natgillin/translations-raw huggingface dataset:
E. tā kā atjaunīgās enerģijas tirgus sekmēšana palīdzēs sasniegt jaunos Lisabonas mērķus, palielinot nodarbinātību dalībvalstīs un dalībvalstu un ES zinātniskās izpētes un inovācijas apjomu;
E. whereas the promotion of a renewable energy market will help to achieve the new Lisbon objectives by increasing employment in the Member States and by increasing the Member States' and the EU's research and innovation effort,
F. atzīmējot arī to, ka, izmantojot karstumu, kas radies kā elektrības ražošanas un citu ražošanas procesu blakusprodukts, kā arī nodrošinot bezmaksas dzesēšanu, iespējams samazināt pieprasījumu pēc konvencionālās enerģijas, tādēļ dalībvalstīm ir jāapzina šo resursu izmantošanas iespējas, jāparāda, kā tos iespējams izmantot pēc iespējas efektīvāk, jānodrošina juridiska skaidrība, jāuzlabo sabiedrības informēšana un jāpalielina izpētes apjomi;
F. noting also that the use of waste heat from electricity production processes or industrial processes and free cooling contribute to reducing demand for conventional energy, Member States should identify the potentials for utilisation of these resources, show how they can be exploited more effectively, ensure legal clarity, better information for the public and an increase in research efforts,
G. ņemot vērā nepieciešamību grozīt Padomes 1977. gada 17. maija Sesto direktīvu 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem — Kopēja pievienotās vērtības nodokļa sistēma: vienota aprēķinu bāze
G. having regard to the necessity to amend the Sixth Council Directive 77/388/EEC of 17 May 1997 on the harmonization of the laws of the Member States relating to turnover taxes - Common system of value-added tax: uniform basis of assessment
REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMA PIELIKUMS
ANNEX TO THE MOTION FOR A RESOLUTION
DETALIZĒTI IETEIKUMI PAR PIEPRASĪTĀ PRIEKŠLIKUMA SATURU
DETAILED RECOMMENDATIONS ON THE CONTENT OF THE PROPOSAL REQUESTED
A. PRIEKŠLIKUMA PRINCIPI UN MĒRĶI
A. PRINCIPLES AND AIMS OF THE PROPOSAL
Priekšlikuma mērķis ir izvērtēt ekonomiskās iespējas un izmantot tās, lai palielinātu Eiropas Savienībā apsildes un dzesēšanas jomā izmantojamās atjaunīgās enerģijas daļu no apmēram 10% šobrīd uz reālistisku un augstu rādītāju, to vismaz dubultojot līdz 2020. gadam.
The objective of the proposal requested is to evaluate and exploit economic potential with the aim of increasing the share of renewable energies used in heating and cooling in the EU from the present level of approximately 10% to a realistic and ambitious figure of at least a double that by 2020.
Izmantojamās atjaunīgās enerģijas daļas palielināšana apsildes un dzesēšanas jomā ievērojami veicinātu enerģijas piegādes drošību Eiropā, radītu darba vietas, uzlabotu vidi, kā arī ievērojami samazinātu ES pieprasījumu pēc konvencionālās enerģijas, enerģijas patēriņu ES apsildes un dzesēšanas sektorā, ES atkarību no jo īpaši naftas un gāzes un izmaksas tiem patērētajiem, kuri izmanto enerģiju sadzīves un profesionālām vajadzībām.
An increase in the share of renewable energy used in heating and cooling should make a substantive contribution to securing European energy supplies, to creating jobs and to improving the environment, and significantly reduce demand in the EU for conventional energy, overall energy consumption in the EU heating and the cooling sector, the EU's dependence on oil and gas, in particular, and the cost of energy to consumers for domestic and professional uses.
Ar šo direktīvu ir paredzēts noteikt pamatnosacījumus valsts atbalsta shēmām, ņemot vērā subsidiaritātes principu un esošos Eiropas noteikumus enerģētikas un vides aizsardzības jomā.
The directive is intended to set the framework conditions for national support schemes, with due respect for the principle of subsidiarity and existing European rules in the energy and environmental spheres.
Līdz šim apsildes un dzesēšanas jomā maz izmantotais atjaunīgās enerģijas potenciāls jāizlieto pilnībā, ja vien rezultātā iegūtā enerģija pozitīvi ietekmē vidi un ir apvienojama ar ilgtspējīgas ražošanas metodēm.
The potential of renewable sources of energy for heating and cooling, which has so far hardly been tapped, ought to be exploited, provided that the energy and environmental outcomes prove positive and compatible with sustainable production methods.
Šāda rīcība nedrīkst kalpot par atrunu, lai ES līdz 2020. gadam nekļūtu par visenergoefektīvāko ekonomiku pasaulē; Jo īpaši jānovērš šķēršļi to tehnoloģiju izmantošanai, kuras jau tagad ir konkurētspējīgas; lai to panāktu, ja vien iespējams, valstu iestādēm jāsadarbojas ar decentralizētajām iestādēm.
Such action must not provide an excuse for the EU not to become the most energy efficient economy in the world by 2020; in particular, barriers to technologies which are already competitive should be eliminated, where possible by way of collaboration between national and decentralised authorities.
Ar šo direktīvu ir jārada iespējas visu attiecīgo tehnoloģiju plaša mēroga izplatībai tirgū un attīstībai visās dalībvalstīs.
The directive is intended to allow all the relevant technologies to achieve a high degree of market penetration and development in all Member States.
Var uzlabot starpreģionu un pārrobežu sadarbību šajā jomā.
Inter-regional and cross-border co-operation can be enhanced in this field.
Tādēļ jāizmanto atbilstīgā Kopienas politika un programmas, piemēram, konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma un septītā pētniecības un attīstības pamatprogramma.
To this end, appropriate use shall be made of the relevant Community policies and programmes, such as the Framework Programme for Competitiveness and Innovation and the Seventh Framework Programme for Research and Development.
Jāveicina atbilstīgo tehnoloģiju un procedūru rentabilitāte, attīstot masveida ražošanu un plašu noietu.
The economic feasibility of the technologies and procedures concerned is to be accelerated by mass production and mass marketing.
B. IEROSINĀMIE PASĀKUMI
B. MEASURES TO BE PROPOSED
I. Mērķi, definīcijas un pārraudzība
I. Objectives, Definition and Monitoring
Jānosprauž reālistisks un ambiciozs ES mērķis līdz 2020. gadam vismaz dubultot apsildes un dzesēšanas jomā izmantoto atjaunīgās enerģijas daļu, palielinot šo daļu visā ES.
A realistic and ambitious EU target of at least a doubling of the share of renewable heating and cooling by 2020 shall be set, in order to increase that share throughout the EU.
Dalībvalstīm saistošajiem mērķiem, ņemot vērā atšķirīgo pašreiz dalībvalstīs un to reģionos izmantoto atjaunīgās enerģijas daļu apsildes un dzesēšanas jomā, kā arī katras attiecīgās tehnoloģijas un ar to saistīto analīžu potenciālu, ir jāveicina ES mērķa īstenošana.
National binding targets, which take into account current differences in the share of renewable heating and cooling in the Member States and their regions and the potential of each of the relevant technologies and associated analyses, should contribute to reaching that EU target .
Par pamatu rīcībai jānosaka skaidras un precīzas definīcijas attiecīgajiem enerģijas veidiem, proti, ģeotermiskajai enerģijai, saules enerģijai (tostarp pasīvajai enerģijai), centrālajai apkurei un centrālajai dzesēšanai, kurā izmanto neizsīkstošos enerģijas avotus, apkārtējā siltuma piesaistīšanai un no biomasas iegūtajai enerģijai (saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. septembra Direktīvu 2001/77/EK par tādas elektroenerģijas pielietojuma veicināšanu iekšējā elektrības tirgū, kas ražota, izmantojot neizsīkstošos enerģijas avotus
A clear definition should be provided for the forms of energy concerned, namely geothermal, solar thermal (including passive energy), district-heating and district-cooling using renewable sources of energy, ambient heat and biomass (in accordance with Directive 2001/77/EC of the European Parliament and of the Council of 27 September 2001 on the promotion of electricity produced from renewable energy sources in the internal electricity market
Ne vēlāk kā gadu pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā dalībvalstīm jāvienojas par rīcības plānu, lai sasniegtu mērķus, pamatojoties uz katras dalībvalsts potenciālu un mērķiem neizsīkstošo enerģijas avotu izmantošanai apsildē un dzesēšanā.
At the latest one year after the entry into force of the directive, Member States should be required to agree on action plans to attain the objectives on the basis of their national potential and target for exploiting renewable sources for heating and cooling.
Dalībvalstu rīcības plāni jāatjaunina ik pēc trim gadiem un jāiesniedz Komisijai.
The Member States' action plans should be renewed every three years and submitted to the Commission.
Lai novērtētu apsildei un dzesēšanai nepieciešamo enerģijas apjomu Eiropā un pārraudzītu izmantojamās atjaunīgās enerģijas daļas palielināšanos, jāizveido visām dalībvalstīm piemērota ES mēroga pārraudzības sistēma, lai radītu uzticamas un salīdzinošas informācijas bāzi.
To assess the EU's energy requirements for heating and cooling and to monitor the growth of the renewable share, an EU-wide monitoring system valid in all Member States should be developed, in order to create a reliable and comparable data resource.
Administratīvo šķēršļu novēršana
Dismantling administrative barriers
Dalībvalstīm jānodrošina precīzi noteikts juridiskais pamats atjaunīgās enerģijas avotu izmantošanas apsildes un dzesēšanas jomā atļauju piešķiršanai, kontrolei un sertificēšanai.
Member States must be required to ensure a clear legal framework for the authorisation, control and certification of the use of renewable forms of energy for heating and cooling.
Lai atļautu izmantot atjaunīgās enerģijas iekārtas un ar tām saistītus apsildes un dzesēšanas tīklus, dalībvalstis nodrošina, ka atbildīgo iestāžu kompetences ir noteiktas viennozīmīgi, efektīvi un pārredzami.
In authorising the utilisation of renewable energy systems ("RE systems") and associated heating and cooling networks, Member States shall ensure that the remit of the authorities is defined in a clear, efficient and transparent manner.
Jāparedz noteikumi procedūru racionalizācijai un paātrināšanai administratīvajā līmenī.
Provision shall be made for streamlining and expediting procedures at the appropriate administrative level.
Iestāžu pienākums ir izklāstīt atļaujas piešķiršanas noraidījuma iemeslus.
The burden of proof as regards the grounds for denying authorisation shall lie with the authorities.
Administratīvajiem maksājumiem jābūt pārredzamiem, taisnīgiem un nediskriminējošiem, un tie nedrīkst saturēt līdzekļiem uzliktus slēptos nodokļus.
Administrative charges must be transparent, fair and non-discriminatory and may not constitute covert taxation on resources.
Valsts atbalsta mehānismi
National Support Schemes
Finansiālos stimulus principā nosaka dalībvalstis saskaņā ar subsidiaritātes principu.
Financial incentives should, as a matter of principle, be provided by the Member States, in accordance with the principle of subsidiarity.
Tomēr, lai sasniegtu izvirzīto mērķi, valsts atbalsta mehānismiem ir jāatbilst šādiem principiem:
However, national support schemes must comply with the following principles in attaining their objective:
a) atbalsts jāsniedz ierobežotā laika posmā un pakāpeniski jāsamazina;
a) support should be limited in time and be gradually reduced;
b) jānodrošina investīciju drošība, izmantojot stabilus vidējā termiņa atbalsta nosacījumus;
b) security of investments should be achieved by support conditions which are reliable and consistent in the medium term;
c) jāizvairās no lēcienveidīgas tirgus attīstības, nodrošinot saprātīgus atbalsta shēmu darbības noteikumus;
c) avoidance of stop-and-go market developments by providing for reliable terms for the support schemes;
d) atbalstam pastāvošo iespēju izmantošanai un mērķu sasniegšanai ir jābūt efektīvam un sistemātiskam;
d) efficient and systematic support to exploit existing potentials and to achieve the objectives;
e) jāpaātrina atjaunīgās enerģijas tehnoloģiju rentabilitātes sasniegšana, attīstot masveida ražošanu;
e) economic feasibility of renewable energy technologies to be speeded up by extending mass production;
f) jāņem vērā minēto tehnoloģiju īpašās vajadzības un jātiecas sasniegt ilglaicīgo mērķi — dažādo tehnoloģiju potenciāla pilnīgu izmantošanu;
f) account to be taken of the special needs of the technologies involved and long- term objective of fully exploiting the potential of the various technologies;
g) rentablas atjaunīgas enerģijas izmantošanas tehnoloģijas jāatbalsta neatkarīgi no to mēroga.
g) cost-effective renewable technologies to be supported regardless of their size .
Ja atjaunīgās enerģijas izmantošanas tehnoloģijas vēl nav izplatījušās tirgū un pieejamas par konkurētspējīgām cenām un to attīstība ir nepietiekama, dalībvalstis var apsvērt šādus stimulējošus mehānismus:
Where renewable technologies have not yet achieved a high degree of market penetration at competitive prices and development, Member States may consider incentive mechanisms, such as the following:
a) nodokļu atvieglojumi atjaunīgās enerģijas iekārtām un ar tām saistītajiem apsildes un dzesēšanas tīkliem vai to atbrīvošana no nodokļiem;
a) tax advantages/derogations for RE systems and associated heating and cooling networks;
b) tiešais investīciju atbalsts;
b) direct investment aid;
c) regulējoši pasākumi, piemēram, atjaunīgās enerģijas iekārtu izmantošanas, siltuma un elektroenerģijas koģenerācijas ( CHP ) un vietējās un reģionālās centralizētās apsildes un dzesēšanas, izmantojot atjaunīgo enerģiju, sekmēšana jaunceltnēs vai atjaunotās ēkās un/vai prasība, kas paredz šīs enerģijas obligātu izmantošanu;
c) regulatory measures, such as the promotion of the utilisation and/or the mandatory utilisation of RE systems, CHP and local and remote district heating/cooling from renewable energies, in the case of new buildings or renovation work;
d) „maksā, kad ej” ( pay-as-you-go ) princips, lai segtu izmaksas, kas saistītas ar atjaunīgās enerģijas iekārtu vai atjaunīgās enerģijas izmantošanas apsildē un dzesēšanā subsidēšanu, piemēram, nosakot kvotas saskaņā ar valsts izvirzītajiem mērķiem; kurināmo, ko izmanto produktīvās siltuma un elektroenerģijas koģenerācijas iekārtās un reģionālajās centralizētās apsildes un dzesēšanas sistēmās, nevajadzētu pakļaut finansiālam slogam;
d) pay-as-you-go arrangements to cover the costs of subsidized RE systems or of the RE heating/cooling produced, for example, in connection with a quota which is compatible with national objectives;,fuels for use in highly efficient CHP systems and remote district heating and cooling systems should not be burdened financially;
e) citi mehānismi saskaņā ar iekšējā tirgus principiem un noteikumiem par valsts atbalstu vides aizsardzības jomā, valsts atbalstu inovācijām un valsts atbalstu reģionālajai attīstībai.
e) other mechanisms within the framework of the single market and of the Rules on State aid for the Environment, State aid for innovation and State aid for regional development.
Stimulējošo mehānismu gadījumā jāraugās, lai patērējam neproporcionāli nepalielinātos apsildes un dzesēšanas izmaksas.
In connection with incentive mechanisms, care should be taken to ensure that there is no disproportionate increase in heating and cooling costs for the final consumer.
Papildu pasākumi
Accompanying measures
Dalībvalstīm jācenšas nodrošināt sabiedrības informētību par neizsīkstošo enerģijas avotu izmantošanas iespējām apsildē un dzesēšanā.
Member States should seek to ensure that the public is fully informed about possible applications of renewable sources of energy for heating and cooling.
Dalībvalstis nodrošina, lai tiktu publicēti pētījumi par patērētāju ieguvumu no neizsīkstošo enerģijas avotu izmantošanas apsildē un dzesēšanā.
Member States shall ensure the publication of studies concerning the benefits to consumers from the use of renewable sources of energy for heating and cooling.
Dalībvalstīm jācenšas nodrošināt, lai attiecīgās speciālistu grupas pārzina un pārvalda atbilstīgās tehnoloģijas.
Member States should seek to ensure that the professional groups concerned are familiar with and master the appropriate technologies.
Jāraugās, lai atjaunīgās enerģijas tehnoloģijām tiktu atvēlēta pietiekami svarīga vieta izglītībā un tālākizglītībā.
Care should be taken to ensure that renewable energy technologies are accorded the importance they deserve in training and further training.
Dalībvalstis veicina attiecīgo ražojumu un pakalpojumu kvalitāti, veicot atbilstīgus pasākumus.
Member States shall encourage the high quality of the products and services concerned by taking appropriate measures.
Dalībvalstis rūpējas, lai valsts sektora iepirkumu politikā par prioritāti tiktu izvirzīta atjaunīgo enerģiju izmantošana apsildē un dzesēšanā, sevišķi jaunceltņu un atjaunoto ēku apsildē un dzesēšanā.
Members shall encourage the public sector to accord priority to heating and cooling from renewable sources of energy as part of procurement policy, taking due account of cost-effectiveness, particularly as regards newly constructed buildings or buildings being renovated.
Eiropas Savienība veicina ES mēroga informācijas kampaņu rīkošanu , izmantojot jau esošās budžeta pozīcijas, lai pievērstu uzmanību atjaunīgās enerģijas izmantošanai apsildē un dzesēšanā.
The EU shall encourage the launching of EU-wide information campaigns for existing budgetary lines to highlight the use of renewable energies in heating and cooling.
ES veicina struktūrfondu un kohēzijas fondu izmantošanu, lai atbalstītu un sekmētu atjaunīgās enerģijas izmantošanu apsildē un dzesēšanā.
The EU shall encourage the utilisation of structural and cohesion funds for the support and promotion of renewable heating and cooling.
Jāpalielina pētniecības apjomi, lai veicinātu plašāku atjaunīgās enerģijas izmantošanu apsildes un dzesēšanas tirgū.
Research efforts shall be increased in order to facilitate greater market penetration of renewable energy for heating and cooling.
Jāizveido Eiropas līmeņa apsildes un dzesēšanas iekārtu ekomarķējums.
Eco-labels for heating and cooling systems should be developed at European level.
Dalībvalstis veic pasākumus, lai novērstu apsildes un dzesēšanas atdalīšanu no efektīvi funkcionējošām CHP stacijām, sagatavojot valsts atbalsta programmas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 11. februāra Direktīvu 2004/8/EK par tādas koģenerācijas veicināšanu, kas balstīta uz lietderīgā siltuma pieprasījumu iekšējā enerģijas tirgū
The Member States shall take steps to prevent marginalisation of heating and cooling from highly efficient CHP plants through the development of national support schemes in accordance with Directive 2004/8/EC of the European Parliament and of the Council of 11 February 2004 on the promotion of cogeneration based on a useful heat demand in the internal energy market
Komisiju lūdz attiecināt esošo Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvu 2002/91/EK par ēku energoefektivitāti
The Commission is asked to extend the existing Directive 2002/91/EC of the European Parliament and of the Council of 16 December 2002 on the energy performance of buildings
Komisijai lūdz sadarboties ar dalībvalstīm, lai, vēlākais, līdz 2012. gadam ieviestu minimālos būvniecības standartus visām privātmājām, pamatojoties uz pasīvās enerģijas (mazāk par 10 kW/m2) standartiem.
The Commission is asked to work with Member States to introduce by 2012, at the latest, minimum building standards for all private homes, based on passive energy (below 10 kW/m2) standards.
JURIDISKĀS KOMITEJAS ATZINUMS
OPINION OF THE COMMITTEE ON LEGAL AFFAIRS ON THE LEGAL BASIS
Par patstāvīgā ziņojuma par atjaunīgās enerģijas avotu izmantošanu apsildē un dzesēšanā juridisko pamatu ( 2005/2122(INI) )
Subject: Legal basis of the own-initiative report on Heating and Cooling from Renewable Energy Sources ( 2005/2122(INI) )
2005. gada 2. decembra vēstulē Jūs lūdzāt Juridisko komiteju apsvērt, vai saskaņā ar 35. panta 2. punktu iepriekš minētā patstāvīgā ziņojuma juridiskais pamats ir spēkā esošs un atbilstīgs.
By letter of 2 December 2005 you asked the Committee on Legal Affairs pursuant to Rule 35(2) to consider whether the legal basis of the above own-initiative report was valid and appropriate.
Komiteja izskatīja šo jautājumu 2006. gada 16. janvāra sanāksmē.
The Committee considered that question at its meeting of 16 January 2006.
EK līguma 175. panta 1. punkts
Article 175(1) of the EC Treaty
ITRE ierosina par juridisko pamatu ņemt EK līguma 175. panta 1. punktu:
ITRE proposes that Article 175(1) of the EC Treaty should be taken as the legal basis:
175. panta 1. punkts
Article 175(1)
Padome saskaņā ar 251. pantā minēto procedūru, apspriedusies ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju, pieņem lēmumu par to, kā jārīkojas Kopienai, lai sasniegtu 174. pantā minētos mērķus.
The Council, acting in accordance with the procedure referred to in Article 251 and after consulting the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions, shall decide what action is to be taken by the Community in order to achieve the objectives referred to in Article 174.
174. pantā, uz kuru attiecas 175. panta 1. punkts, ir noteikts:
Article 174, to which Article 175(1) refers, provides as follows:
174. panta 1. punkts
Article 174(1)
Kopienas politika attiecībā uz vidi palīdz sasniegt šādus mērķus:
Community policy on the environment shall contribute to pursuit of the following objectives:
– saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti;
— preserving, protecting and improving the quality of the environment,
– aizsargāt cilvēku veselību;
— protecting human health,
– apdomīgi un racionāli izmantot dabas resursus;
— prudent and rational utilisation of natural resources,
– starptautiskā līmenī veicināt pasākumus, kas risina reģionu vai pasaules mēroga vides problēmas.
— promoting measures at international level to deal with regional or worldwide environmental problems.
EK Līguma 3. panta 1. punkta u apakšpunkts nosaka, ka Kopienas darbība paredz „pasākumus enerģētikas [..] jomā”.
Article 3(1)(u) of the EC Treaty provides that the activities of the Community are to include "measures in the sphere of energy ...".
Bet nav speciāli izstrādāta juridiska pamata enerģētikas jomai un ES Līgumam pievienotajā Deklarācijā (Nr. 1) par civilo aizsardzību, enerģētiku un tūrismu Komisija paziņoja, ka Kopienas rīcība šajās jomās balstīsies uz Eiropas Kopienu dibināšanas līgumu pašreiz spēkā esošajiem noteikumiem.
But there is no specific legal basis for energy and in Declaration (No 1) on civil protection, energy and tourism annexed to the EU Treaty the Commission declared that Community action in those spheres would be pursued on the basis of the present provisions of the Treaties establishing the European Communities.
Ne Amsterdamas, ne Nicas Līgums neapstiprināja 1992. gada Valdību konferences deklarāciju, kas noteica, ka pēc attiecīgu izmaiņu veikšanas Līgumā varētu iekļaut šīs tēmas
Neither the Amsterdam Treaty nor the Treaty of Nice gave effect to the declaration of the 1992 Intergovernmental Conference that, upon a subsequent amendment of the Treaty, titles on those spheres might be included
Sk. Lenaerts and Van Nuffel, Constitutional Law of the EU, Sweet & Maxwell, London., 2005, para.
See Lenaerts and Van Nuffel, Constitutional Law of the EU, Sweet & Maxwell, London., 2005, para.
Patstāvīgā ziņojuma mērķis un saturs
The aim and content of the own-initiative report
Rezolūcijas priekšlikuma projekta pielikumā noteikts, ka priekšlikuma galvenais mērķis attiecas uz vidi (sk. jo īpaši EK Līguma 174. panta 1. punkta trešo ievilkumu: „apdomīgi un racionāli izmantot dabas resursus”).
It appears from the Annex to the draft motion for a resolution that the prime aim of the proposal is environmental (see, in particular, the third indent of Article 174(1) of the EC Treaty: "the prudent and rational utilisation of natural resources").