto jauno programmu klāstā līdz šim nav paredzēts risināt nozaru rūpniecības jautājumus, it īpaši apstrādes rūpniecībā, un nodrošināt pamatu nozaru vai vertikālā atbalsta pasākumiem.
What has been missing in the palette of new programmes in the framework of the Lissabon-programme is an effort to target sectoral industry issues, particularly in manufacturing industry, and provide a basis for sectoral or vertical support measures.
Ar šo paziņojumu Komisija pievēršas šā trūkuma novēršanai.
With this communication the Commission sets out to meet this need.
Minētajā Komisijas paziņojumā izklāstīts turpmāko gadu rūpniecības politikas darba plāns apstrādes rūpniecībā.
This Communication sets out an outline of work for industrial policy in manufacturing industries for the coming years.
Pamatojoties uz novērtējumu tiek sniegti konkrēti ieteikumi nozares pasākumiem izaugsmes, produktivitātes un konkurētspējas veicināšanai katrā no analizētajiem sektoriem.
On the basis of this screening, concrete recommendations for sectoral actions are made to promote growth, productivity and competitiveness in each of the sectors analysed.
Turklāt šajā paziņojumā nosauktas septiņas galvenās starpnozaru politikas iniciatīvas, lai paveiktu kopējos uzdevumus un veicinātu dažādu politikas jomu sinerģiju:
In addition, 7 major cross-sectoral policy initiatives are proposed, in order to meet the common challenges and reinforce the synergies:
· Intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības un viltošanas apkarošanas iniciatīva;
· Intellectual Property Rights and Counterfeiting Initiative
· Augsta līmeņa grupa konkurētspējas, enerģētikas un vides jautājumos;
· High-Level Group on Competitiveness, Energy and the Environment
· Ārējie konkurētspējas un tirgus piekļuves aspekti;
· External Aspects of Competitiveness and Market Access
· Jauna tiesību aktu vienkāršošanas programma;
· New Legislative Simplification Programme
· Kvalifikācijas uzlabošana nozarēs;
· Improving Sectoral Skills
· Strukturālo pārstrādes rūpniecības pārmaiņu vadība;
· Managing Structural Change in Manufacturing
· Integrēta Eiropas pieeja rūpnieciskajai pētniecībai un jauninājumiem.
· Integrated European approach to Industrial Research and Innovation.
Papildus tam, Komisija ierosina izstrādāt virkni jaunu specifisku nozaru iniciatīvu:
Furthermore, the Commission proposes to set up a number of new sector-specific initiatives:
· Farmaceitisko līdzekļu forums;
· Pharmaceuticals Forum
· Dabaszinātņu un biotehnoloģijas stratēģijas vidusposma pārskats;
· Mid-Term Review of Life Sciences and Biotechnology Strategy
· Augsta līmeņa grupa par ķīmijas rūpniecību;
· High-Level Group on the Chemicals Industry
· Augsta līmeņa grupa par aizsardzības rūpniecību;
· High-Level Group on the Defence Industry
· Eiropas kosmosa programma;
· European Space Programme
· Darba grupa par IKT konkurētspēju;
· Taskforce on ICT Competitiveness
· Mašīnbūves politikas dialogs.
· Mechanical Engineering Policy Dialogue.
Referents atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu.
Your Rapporteur welcomes the Communication.
Kaut gan noraidot atgriešanos pie selektīvas iesaistīšanās pieejas, paziņojumā ņemti vērā atsevišķu nozaru specifiskie apstākļi un tajā ierosināts šo nozaru specifiskajām iespējām un problēmām īpaši pielāgots politikas virzienu apvienojums.
While rejecting a return to a selective interventionist approach, the Communication takes account of the specific context of individual sectors and proposes a tailor-made combination of policies to suit the particular opportunities and challenges they face.
Apvienojot vienā iniciatīvā virkni atšķirīgu politikas dimensiju, kas ir ļoti svarīgas rūpniecībai, horizontālās iniciatīvas varētu nodrošināt lielāku politikas virzienu saskaņotību un integrāciju, kas savukārt uzlabos konkurētspēju.
Through linking together under a single initiative a number of different policy dimensions of key relevance to industry, the horizontal initiatives could provide increased coherence and integration between policies, thereby enhancing competitiveness.
Referents vēlas uzsvērt sekojošā svarīgumu un atzinīgi vērtētu papildu darbības attiecībā uz šādām jomām:
Your Rapporteur wishes to stress the importance of the following and would welcome additional actions in that direction:
· padziļinātu apstrādes rūpniecības pašreizējās situācijas un nākotnes iespēju analīzi jaunajās dalībvalstīs;
· an in-depth analysis of the situation and the prospects of manufacturing in the new Member States;
· izglītības, apmācības un zināšanu nodošanas lomu pašreizējās rūpniecības struktūras veidošanā uz zināšanām balstītas, inovatīvas sabiedrības virzienā;
· the role of education, training and knowledge transfer in shaping the current industry structure more towards a knowledge based, innovative society;
· saskaņošanu starp valsts (vietējo) rūpniecības politiku un Kopienas darbībām;
· the coordination between national (and local) industrial policy and Community actions;
· nepieciešamo visu ieinteresēto pušu un īpaši sociālo partneru iesaistīšanos nozaru nākotnes veidošanā;
· the necessary involvement of all stakeholders, and in particular social partners, in shaping the future of sectors;
· starpnozaru iniciatīvu konkrētu īstenošanu, kā rezultātā uzlabosies apstrādes rūpniecības pamatnosacījumi;
· the concrete implementation of the cross-sectoral initiatives, resulting in better framework conditions for the manufacturing industries;
· cīņu ar ievērojami lielāko negodīgo konkurenci apstrādes rūpniecībā saistībā ar prasībām neatbilstošiem vai viltotiem ražojumiem ES tirgū;
· the significant rise of unfair competition the manufacturing industry is facing from non-compliant or counterfeit products on the EU market;
· Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Investīciju fonda lomu to nozaru iniciatīvās, kurās šķērslis bija finansējuma trūkums.
· the role of the EIB and EIF in the sectoral initiatives, where lack of financing was identified as a bottleneck;
Referents uzskata, ka ES apstrādes rūpniecības nākotne ir nepārtrauktos centienos sasniegt lielāku ražojumu vērtību un kvalitāti.
Your Rapporteur strongly believes that the future of EU manufacturing industry lies in a continuous focus towards higher-value and higher quality products.
Tam nepieciešama pielāgošanās uzņēmumu līmenī, vērtību ķēdes strukturāla pielāgošana un strauja pāreja uz inovatīvāku, uz zināšanām vairāk balstītu ražošanu.
This requires adaptability on company level, structural adjustment of the value chain and a shift towards a more knowledge-based, innovative production.
To jāpanāk cieši sadarbojoties ar sociālajiem partneriem un, iespēju robežās, Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda finansiālo ieguldījumu jāvērš uz šāda veida Eiropas apstrādes rūpniecības nozaru pārstrukturēšanu un modernizēšanu.
This process should be done in close cooperation with the social partners and, where possible, financial contribution from the Globalisation Adjustment Fund should be aimed towards this kind of restructuring and modernization of European manufacturing sectors.
Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja S ATZINUMS
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs
par politikas pamatu ES apstrādes rūpniecības stiprināšanai – ceļā uz integrētāku pieeju rūpniecības politikai
on a policy framework to strengthen EU manufacturing – towards a more integrated approach for industrial policy
Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Employment and Social Affairs calls on the Committee on Industry, Research and Energy, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
4. uzsver nepieciešamību radīt dialogu ar visām ieinteresētajām pusēm, un atzinīgi vērtē Augsta līmeņa grupas konkurētspējas, enerģētikas un vides jautājumos izveidi;
Stresses the importance of establishing a dialogue with all the parties concerned, and welcomes the creation of the High Level Group on Competitiveness, Energy and the Environment;
7. uzskata, ka attiecībā uz īstenojamajiem pasākumiem, it īpaši Pasaules Tirdzniecības organizācijā, ir nepieciešams ņemt vērā katra sektora kontekstu un specifiskās īpašības, iespējas un problēmas, kas var rasties, kā arī grūtības katrai atsevišķai dalībvalstij;
Believes that, as regards the measures to be taken, especially in the WTO, it is necessary to allow for the context obtaining in, and the specific characteristics of, each sector, the opportunities and challenges that may arise, and the difficulties posed for individual Member States;