natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Personām, kas saņēmušas vienoto atļauju, nodrošinās tiesības, kas ir līdzīgas ES dalībvalstu iedzīvotāju tiesībām, citstarp pienācīgus darba apstākļus, kvalifikācijas atzīšanu, tiesības iestāties arodbiedrībā, tiesības uz pensiju, sociālajām garantijām, kā arī piekļuvi nodarbinātības dienestu pakalpojumiem un valsts mājokļiem.
Single permit holders would enjoy a standard set of rights comparable to those of EU workers, such as decent basic working conditions, recognition of qualifications, the right to join trade unions and access to pensions, social security, employment office services and public housing.
ES dalībvalstis var lemt par konkrētiem minēto tiesību ierobežojumiem.
However, EU countries could apply some specific restrictions to those rights.
Tos piemēros personām, kas vēlas dzīvot un strādāt kādā no dalībvalstīm, vai arī tajās jau likumīgi uzturas/strādā.
The agreed rules would apply to non-EU nationals who wish to live and work in a Member State, or who already legally reside or work there.
Jaunais likums neattieksies uz trešo valstu pilsoņiem, kuri ir kādas dalībvalsts pastāvīgie iedzīvotāji, nedz arī uz bēgļiem un norīkotiem darba ņēmējiem (uz tiem jau attiecas citi ES tiesību akti).
The new law would not cover long-term residents, refugees and posted workers (who are already subject to other EU rules), seasonal workers or intra-company transferees (who will be covered by other EU directives).
Dalībvalstīm būs divu gadu laikā jātransponē attiecīgā direktīva valsts tiesību aktos.
Member States would have two years to transpose the directive into their national laws.
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0434 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0434 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205IPR33210 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205IPR33210 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-005-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-005-EN DOC XML V0//EN
Direktīva, par kuru jau panākta vienošanās ar dalībvalstu valdībām, paredz Eiropas līmeņa obligātos noteikumus par tiesībām uz informāciju kriminālprocesā.
This draft directive, already agreed with Member State governments, lays down EU-wide minimum standards to enforce the right to information in criminal proceedings.
Dažviet viņi saņem vienīgi mutisku informāciju par procesuālajām tiesībām, savukārt citviet rakstisku informāciju sniedz vienīgi pēc pieprasījuma un tā ir tehniska un sarežģīta.
In some Member States, they receive only oral information about their procedural rights, whilst in others, the information is given in writing, but is technical, complex and provided only on request.
ES dalībvalstīm būs divu gadu laikā jātransponē direktīva valsts tiesību aktos.
Once this directive is adopted, EU countries will have two years to transpose it into their national laws.
Rezolūcijas projekts Paziņojums presei pēc balsojuma komitejā 23.11.2011 (angļu valodā) Rezolūcijas sagatavotāja Birgit Sippel (S&D, DE) Likumdošanas observatorija
Vote: Tuesday 13 December Draft report on the right to information in criminal proceedings Press release after committee vote (23.11.2011) Profile of rapporteur, Birgit Sippel (S&D, DE) Procedure file
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-006-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-006-EN DOC XML V0//EN
Eiropas Parlamenta priekšsēdētajs Ježijs Buzeks ceturtdien uzrunā atskatīsies uz divarpus gadiem, ko aizvadījis Eiropas Parlamenta prezidenta amatā.
Jerzy Buzek will take stock of his two and a half year presidency of the European Parliament in a plenary address on Thursday.
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111201FCS33087 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111201FCS33087 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-007-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-007-EN DOC XML V0//EN
Debates ar Ketrīnu Aštoni: drošības, cilvēktiesības, ES un Krievijas sammits, Sīrija
Debate with Catherine Ashton on security policy and human rights
15.00 ar ES Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos Ketrīnu Aštoni diskutēs par finanšu krīzes ietekmi uz drošību un apspriedīs norises cilvēktiesību jomā.
Ms Ashton will also present developments in relations with Russia following the recent summit and the situation in Syria in a later debate on Tuesday.
Ketrīna Aštone iepazīstinās arī ar pavērsieniem attiecībās ar Krieviju pēc nesenā ES un Krievijas sammita, kā arī stāvokli Sīrijā.
Procedure: Statement by the Vice-President of the Commission/High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy with debate: non-legislative resolutions
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-008-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-008-EN DOC XML V0//EN
Precīzēs noteikumus par augļu sulas iepakojumu
Announcement: Monday 12 December at the beginning of the plenary session Background note on the new MEPs
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0224 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0246 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-007-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-009-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-009-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-011-EN DOC XML V0//EN
Fosfātu ierobežošana mazgāšanas līdzekļos
Neighbourhood policy: balance between East and South
Veļas pulveriem visā Eiropas Savienībā turpmāk tikpat kā nedrīkstēs pievienot fosfātus, ja attiecīgie regulas grozījumi gūs atbalstu Eiropas Parlamentā un Padomē.
The EU’s engagement with its neighbours should be conditional upon their progress towards democracy and respect for human rights, says a draft resolution to be voted on Wednesday.
Fosfāti palīdz efektīvāk mazgāt apģērbu un traukus, mīkstinot ūdeni, tomēr, nonākot ūdenstecēs, tie veicina augšanu un var izraisīt aļģu un citas floras strauju vairošanos.
MEPs nonetheless underline the need to create tangible incentives for neighbouring countries to build democracy, and stress that result-oriented, tailor-made policies should be applied according to the countries' political, economic and social realities and performance.
Tas savukārt izraisa skābekļa badu, kura dēļ bojā iet zivis un citi dzīvie organismi.
Respect for freedom of religion should be a priority, they add.
Šī problēma ir īpaši aktuāla Donavas upes baseinā un Baltijas jūrā.
Among other initiatives, MEPs call on the Commission to establish a Euro-Mediterranean Erasmus programme to promote student exchanges between Mediterranean and EU countries.
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0246 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0286 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-008-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-011-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-010-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-013-EN DOC XML V0//EN
Palielinās ES līdzfinansējumu lauku attīstībai Latvijā un citās krīzes skartās valstīs
MEPs will ask what can be done at EU level to improve detention conditions and safeguard detainees' fundamental rights.
ES varētu segt līdz 95% no konkrētu lauku attīstības projektu izmaksām Latvijā, Grieķijā, Īrijā, Portugālē, un Rumānijā, paredz regulas grozījumi, par ko deputāti balsos otrdien.
The EU would pay up to 95% of rural development projects costs in Greece, Ireland, Portugal, Latvia and Romania, under a draft regulation to be voted on Tuesday.
Palielinot ES līdzfinansējuma daļu (pārējās izmaksas ir jāsedz dalībvalstīm), ES cer sekmēt ieguldījumus un konkurētspēju krīzes skartajās valstīs, vienlaikus nepalielinot kopīgo ES finansējuma apjomu.
Increasing the share paid by the EU (Member States pay the rest) should help to accelerate investment and boost competiveness in crisis-stricken states, without increasing the total volume of EU funding.
Jaunie noteikumi būs spēkā līdz 2013. gada beigām.
The new measures would apply until the end of 2013.
Līdzīgus noteikumus par ES struktūrfondu finansētiem reģionālās attīstības projektiem Parlaments apstiprināja šā gada 1. decembrī.
Similar arrangements for regional development projects funded from EU structural funds were approved by the Parliament on 1 December.
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-009-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-013-EN DOC XML V0//EN
Plenārsesija īsumā, Brisele - 2011.gada 12.-15. decembris
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-015-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-001-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111121IPR31959 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-002-LV DOC XML V0//LV
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 NEW-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-003-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 FULL-TEXT DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-004-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-014-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-005-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-016-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-006-LV DOC XML V0//LV
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 NEW-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-007-LV DOC XML V0//LV
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 NEW-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-008-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 FULL-TEXT DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-009-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-015-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-010-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-017-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-001-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-015-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-002-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-016-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-003-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-017-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-004-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-018-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-005-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-019-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-006-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-020-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-007-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-021-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-008-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-022-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-009-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-023-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-010-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-024-EN DOC XML V0//EN
Ceturtdien, 2011. gada 8. decembrī, plkst.
Thursday 8 December 2011, 9.00 – 12.30
2011. gada 8. decembrī plkst.
8 December 2011, 9.00 – 9.15
· 2011. gada 7. novembrī PV – PE475.908v01-00
· 7 November 2011 PV – PE475.908v01-00
· 2011. gada 5.decembra sanāksmes rezultātu apstiprināšana
· Adoption of results of 5 December 2011
2011. gada 8. decembrī plkst.
8 December 2011, 9.15 – 9.45
ANO Deklarācijas par tiesībām uz attīstību 25. gadadiena
25th Anniversary of the United Nations Declaration on the Right to Development
Uzstāsies: - Antonio Vigilante, ANO biroja Briselē direktors - Koen de Feyter, starptautisko tiesību profesors (Antverpenes universitāte); Tiesību un attīstības tīkla dalībnieks
Speakers : - Antonio Vigilante, Director of the United Nations Office in Brussels - Koen de Feyter, Professor of International Law (University of Antwerp); member of the Law and Development Network
2011. gada 8. decembrī plkst.
8 December 2011, 9.45 – 10.45
Norvēģijas un ES problēmjautājumi attīstības sadarbības un atbalsta efektivitātes jomā
Challenges for Norway and the EU in the fields of development cooperation and aid effectiveness
· Viedokļu apmaiņa ar Ingrid Fiskaa, Norvēģijas valsts sekretāri starptautiskās attīstības jomā, Ārlietu ministrija
· Exchange of views with Ms Ingrid Fiskaa, State Secretary for International Development, Ministry of Foreign Affairs
2011. gada 8. decembrī plkst.
8 December 2011, 10.45 – 12.30
Priekšlikums regulai par finanšu instrumenta izveidi sadarbībai attīstības jomā
Proposal for a Regulation establishing a financing instrument for Development Cooperation
· Attīstības komisāra Andra Piebalga uzstāšanās
· Presentation by Andris Piebalgs, Commissioner for Development
Telpa: Altiero Spinelli - 5G3
Room: Altiero Spinelli - 5G3
2011. gada 8. decembrī plkst.
8 December 2011, 9.00 – 12.00
Komisijas Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ģenerāldirektorāta (ĢD ECHO) administrētās ES humānās palīdzības budžeta kontrole
The Budgetary Control of EU Humanitarian Aid Managed by ECHO
2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšana, ES vispārējais budžets, III iedaļa — Komisija
2010 discharge: EU general budget, Section III, Commission
· Viedokļu apmaiņa ar nodokļu politikas, muitas savienības, revīzijas un krāpšanas apkarošanas komisāru Algirdas Šemeta,
· Exchange of views with the Member of the European Commission responsible for Taxation and Customs Union, Audit and Anti-Fraud, Algirdas Šemeta in the presence of the Member of the European Court of Auditors responsible, Kersti Kaljulaid
klātesot par ziņojumu atbildīgajai Revīzijas palātas loceklei Kersti Kaljulaid.
· In addition to the 2010 Annual Report of the European Court of Auditors, the following documents could be considered for exchange of views:
Kopienu finanšu interešu aizsardzība — krāpšanas apkarošana — 2010. gada pārskats
Protection of the Communities' financial interests - Fight against fraud - Annual Report 2010
2011. gada 8. decembrī plkst.
8 December 2011, 12.00 – 12.30
DARBA KĀRTĪBAS PROJEKTS
DRAFT PROGRAMME
ES NOSTĀJA KRIMINĀLTIESĪBU JAUTĀJUMĀ
AN EU APPROACH TO CRIMINAL LAW
Telpa: Paul Henri Spaak (PHS) A1 002
Room Paul Henri Spaak (PHS) A1 002
Ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā ES arī krimināltiesību jomā ir ieguvusi plašāku kompetenci nekā iepriekš, un vissvarīgākie noteikumi šajā sakarībā ir paredzēti LESD 82. un 83. pantā.
With the entry into force of the Treaty of Lisbon, the EU has obtained wider competences in the field of criminal law than it had in the past, the most relevant provisions being Articles 82 and 83 TFEU.
Turklāt likumdošanas pilnvaras tagad ir noteiktas kopīgi Eiropas Parlamentam un Padomei.
In addition, the legislative power is now shared between the European Parliament and the Council.
Tomēr krimināltiesības vēl joprojām ir ļoti problemātisks jautājums.
Criminal law remains however a sensitive subject.
Tradicionāli tas tika uzskatīts par jautājumu, kas tieši saistīts ar valsts suverenitāti.
Traditionally, it was seen as directly related to national sovereignty.
Dalībvalstis tikai pakāpeniski ir akceptējušas, ka efektīvas cīņas īstenošanai, īpaši pret organizēto noziedzību, ir nepieciešama ciešāka sadarbība.
Only gradually did Member States accept that for an effective fight, notably against organised crime, closer co-operation was essential.
Tādējādi tās stingri ir ievērojušas vairākas Eiropas Padomes un Apvienoto Nāciju Organizācijas konvencijas un uzsākušas pieņemt Eiropas tiesību aktus šajā jautājumā.
Thus, they adhered to numerous conventions of the Council of Europe and of the United Nations and started adopting European legislation on the subject.
Tomēr subsidiaritātes un proporcionalitātes principu interpretēšanai nepieciešama rūpīga apsvēršana.
Still, the interpretation of the principles of subsidiarity and proportionality deserve careful consideration.
Tā kā krimināltiesībām var būt saistība ar dažādam politikas jomām, piemēram, vides tiesību aktiem, ES finanšu interešu aizsardzību un konkurences tiesību aktiem, ir jāizstrādā aizsardzības mehānismi, kas nodrošinātu ES krimināltiesību jomas tiesību aktu saskanību un vienotību.
As criminal law can come up in very different policy areas, e.g. environmental law, the protection of EU's financial interests, and competition law, safeguards have to be developed ensuring consistency and coherence of EU criminal law legislation.
Uzklausīšanas gaita mēs koncentrēsimies uz principiem, kas ir krimināltiesību pamatā (piemēram, likumība, extrema ratio), kā arī uz pašreiz spēkā esošajiem iestāžu nolīgumiem, kas vēl jāievieš, lai nodrošinātu augstas kvalitātes tiesību aktus.
During the hearing we shall focus on the principles underlying criminal law (e.g. legality, extrema ratio) as well as on current and yet to be introduced institutional arrangements to safeguard high quality legislation.
Uzklausīšanā galvenā uzmanība tiks pievērsta turpmāk norādītajiem jautājumiem.
The hearing will focus on the following questions:
Kad ES būtu jāpieņem tiesību akti krimināltiesību jomā?
When should the EU adopt criminal legislation?
Vai, citādi formulējot, — kādos gadījumos ES nebūtu jāpieņem tiesību akti krimināltiesību jomā, atstājot dalībvalstu kompetencē valsts tiesību aktu pieņemšanu šajā jomā?
Or, to put it differently: when should the EU not adopt criminal legislation and should it leave it up to Member States´ national legislation?
Kādi kritēriji būtu jāizmanto, veicot šo nošķiršanu?
Which criteria should be used to make this distinction?
Ja tiek nolemts, ka ir nepieciešams Eiropas tiesību akts krimināltiesību jomā, kā ES var nodrošināt šāda tiesību akta visaugstāko iespējamo kvalitāti?
When it is decided that European criminal law is required, how can the EU ensure that this legislation is of the highest possible quality?
Kā var nodrošināt krimināltiesību pamatprincipus?
How can the basic principles, underlying criminal law, be guaranteed?
Kā būtu jāstrādā ES iestādēm, lai nodrošinātu, ka ES tiesību aktu pamatā ir krimināltiesību vispārējie pamatprincipi?
How can the EU institutions work to make sure that EU criminal legislation upholds the basic principles?
Vai katrā no trim ES iestādēm ir kāda centralizēta nodaļa, kura pārbauda tiesību aktus šajā jomā, vai arī tādai vajadzētu būt?
Is there or should there be a central unit in each of the three EU institutions that screens legislation on this subject?
Kur šādai centralizētai vienībai vajadzētu atrasties iestāžu struktūrā?
Where should such a central unit be located?
9.00-9.15 Cornelis de Jong, EP deputāts un referents ziņojumam par ES nostāju krimināltiesību jautājumā
9.00-9.15 Cornelis de Jong, MEP and Rapporteur of the report 'on an EU approach to criminal law'
PIRMĀ SESSIJA
FIRST SESSION
Valstu krimināltiesību akti salīdzinājumā ar Eiropas tiesību aktiem krimināltiesību jomā
National criminal law versus European criminal law
9.15 - 9.35 Hans Nilsson, Briges Eiropas koledžas profesors un Eiropas Savienības Padomes Juridiskās sadarbības nodaļas vadītājs kopš 1996. gada
9.15 - 9.35 Hans Nilsson, Professor at the Bruges College of Europe and Head of Division, Judicial Cooperation, Council of the European Union since 1996
Krimināltiesības un Lisabonas līgums — patiesa revolūcija.
Criminal law and the Lisbon Treaty: a real revolution.
Krimināltiesību attīstības pārskats Eiropas Savienībā.
Overview of the development of criminal law within the European Union.
9.35 - 9.50 André Klip, Māstrihtas universitātes krimināltiesību, kriminālprocesa un pārnacionālo krimināltiesību profesors
9.35 - 9.50 André Klip, Professor in criminal law, criminal procedure and transnational criminal law at the Maastricht University
Kādos apstākļos ir vēlamas vai nepieciešamas Eiropas materiālās krimināltiesības un kad pietiek ar valsts krimināltiesībām?
Under what conditions is European substantive criminal law desirable/required and when does national criminal law suffice?
Kādi sevišķi svarīgi principi būtu jāievēro šajā sakarībā?
In this regard, which overriding principles should be upheld?
9.50 - 10.05 Adán Nieto Martin, krimināltiesību profesors Castilla la Mancha universitātē
9.50 - 10.05 Adán Nieto Martín, Professor in criminal law at Castilla la Mancha University
Saimnieciskās krimināltiesības ES (korupcija, konkurences tiesības, naudas atmazgāšana, iekšējās informācijas ļaunprātīga izmantošana darījumos, ES finanšu interešu aizsardzība) ir tādas politikas jomas piemērs, kurās uzreiz bija nepieciešama Eiropas tiesību aktu izstrādāšana krimināltiesību jomā.
Economic criminal law in the EU (corruption, competition law, money laundering, insider trading, protection of the financial interest of the EU) is an example of policy area which spontaneously led to the development of European criminal law.
Vai šāda veida izstrādāšana rada problēmas Eiropas tiesību aktu saskanībai krimināltiesību jomā?
Is this kind of development problematic for the coherence of European criminal law?
10.05- 10.20 Apspriešana
10.05- 10.20 Discussion
OTRĀ SESSIJA
SECOND SESSION
Pamatprincipi, uz kuriem balstīti Eiropas tiesību akti krimināltiesību jomā
Guiding principles underlying European criminal law
10.20- 10.40 Raimo Lahti, Helsinku universitātes krimināltiesību profesors
10.20- 10.40 Raimo Lahti, Professor of Criminal Law at the University of Helsinki
Tiesību aktu ieviešana krimināltiesību jomā ir visradikālākais pasākums, kuru valdības var īstenot, ja tā vēlas sasniegt kādu politisku mērķi.
Introducing criminal law is the most intrusive measure, which a government can take when it wants to attain a policy objective.
Kā ES būtu jānovērtē politikas mērķis salīdzinājumā ar līdzekļiem to sasniegšanai?
How should the EU weight a policy purpose against the means to attain it?
Vai Līgumi vai tiesu prakse nodrošina tam nepieciešamās pamatnostādnes un vai tas notiek apmierinoša veidā?
Do the Treaties or case law give guidance on that and do they do that in a sufficient manner?
10.40- 10.55 Helmut Satzger, Ludviga–Maksimiliāna Minhenes universitātes Vācijas, Eiropas un starptautisko krimināltiesību, kriminālprocesa un ekonomisko krimināltiesību profesors
10.40- 10.55 Helmut Satzger, Professor of German, European and International Criminal Law, Criminal Procedure and Economic Criminal Law at the Ludwig-Maximilians-University in Munich.
Vai likumības princips Eiropas līmenī ir pietiekami nodrošināts, un kādas ir iespējas veikt uzlabojumus?
Is the legality principle sufficiently safeguarded at European level and where lies room for improvement?
Vai direktīvas un jo īpaši to transponēšana valsts tiesību aktos rada papildu šķēršļus šā principa (sevišķi lex certa principa) īstenošanai?
Do directives and notably their transposition into national law create extra hurdles for this principle (especially for the lex certa principle)?
10.55- 11.10 John Spencer, Kembridžas universitātes tiesību zinātņu profesors
10.55- 11.10 John Spencer, Professor of Law at the University of Cambridge
Vai tiesību akti krimināltiesību jomā būtu jākodificē?
Should criminal law be codified?
Vai paražu tiesību sistēmas var pakļaut kodifikācijai?
Can common law systems stand criminal law codification?
Kādas iespējas ES var izmantot, lai izveidotu vispārēju sistēmu, kas ļautu eksistēt kopa atšķirīgām tiesu sistēmām un kultūrām?
What options can the EU follow to create a common system allowing different judicial systems and cultures to live together?
11.10-11.25 Apspriešana
11.10-11.25 Discussion
TREŠĀ SESSIJA
THIRD SESSION
Vispārējo principu ieviešana praksē — centralizētas struktūrvienības veidošana Eiropas krimināltiesību jomas tiesību aktu analīzei
Putting the general principles in practice: towards a central unit analyzing European criminal law
11.25- 11.40 Lotte Knudsen, Eiropas Komisijas pārstāve Krimināltiesību departamenta direktore, ĢD JUST
11.25- 11.40 Mrs Lotte Knudsen, Representative of the European Commission - Director Criminal Justice Directorate, DG JUST
Iepazīstināšana ar Eiropas Komisijas paziņojumu „Ceļā uz ES kriminālpolitiku: ES politikas efektīvas īstenošanas nodrošināšana ar krimināltiesību palīdzību” (COM2011(573) galīgā redakcija).
Presentation of the European Commission Communication Towards an EU Criminal Policy: Ensuring the effective implementation of EU policies through criminal law (Com2011(573)final).