natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Noslēgumā – Komisijas priekšlikumu es vērtēju pozitīvi, vienīgi ar nosacījumu, ka ir precīzi jāizskaidro to pamatiemaņu jēdziens, kurām ir jābūt pieejamām visiem.
In conclusion, the Commission's proposal is a positive one, provided it clearly spells out the notion of basic competences which must be available to everyone.
Šīm iemaņām, ko es drīzāk definētu kā izziņu vai pamatzināšanas, ir jāveido indivīds, kas ir spējīgs un gatavs apgūt, izzināt, spriest, domāt.
These competences, which I would prefer to call knowledge or basic learning, must render the individual apt and willing to learn, to be discerning, to reason and to think.
Tādēļ būtu ļoti lietderīgi norādīt tos priekšmetus, ar kuru palīdzību varētu panākt vislabāko sniegumu tāda zināšanu cilvēka veidošanā, kurš ir arī spējīgs domāt, saprast un tātad – zināt.
It would therefore be highly appropriate to identify those disciplines which can best help develop the 'man of knowledge', who is also capable of thinking, understanding and thus knowing.
Šie priekšmeti galvenokārt ir: filozofija un latīņu valoda – tie, kuri nodrošinātu iespēju visiem, neņemot vērā individuālās dotības, kas ikvienam var piemist arī bez mācīšanās, iegūt spēju domāt, sakārtot savu domu gājienu un to izteikt pilnībā un visaptveroši gluži kā teicis Jūlijs Cēzars slavenajā frāzē Veni, vidi, vici.
These disciplines are essentially philosophy and Latin, the ones best suited for ensuring that everyone - in addition to the individual gifts he may otherwise possess - develops the capacity to think, order his thoughts, and express them accurately and concisely (as in the famous words attributed to Julius Caesar: Veni, Vidi, Vici ).
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Kultūras un izglītības komiteju savā ziņojumā iekļaut šādus grozījumus:
The Committee on Industry, Research and Energy calls on the Committee on Culture and Education, as the committee responsible, to incorporate the following amendments in its report:
OV C ... / OV vēl nav publicēts.
Not yet published in OJ.
(1) Lisabonas 2000. gada Eiropadome secināja, ka Eiropai vajadzētu noteikt jaunas pamatiemaņas kā galveno pasākumu, Eiropai reaģējot uz globalizāciju un veidojot uz zināšanām balstītu valstu ekonomiku, un uzsvēra to, ka cilvēki ir Eiropas galvenais kapitāls.
(1) The Lisbon European Council in 2000 concluded that a European framework should define the new basic skills as a key measure in Europe’s response to globalisation and the shift to knowledge-based economies, and emphasised that people are Europe’s main asset.
Kopš tā laika šie secinājumi ir regulāri atkārtoti, tai skaitā Eiropadomē 2003. gada martā un 2005. gada martā, kā arī atjaunotajā Lisabonas stratēģijā, ko apstiprināja 2005. gadā.
Since then, these conclusions have been regularly restated including by the European Councils of March 2003 and of March 2005, and in the re-launched Lisbon Strategy which was approved in 2005
(1) Lisabonas 2000. gada Eiropadome secināja, ka Eiropai vajadzētu noteikt zināšanas un izziņu kā galveno pasākumu, Eiropai reaģējot uz globalizāciju un veidojot uz zināšanām balstītu valstu ekonomiku, un uzsvēra to, ka cilvēki ir Eiropas galvenais kapitāls.
(1) The Lisbon European Council in 2000 concluded that a European framework should define the basic knowledge and learning as a key measure in Europe’s response to globalisation and the shift to knowledge-based economies, and emphasised that people are Europe’s main asset.
(Šis grozījums jāizdara visā tekstā – visur, kur izmantots termins „pamatiemaņas”.
(This amendment applies to the entire text, whenever the words ‘key competences’ appear)
Pamata izglītībā paredz nevis prasmju, bet gan zināšanu ieguvi.
Basic education provides not competences, but knowledge and learning.
Visas zināšanas kopumā ir izglītotības pamats, kas ir pamatnosacījums pamatprasmju apguvei.
Knowledge as a whole constitutes the basis for learning, which is a prerequisite for acquiring key competences.
Jaunatnes paktā, kas pievienots 2005. gada marta Briseles Eiropadomes secinājumiem, ir uzsvērta nepieciešamība vecināt vispārējā galveno prasmju kopuma attīstīšanu.
The Youth Pact which is annexed to the conclusions of the Brussels European Council of March 2005 stressed the need to encourage the development of a common set of core skills.
Pamata izglītībā neparedz prasmes, bet zināšanas.
Basic education provides not competences, but knowledge and learning.
5. nodrošināt pieaugušo izglītības un apmācības nodrošinājuma saskaņotību atsevišķiem iedzīvotājiem, to cieši saistot ar nodarbinātības politiku , sociālo politiku, uzņēmējdarbības un inovāciju politiku un citām ar jaunatni saistītām politikas jomām, un sadarbojoties ar sociālajiem partneriem un citām ieinteresētajām pusēm;
Ensure the coherence of adult education and training provision for individual citizens via close links to employment policy, social policy, business and innovation policy and other policies affecting young people and collaboration with social partners and other stakeholders;
Tiešā norāde priekšlikumā uz saikni ar Kopienas uzņēmējdarbības un inovāciju politiku ir nepieciešama, ņemot vērā konkurētspējas, inovācijas, izglītības un apmācības savstarpējo saistību.
A direct reference in the proposal to links with Community business and innovation policy is necessary, given the interdependence of competitivity, innovation, education and training.
Eiropas „Integrētā rīcības programma mūžizglītības jomā” palīdzēs veicināt konkurētspēju un radīt inovatīvu mentalitāti ES.
The European 'Integrated Action Programme in the Field of Lifelong Learning' will help to promote competitivity and create an innovative mentality within the EU.
Tiešā norāde priekšlikumā iekļaut Kopienas uzņēmējdarbības un inovāciju politiku Eiropas paraugkritēriju sistēmā ir nepieciešama, ņemot vērā konkurētspējas, inovācijas, izglītības un apmācības savstarpējo saistību.
A direct reference in the proposal to the inclusion of Community business and innovation policy in the European reference framework is necessary, given the interdependence between competitivity, innovation, education and training.
Eiropas „Integrētā rīcības programma mūžizglītības jomā” palīdzēs veicināt konkurētspēju un radīt inovatīvu mentalitāti ES.
The European 'integrated programme of action in the field of lifelong learning' will help to promote competitivity and create an innovative mentality within the EU.
Pielikums, ievada 1. daļas 1. punkts
Annex, Introduction, paragraph 1, point 1
Kā daudzkārt uzsvērusi UNESCO, izglītība dzimtajā valodā ir pamats kvalitatīvas izglītības ieguvei.
As repeatedly pointed out by UNESCO, teaching in the mother tongue is a major factor in ensuring high quality education.
Pielikuma 4. punkta „Digitālā prasme” 1. rindkopa Definīcija
Annex, point 4 'Digital Culture', paragraph 1
Definīcija: digitālā prasme ietver pārliecinošu un kritisku informācijas sabiedrības tehnoloģiju (IST) izmantojumu darbā, brīvajā laikā un saziņā.
Definition: Digital competence involves the confident and critical use of Information Society Technology (IST) for work, leisure and communication.
Pamatiemaņas IKT veicina datoru izmantošanu, lai iegūtu, novērtētu, uzglabātu, ražotu, pasniegtu un apmainītos ar informāciju un komunicētos un piedalītos sadarbībā ar interneta palīdzību .
It is underpinned by basic skills in ICT: the use of computers to retrieve, assess, store, produce, present and exchange information, and to communicate and participate in collaborative networks via the Internet.
Pamatiemaņas IKT veicina datoru izmantošanu, lai iegūtu, novērtētu, uzglabātu, ražotu, pasniegtu un apmainītos ar informāciju, komunicētos un piedalītos sadarbībā, piemēram, internetā.
It is underpinned by basic skills in ICT: the use of computers to retrieve, assess, store, produce, present and exchange information, and to communicate and participate in collaborative networks such as the Internet.
Internets PATS ir tīkls.
The Internet ITSELF is the network.
Pielikuma 4. punkta „Digitālā prasme” 2. rindkopa „Būtiskās zināšanas, prasmes un attieksmes saistībā ar šo prasmi”
Annex, point 4 'Digital Culture', paragraph 2
Tā ietver tādas galvenās datoru izmantojuma jomas kā tekstapstrāde, elektroniskās tabulas, datu bāzes, informācijas uzglabāšana un vadība un izpratni par interneta un saziņas iespējām, izmantojot elektroniskos saziņas līdzekļus (e-pastu, tīkla rīkus) atpūtai, informācijas pārraidei un sadarbībai tīklā, mācībām un pētījumiem.
This includes main computer applications such as word processing, spreadsheets, databases, information storage and management, and an understanding of the opportunities of Internet and communication via electronic media (e-mail, network tools) for leisure, information sharing and collaborative networking, learning and research, .
Indivīdiem jāizprot, kā IST var veicināt radošu pieeju un inovāciju, un jāzina ar pieejamo informāciju saistītie derīguma un ticamības jautājumi un IST interaktīvā lietojuma ētikas principi.
Individuals should also understand how IST can support creativity and innovation, and be aware of issues around the validity and reliability of information available and the ethical principles of in the interactive use of IST.
Šajās jomās būtiska nozīme ir tehnoloģiskajai neitralitātei un savietojamībai.
In these domains, technological neutrality and interoperability are crucial.
Pielikuma 4. punkta „Digitālā prasme” 3. rindkopa „Prasmes”
Annex, point 4 'Digital Culture', paragraph 3
Nepieciešamās prasmes ietver: spēju meklēt, savākt un apstrādāt informāciju un izmantot to kritiski un sistēmiski, novērtējot tās nozīmi un atšķirot reālo no virtuālā, tajā pašā laikā apzinoties to saikni.
Skills needed include: the ability to search, collect and process information and use it in a critical and systematic way, assessing relevance and distinguishing real from virtual while recognising the links.
Nepieciešamās prasmes ietver: spēju meklēt, savākt un apstrādāt informāciju un izmantot to kritiski un sistēmiski, novērtējot tās nozīmi un atšķirot reālo no virtuālā, tajā pašā laikā apzinoties saikni , kā arī spēju aizsargāt savu privātumu tiešsaistē.
Skills needed include: the ability to search, collect and process information and use it in a critical and systematic way, assessing relevance and distinguishing real from virtual while recognising the links, capacity to protect its privacy online .
Pielikuma 7. daļas „Uzņēmējdarbība” 3. rindkopa „Būtiskās zināšanas, prasmes un attieksmes saistībā ar šo prasmi”
Annex, paragraph 7 'Entrepreneurship', paragraph 3
Uzņēmējdarbības attieksmi raksturo iniciatīva, proaktivitāte, neatkarība un inovācija personiskajā un sabiedriskajā dzīvē, tāpat kā darbā.
An entrepreneurial attitude is characterised by initiative, pro-activity, independence and innovation in personal and social life, as much as at work.
Tā ietver arī motivāciju un apņēmību sasniegt mērķus, vai tie būtu personiski nolūki un mērķi, kas kopīgi ar citiem un/vai darba.
It also includes motivation and determination to meet objectives, whether personal goals or aims held in common with others, and/or at work.
Uzņēmējdarbības attieksmi raksturo iniciatīva, proaktivitāte, uzņēmējdarbības risku izpratne, kā arī neatkarība un inovācija personiskajā un sabiedriskajā dzīvē, tāpat kā darbā.
An entrepreneurial attitude is characterised by initiative, pro-activity, awareness of the dangers facing entrepreneurs and independence and innovation in personal and social life, as much as at work.
Tā ietver arī motivāciju un apņēmību sasniegt mērķus, vai tie būtu personiski nolūki vai mērķi, kas kopīgi ar citiem, un/vai darba , bet vispārīgākā nozīmē – labvēlīga uzņēmējdarbības klimata veidošanu .
It also includes motivation and determination to meet objectives, whether personal goals or aims held in common with others, and/or at work, and more generally the creation of a favourable business climate .
Lai sekmētu uzņēmējdarbības mentalitāti, ir nepieciešams nekavējoties veikt pasākumus, lai kliedētu bailes no riska, kas ievērojami bremzē spēju attīstību, un veicināt tāda uzņēmējdarbības klimata veidošanos, kas nevis nomāc inovāciju, bet sekmē to.
In order to encourage an entrepreneurial mentality, it is necessary to take immediate measures to dispel the type of 'Angst' which acts as a powerful inhibitor to the development of skills and to create a business climate which rewards rather than penalises innovation.
Referents atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par pamatprasmēm mūžizglītībā.
The draftsperson welcomes the Commission's proposal on key competences for lifelong learning.
Izglītībai jābūt pieejamai visiem pilsoņiem.
All citizens must have access to education.
Nevienam nebūtu jācieš no diskriminācijas dzimuma, vecuma, materiālā stāvokļa, valstspiederības vai etniskās izcelsmes, dzīvesvietas reģiona, dzimtās valodas vai fiziskā stāvokļa dēļ.
No one should suffer discrimination based on gender, age, financial situation, nationality or ethnical origin, regional living-area, mother tongue or physical condition.
Pamatojoties uz to, īpaša uzmanība būtu jāpievērš sievietēm pusmūžā un zēniem pusaudžiem.
For this reason we should especially pay attention to women in middle age and boys in teenage.
Iegūto zināšanu līmenis, izglītība, kā arī mūžizglītība ir saistīta ar cilvēka vietu darba tirgū.
The level of knowledge, education and lifelong learning is linked to the persons' position in the labour market.
Sieviešu pusmūžā un vecāka gadagājuma sieviešu izglītības trūkums, kā arī bezdarbs ir problēma it īpaši jaunajās dalībvalstīs.
The lack of education - as well as unemployment - of women in middle age and over is a problem particularly in new Members States.
Referents pievērš uzmanību faktam, ka visā Eiropā arvien vairāk zēni pēc obligātās vispārizglītojošās skolas pabeigšanas neturpina mācības.
Draftsperson has noticed the fact that more and more boys all over the Europe leave their studies after the obligatory comprehensive school.
Zēni būtu jārosina turpināt mācības augstskolās vai arodskolās profesijas iegūšanai.
We have to encourage boys to continue their studies on high school or vocational school obtaining an occupation.
Vienlaikus ir jānodrošina, ka arī meitenēm ir vienlīdzīgas iespējas iegūt visu līmeņu izglītību, tostarp pamatizglītību un augstāko izglītību, kā arī arodapmācību darba vietā.
At the same time we have to make sure that girls have equivalents possibilities for education at all levels, including elementary studies and academic studies, and at workplace.
Referents vēlas uzsvērt, ka Eiropas Komisijas ierosinātais pamatprasmju saraksts būtu jāuzskata par prasmju kopumu, kuras cilvēki cenšas iegūt savas dzīves laikā.
The draftsperson wants to underline that the list of key competences proposed by European Commission should be seen like a group of skills which people are aiming to achieve during a lifetime.
Svarīgi ir arī izprast un atzīt, ka cilvēki atšķiras ar dažādām spējām un talantiem.
It is also important to realise and recognise that people are different with different abilities and talents.
Referents vēlas arī uzsvērt, ka mērķis iegūt darbu ir labākais stimuls, lai mācītos.
The draftsperson also wants to underline that the best incentives for learning is the goal of achieving an employment.
Tomēr dažās dalībvalstīs bezdarba līmenis joprojām ir ļoti augsts un augstākā izglītība nav garantija, lai iegūtu darbu.
Unemployment rate is still very high in some Member States and an academic education is not giving a guarantee for an employment.
(4) Kopienas nodarbinātības rādītāju uzlabošanas nolūkā , ņemot vērā Lisabonas stratēģijas mērķi panākt ES vidējo nodarbinātības rādītāju 70 % kopumā un vismaz 60 % sievietēm, Eiropadomē 2003. gada martā un 2003. gada decembrī parādīja stingru apņemšanos panākt dzimumu līdztiesību un sniegt vienlīdzīgas iespējas visiem, kā arī uzsvēra nepieciešamību pilnveidot mūžizglītību, īpaši pievēršot uzmanību aktīviem un preventīviem pasākumiem saistībā ar nenodarbinātajām un neaktīvajām personām.
(4) In the context of improving the Community’s employment performance, with reference to the Lisbon target of achieving an average employment rate for the EU of 70% overall and of at least 60% for women , the European Councils of March 2003 and December 2003 demonstrated a strong resolve to realise gender equality and afford equal opportunities for all and stressed the need to develop lifelong learning with a particular focus on active and preventive measures for the unemployed and inactive persons.
(4a) pieejamie dati norāda, ka 10 % līdz 20 % Eiropas Savienības iedzīvotāju nav spējīgi saprast un izmantot drukāto un rakstīto materiālu, kas nepieciešams, lai sasniegtu personīgos mērķus, uzlabotu zināšanas un prasmes, kā arī attīstītu savas spējas.
(4a) The data available indicate that between 10 and 20% of the population of the Union are unable to understand and use the printed and written matter necessary to achieve their objectives, to improve their knowledge and skills and develop their potential .
Tā dēvētajām uz zināšanām balstītas sabiedrības koncepcijām jāattiecas arī uz iedzīvotāju analfabētismu, digitālo prasmju trūkumu un neprasmi rēķināt.
So-called "knowledge based society" concepts should also address illiteracy, digital illiteracy and innumeracy.
(5) Padomes ziņojumā par izglītības plašāku nozīmi, ko pieņēma 2004. gada novembrī tika uzsvērts tas, ka izglītība veicina vispārējā kultūras pamata saglabāšanu un atjaunošanu sabiedrībā , kā arī būtisku sociālo un pilsonisko īpašību apguvi, kā piemēram, pilsoniskuma, līdztiesības, iecietības un cieņas, un ir īpaši nozīmīga laikā, kad dalībvalstis izaicina jautājums, kā izturēties pret augošo sociālo un kultūras daudzveidību.
(5) The report of the Council on the broader role of education adopted in November 2004 stressed that education contributes to preserving and renewing the common cultural background in society and to learning essential social and civic values such as citizenship, equality, tolerance and respect and is particularly important at a time when all Member States are challenged by the question of how to deal with increasing social and cultural diversity.
(13) Šī ieteikuma mērķis ir veicināt kvalitatīvas izglītības attīstību, kas piemērota Eiropas sabiedrības un it īpaši darba tirgus jaunajām vajadzībām, atbalstot un papildinot dalībvalstu pasākumus, ar kuriem tās nodrošina to, lai to pamatizglītības un apmācības sistēmas visiem jauniešiem piedāvātu iespējas attīstīt pamatprasmes tādā līmenī, kas tos sagatavo turpmākām mācībām , darba dzīvei un pieaugušo dzīvei kopumā , un lai pieaugušie varētu attīstīt un atjaunināt savas pamatprasmes, izmantojot saskaņotas un vispusīgas mūžizglītības nodrošinājumu.
(13) The objective of this Recommendation is to contribute to the development of quality education tailored to the new needs of European society, and of the labour market in particular, by supporting and supplementing Member States’ actions in ensuring that their initial education and training systems offer all young people the means to develop key competences to a level that equips them for further learning , working life and adult life in general and that adults are able to develop and update their key competences through coherent and comprehensive lifelong learning provision.
Turklāt šis ieteikums atbalsta citas saistītas politikas, piemēram, nodarbinātības un sociālā politika un citas ar jaunatni saistītas politikas.
Furthermore, the Recommendation supports other related policies such as employment and social policies , equal opportunities policy and other policies affecting youth.
1. nodrošināt, lai pamatizglītība un apmācība visiem jauniešiem piedāvātu iespējas attīstīt pamatprasmes tādā līmenī, kas tos sagatavotu pieaugušo dzīvei un veidotu pamatu turpmākām mācībām un darbam;
Ensure that initial education and training offers all young people the means to develop the key competences to a level that equips them for adult life, and which forms a basis for further learning and working life;
2. nodrošināt, lai tie jaunieši, kam nepietiekamas izglītības dēļ, kuras iemesls ir personiski, sociāli, kultūras vai ekonomiski apstākļi, nepieciešams īpašs atbalsts izglītības potenciāla realizēšanai, saņemtu atbilstošu nodrošinājumu; veicināt dažādas karjeras iespējas jaunām sievietēm, īpašu uzmanību pievēršot nelielajam sieviešu studentu skaitam dabaszinātņu, rūpniecības un inženierzinātnes jomās, tostarp informācijas sabiedrības tehnoloģiju jomā, kā arī pievēršot uzmanību riskam, ka šajās jomās sievietēm var būt liegtas darba iespējas;
Ensure that appropriate provision is made for those young people who, due to educational disadvantages caused by personal, social, cultural or economic circumstances, need particular support to fulfil their educational potential; promote the diversification of career choices for young women, paying particular attention to the low level of women students in the natural sciences, industrial and engineering fields, including Information Society Technology and the risk of women being excluded from employment in those areas;
3. nodrošināt, lai pieaugušie varētu attīstīt un atjaunināt savas pamatprasmes visas dzīves laikā un, lai īpaša uzmanība tiktu pievērsta mērķa grupām, kas noteiktas kā prioritātes valsts, reģionālā vai vietējā nozīmē; veicināt līdztiesību starp sievietēm un vīriešiem, sekmējot mūžizglītības pieejamību sievietēm, un pilnveidot sieviešu līdzdalību darba tirgū;
Ensure that adults are able to develop and update the key competences throughout their lives, and that there is a particular focus on target groups identified as priorities in the national, regional and/or local contexts; promote equality between women and men by facilitating the access of women to lifelong learning and improving women's participation in labour market;
Pielikuma ievads, 1. punkts
Annex, Introduction, paragraph 1
Līdz pamatizglītības un apmācības beigām jauniešiem vajadzētu būt apguvušiem pamatprasmes tādā līmenī, lai viņi būtu gatavi pieaugušo dzīvei un, lai to attīstīšana, uzturēšana un atjaunināšana būtu daļa no mūžizglītības.
By the end of initial education and training young people should have developed the key competences to a level that equips them for adult life, and they should be further developed, maintained and updated as part of lifelong learning .
Pamatprasmes būtu jāuzskata par nepieciešamo prasmju vadlīnijām mūsdienu sabiedrībā.
The key competences should be seen as guidelines for the necessary skills in today’s society.
Līdz pamatizglītības un apmācības beigām nav iespējams apgūt visas prasmes .
It is not possible to master every skill referred to by the end of initial education and training .
Taču jauniešiem būtu j āapgūst pamatprasmes un vēlāk tās jāattīsta , jāatjauno un jāuztur kā daļa no mūžizglītības.
However, young people should learn the basics of those skills and further develop, update and maintain them as part of lifelong learning .
Svarīgi ir arī izprast un atzīt cilvēku atšķirības un arī viņu dažādās spējas un talantus.
It is also important to realise and respect the fact that people have diverse and different talents and abilities .
saziņa dzimtajā valodā,
Communication in the mother tongue
saziņa un izglītība dzimtajā valodā,
Communication and education in the mother tongue
Kā vairākkārt ir norādījusi ANO Izglītības, Zinātnes un kultūras organizācija — izglītība dzimtajā valodā ir būtiska izglītības kvalitātes daļa.
As the UNESCO has said in several occasions, education in the mother tongue is an important part of a quality education.
Pielikuma 4. punkta 1. daļa
Annex, point 4, paragraph 1
Tā ietver tādas galvenās datoru izmantojuma jomas kā tekstapstrāde, elektroniskās tabulas, datu bāzes, informācijas uzglabāšana un vadība un izpratni par interneta iespējām , tostarp par interneta bīstamo ietekmi, un saziņas iespējām, izmantojot elektroniskos saziņas līdzekļus (e-pastu, tīkla rīkus) darbam, atpūtai, informācijas pārraidei un sadarbībai tīklā, mācībām un pētījumiem.
This includes main computer applications such as word processing, spreadsheets, databases, information storage and management, and an understanding of the opportunities of Internet , including its dangers, and communication via electronic media (e-mail, network tools) for work, leisure, information sharing and collaborative networking, learning and research.