natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ņemot vērā ekonomikas un finanšu ministru padomes (Ekonomikas un finanšu padomes) 2004. gada 10. un 11. septembra neoficiālo sanāksmi un 2006. gada 7. un 8. aprīļa neoficiālo sanāksmi,
– having regard to the informal meeting of Economics and Finance Ministers (Ecofin Council) of 10 and 11 September 2004 and the informal Ecofin Council meeting of 7 and 8 April 2006,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai „ Mazo un vidējo uzņēmumu nodokļu šķēršļu pārvarēšana iekšējā tirgū — mītnes valsts nodokļa iespējamās izmēģinājuma programmas izklāsts” ( COM(2005)0702 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament and the European Economic and Social Committee on 'Tackling the corporation tax obstacles of small and medium-sized enterprises in the internal market - outline of a possible home state taxation pilot scheme' ( COM(2005)0702 ),
– ņemot vērā Komisijas 2004. gada 10. septembra Eiropas nodokļu pārskatu
– having regard to the Commission's 'European Tax Survey'
ES nodokļu pārskats, darba dokuments Nr. 3/2004 (SEC (2004)1128/2). ,
EU tax survey, working paper No 3/2004 ( SEC(2004)1128 /2). of 10 September 2004,
– ņemot vērā 2000. gada 23. un 24. marta Lisabonas Eiropadomes prezidentūras secinājumus, 2001. gada 23. un 24. marta Stokholmas Eiropadomes prezidentūras secinājumus, 2002. gada 15. un 16. marta Barselonas Eiropadomes prezidentūras secinājumus un 2005. gada 22. un 23. marta, 2005. gada 15. un 16. decembra un 2006. gada 23. un 24. marta Briseles Eiropadomes prezidentūras secinājumus,
– having regard to the conclusions of the Presidency of the Lisbon European Council of 23 and 24 March 2000, the Stockholm European Council of 23 and 24 March 2001, the Barcelona European Council of 15 and 16 March 2002 and the Brussels European Councils of 22 and 23 March 2005, 15 and 16 December 2005 and 23 and 24 March 2006,
– ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) 1998. gada ziņojumu par kaitniecisku nodokļu konkurenci,
– having regard to the OECD report of 1998 on harmful tax competition,
– ņemot vērā Komisijas 2006. gada ziņojumu par nodokļu struktūrām Eiropas Savienībā laikā no 1995. līdz 2004. gadam,
– having regard to the 2006 Commission report: Structures of taxation in the European Union: 1995-2004,
– ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu ( A6‑0391/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6‑0391/2007 ),
A. ņemot vērā to, ka valstu nodokļu sistēmās arvien vairāk ir jāņem vērā ekonomikas globalizācija, un vajadzība uzkrāt cilvēku kapitālu zināšanu sabiedrībā veicina valsts izdevumu pieaugumu;
A. whereas the fact that national tax systems need increasingly to take into account the globalisation of the economy and the need to accumulate human capital in a knowledge-based society causes a surge in public spending,
B. tā kā 27 dažādu nodokļu sistēmu pastāvēšana ES kavē iekšējā tirgus netraucētu darbību, paver plašas iespējas nodokļu bāzes erozijai, piemēram, izvairoties no nodokļiem, rada nozīmīgas papildu izmaksas pārrobežu tirdzniecībai un uzņēmējdarbībai vadības un atbilstības nodrošināšanas ziņā, apgrūtina uzņēmumu pārstrukturēšanu, padara ES uzņēmumus mazāk konkurētspējīgus pasaules līmenī un ir iemesls nodokļu dubultai uzlikšanai;
B. whereas the existence of 27 different tax systems in the European Union constitutes an impediment to the smooth functioning of the internal market, creates significant opportunities for the erosion of tax bases, for example, through tax avoidance, causes significant additional costs for cross-border trade and business in terms of administration and compliance, hinders corporate restructuring, renders EU undertakings less competitive at a global level, and leads to cases of double-taxation,
C. tā kā Eiropas Parlamenta 2007. gada 29. marta rezolūcijā par Eiropas Savienības pašu resursu nākotni
C. whereas Parliament's resolution of 29 March 2007 on the future of the European Union's own resources
Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0098 . ir uzsvērts, ka Eiropas Savienības turpmākas pašu resursu sistēmas pamatā jābūt pilnīgai dalībvalstu fiskālās neatkarības un fiskālās neitralitātes principu ievērošanai, vienlaikus kā iespējamu ilgtermiņa risinājumu Eiropas Savienības pašu resursu nākotnei minot Kopienas nodokļa vai jaunu valsts nodokļu uzlikšanu par labu tieši Eiropas Savienībai;
Texts adopted, P6_TA(2007)0098 . stresses that any future system of own resources in the European Union must respect the principles of the fiscal sovereignty of Member States as well as fiscal neutrality, and also mentions, as a possible long-term option for the future of the European Union's own resources, the imposition of a Community tax or new national taxes which would directly benefit the European Union,
D. tā kā nodokļu konkurence ES ir veicinājusi un joprojām veicina ekonomikas izaugsmi visā Eiropas Savienībā, radot dinamisku uzņēmējdarbības vidi, taču atbilstīga nodokļu koordinācija ES mērogā, necenšoties saskaņot nodokļu likmes, var padarīt nodokļu konkurences priekšrocības vēl pieejamākas uzņēmumiem, to darbiniekiem un patērētājiem;
D. whereas tax competition in the EU has led - and continues to lead - to EU-wide economic gains by way of a dynamic corporate environment, but that appropriate EU-level tax coordination, which does not attempt to harmonise tax rates, can contribute to the benefits of tax competition being even more widely shared between undertakings, their employees and consumers,
E. tā kā Eiropas Savienībā ir dažas valstis, kurās nodokļu ieņēmumi no kapitāla ir palielinājušies, pateicoties apjomīgākai vispārējai ekonomikas izaugsmei un jo īpaši tam, ka sākuši darboties daudzi jauni uzņēmumi un ir ievērojami palielinājusies šo uzņēmumu peļņa, pretstatā tām valstīm, kurās ieņēmumu apjoms ir samazinājies lēnākas izaugsmes dēļ;
E. whereas there are certain countries within the European Union in which tax revenue from capital has increased thanks to greater general economic growth and, in particular, on account of the launching of many new companies and their significant profit growth, in contrast to those countries in which revenue capacity has decreased following slower growth,
F. tā kā kopējais nodokļu iekasēšanas apjoms dažādās dalībvalstīs ir atšķirīgs, veidojot no 28,4 % līdz 50,5 % no iekšzemes kopprodukta, kas ļauj secināt, ka pastāv dažāds ietekmes līmenis uz ekonomiku;
F. whereas overall taxation levels in the different Member States vary between 28,4 and 50,5 % of GDP, the corollary of which is that there are different levels of impact as regards the economy,
G. tā kā, ņemot vērā pētniecības un izstrādes ietekmi uz izaugsmi un nodarbinātību, ir jāizvērtē nodokļu atvieglojumu efektīvāks lietojums pētniecības un izstrādes jomā;
G. whereas given the impact of R&D on growth and jobs, it is necessary to examine a more effective use of tax incentives for R&D;
H. tā kā Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanai ir nepieciešama dalībvalstu nodokļu politikas lielāka koordinācija; tā kā Eiropai ir jāveido atšķirīga ekonomikas un sociālā sistēma, kas kultūras mantojuma daudzveidības un intelektuālā kapitāla sniegtās konkurences priekšrocības pārveido par jauninājumu veicinātu ražīguma pieaugumu;
H. whereas achieving the objectives of the Lisbon Strategy necessitates increased coordination of Member States' fiscal policy; whereas Europe has to build a distinctive economic and social framework, which transforms a competitive advantage due to a diversity of cultural heritage and intellectual capital into innovation-driven productivity growth,
I. tā kā pašreizējai nodokļu sistēmu sadrumstalotībai raksturīgās nepilnības ļauj izvairīties no nodokļu maksāšanas; tā kā krāpšanas un nodokļu nemaksāšanas dēļ zaudētie nodokļu ieņēmumi tiek lēsti 200 līdz 250 miljardu EUR apmērā tikai attiecībā uz pievienotās vērtības nodokli (PVN) vien;
I. whereas elements in the current fragmentation of tax systems constitute loopholes enabling tax evasion; whereas the tax revenue lost by fraud and tax evasion is estimated to amount to between EUR 200 and EUR 250 billion as regards VAT alone,
J. tā kā precīzs nodokļu sloga mērs ir nodokļu efektīvā likme, kuru veido nominālā nodokļu likme un nodokļu bāze;
J. whereas the accurate measure of a tax burden is the effective tax rate, which comprises the nominal tax rate and a tax base,
K. tā kā enerģijas nodokļu uzlikšana ir noderīgs līdzeklis gan „piesārņotājs maksā” principa piemērošanai, gan piesārņojuma samazināšanai tā rašanās vietā; tā kā ir steidzami jāmeklē risinājumi arvien pieaugošajai satiksmes ietekmei uz vidi, lai apturētu klimata pārmaiņas;
K. whereas energy taxation is a useful tool in that it both applies the 'polluter pays' principle and achieves a reduction of pollution at source; whereas there is an urgent need to address the ever-growing environmental impact of traffic in order to address climate change,
L. tā kā enerģijas nodokļu sistēma un ES Emisiju tirdzniecības sistēma ir divi nozīmīgi ekonomiski līdzekļi, ko pašlaik pielieto, lai risinātu enerģijas patēriņa un CO 2 emisiju radītās problēmas;
L. whereas energy taxation and the EU Emissions Trading System are two significant economic instruments in use to address energy consumption and CO2 emissions,
Nodokļu politikas ieguldījums Lisabonas stratēģijā
The contribution of taxation policy to the Lisbon Strategy
4. uzskata, ka ir jāveido valsts finanšu politikas vide, kas labvēlīga ekonomikas izaugsmei un nodarbinātībai, un jāveicina veselīga nodokļu konkurence Eiropas Savienībā, lai nodokļu slogs vienmērīgi gultos uz nodarbinātajiem un patērētājiem, uzņēmumiem un tiem, kuri gūst ienākumus no kapitāla; norāda, ka saistībā ar valsts līdzekļiem Eiropas Savienībā ir jāveicina nodokļu sistēma, kas sekmētu konkurenci pasaules ekonomikā, veicinot jaunu uzņēmumu veidošanos un tehnoloģiju attīstību;
Regards it as necessary to set up a public finance policy environment that is favourable to growth and employment in the economy, and to promote healthy tax competition in the European Union so that the tax burden is widely shared by employees and consumers, businesses and those deriving income from capital; points out that, in terms of state funding, the European Union must promote tax arrangements to facilitate competition in the global economy, in order to encourage the creation of new businesses and technological innovation;
16. atbalsta Komisijas centienus vērst nodokļu politiku uz drosmīgākiem mērķiem vides jomā; uzskata, ka šāda rīcība var veicināt vides tehnoloģiju plašāku izpēti un piemērošanu, tādējādi attīstot ES konkurētspējas potenciālu šajā jomā;
Supports the Commission's efforts to gear fiscal policy towards more ambitious environmental objectives; considers that such action can promote greater research into, and a greater application of, environmental technologies, thereby developing the European Union's competitive potential in this field;
23. atbalsta Komisijas centienus izveidot ES uzņēmumu vienoto konsolidēto ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB); atzīmē, ka KKUNIB nodrošinās lielāku pārredzamību, ļaujot uzņēmumiem darboties saskaņā ar vieniem un tiem pašiem noteikumiem gan pašu valstī, gan ārvalstīs, palielinās pārrobežu tirdzniecības un ieguldījumu apjomu, turklāt būtiski samazinās administratīvās izmaksas, kā arī nodokļu nemaksāšanas un krāpšanas iespējas; uzskata, ka ir jāievieš īpaši pasākumi, piemēram, noteikumi par nodokļa uzlikšanu mītnes valstī, kas izstrādāti, lai samazinātu ar nodokļu atbilstību saistītās izmaksas MVU;
Supports the Commission's efforts to establish a pan-European and uniform consolidated corporate tax base (CCCTB); notes that the CCCTB will lead to greater transparency by enabling companies to operate according to the same rules abroad as at home, will increase cross-border trade and investment, and will significantly reduce administrative costs and the possibility of tax evasion and fraud; considers it necessary that measures specifically designed to reduce tax compliance costs faced by SMEs, such as home state taxation provisions, be introduced;
27. atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu „Par efektīvāku P&A nodokļu atvieglojumu piemērošanu” un uzsver, ka ir jānodrošina paraugprakses apmaiņa un maksimāli jāprecizē šādu iniciatīvu saderība ar Kopienas tiesību aktiem;
Welcomes the Commission Communication 'Towards more effective use of tax incentives in favour of R&D' and highlights the need to share best practices and to clarify, to a maximum degree, the compatibility of such incentives with Community law;
P ar efektīvāku nodokļu atvieglojumu piemērošanu pētniecībai un izstrādei
Towards a more effective use of tax incentives in favour of research and development
Rezidences maiņas nodoklis
Exit taxation
35. konstatē, ka Eiropas Kopienu Tiesā bieži tiek celtas prasības saistībā ar nodokļu uzlikšanu, un šo prasību iemesls galvenokārt ir nepietiekama pārredzamība un ārkārtīgi sarežģītās nodokļu sistēmas Eiropā, un tāpēc pieprasa vienkāršot nodokļu tiesību aktus visā ES; uzskata, ka Eiropas Kopienu Tiesas nolēmums Marks & Spencer lietā nodrošina dalībvalstīm tiesības saglabāt savas nodokļu sistēmas; uzskata, ka situācijās, kad pārrobežu zaudējumi radušies ārvalstu meitasuzņēmumiem, jāizvairās no nodokļu dubultas uzlikšanas mātes uzņēmumiem, jālīdzsvaro nodokļu iekasēšanas pilnvaru sadalījums starp dalībvalstīm, jānovērš dubulta zaudējumu atlīdzināšana un jānovērš izvairīšanās no nodokļu nemaksāšanas;
Notes that cases concerning taxation are frequently brought before the Court of Justice of the European Communities and that this is mainly because of the lack of transparency and the high level of complexity of the taxation systems in Europe and calls, therefore, for a simplification of tax codes across the European Union; regards the ruling of the Court of Justice in the Marks & Spencer Case as giving Member States the right to maintain their tax systems; believes that, in situations involving cross-border losses by foreign subsidiaries, the double taxation of parent companies must be avoided, fiscal competence must be fairly distributed between Member States, losses should not be offset twice, and tax avoidance must be prevented;
38. uzskata, ka Komisijas paziņojums par nodokļu režīmu attiecībā uz zaudējumiem pārrobežu situācijās ir piemērots pamatojums turpmākām debatēm, jo īpaši par iespējamiem risinājumiem laikposmā līdz KKUINB piemērošanai, kas izklāstīti paziņojumā par kārtības noteikšanu zaudējumu segšanai un atgūšanai uzņēmējā dalībvalstī;
Regards the Commission communication on tax treatment of losses in cross-border situations as an appropriate basis for further discussion, specifically as regards the possible solutions, pending the application of the CCCTB, identified in the communication for implementing a system of loss relief and recapture by the host Member State;
Nodokļu politikas mērķi
Objectives of taxation policy
Nodokļu politika var sekmēt izaugsmi, labklājību un sociālo vienotību trīs veidos.
Taxation can contribute to growth, prosperity and social cohesion via three channels.
Vienkāršākā prasība ir tāda, lai nodokļu politika būtu spējīga nodrošināt pietiekamus ieņēmumus, lai finansētu sabiedrisko pakalpojumu un sociālo pabalstu kvalitatīvi augstu līmeni.
First and most elementary, the taxation system must be capable of raising sufficient revenues to finance a qualitatively high level of public services and social transfers.
Otrkārt, nodokļu iekasēšanā vajadzētu iekļaut pamudinājumus, kas ietekmē saimniecisku lēmumu pieņemšanu par labu lielākai nodarbinātībai un taupīgai, noturīgai dabas resursu izmantošanai.
Secondly, taxation should create incentives aimed at guiding economic decisions in the direction of higher employment and more economical and sustainable use of natural resources.
Treškārt, nodokļu iekasēšana vienmēr nozīmē ienākumu pārdali; tai jānotiek tā, lai palielinātos efektīvs pieprasījums un sociālais līdzsvars, vienlaikus mazinoties ienākumu atšķirībām.
Thirdly, taxation always has the effect of redistributing income; it should do so in a way which strengthens effective demand and social balance while compressing the range of income distribution.
Kaut gan Komisijas paziņojumos nepārprotami ņemti vērā abi pirmie mērķi, tajos pilnībā ignorēti nodokļu iekasēšanas sadales aspekti.
The communications of the Commission explicitly refer to the first two targets while completely neglecting the distributional aspect of taxation.
Taču pēdējos gados ES dalībvalstu nodokļu sistēmas ir visvairāk mainījušās tieši šajā ziņā.
At the same time, the taxation systems in the EU Member States have changed mostly fundamentally in the latter respect in recent years.
Saprotams, ka nodokļu politika, kas palielina nevienlīdzību un likvidē pieprasījumu, nekādi nesekmēs dinamiski augoša ekonomikas reģiona veidošanu, kā to prasa Lisabonas stratēģija.
A fiscal policy that boosts inequality and stifles demand will definitely not help to produce a dynamically growing economic region as called for in the Lisbon Strategy.
Nodokļu konkurences sekas
Consequences of tax competition
Referente pievienojas Komisijas bažām, ka ,,situācijā, kad netiek koordinētas tiešo nodokļu sistēmas, var rasties netīša neaplikšana ar nodokļiem vai arī nodokļu pārkāpumi, un līdz ar to samazinās ieņēmumi no nodokļiem” ( COM(2006)0823 ).
The rapporteur shares the Commission's concern that 'lack of coordination between direct tax systems may also lead to unintended non-taxation or abuse and, hence, erosion of tax revenues' (COM(2006) 823).
Ja nebūs Eiropas mēroga koordinācijas tiešo nodokļu jomā, diezin vai būs iespējams atgūt brīvu politiskās darbības telpu nodokļu politikas veidošanai.
Without EU-wide coordination in respect of direct taxation, it will hardly be possible to regain room for political manoeuvre to shape taxation policy.
Kapitāla pārvietošanās uzraudzības atcelšana un nodokļu oāžu veidošanās jau septiņdesmitajos gados sāka pakļaut spiedienam tās valstis, kuras iekasēja lielākus nodokļus no uzņēmumu ienākumiem.
The removal of controls on capital movements and the development of tax havens began to place pressure on countries levying higher taxes on company profits as far back as the 1970s.
Divdesmit septiņu dažādu nodokļu sistēmu pastāvēšana ES iekšējā tirgū un pilnīga kapitāla aprites brīvība nozīmē arī to, to uzņēmumu rīcībā, kas veic pārrobežu darbību, ir vesela virkne iespējamu stratēģiju, kā izvairīties no nodokļu maksāšanas.
The existence of 27 different tax systems in the EU internal market, together with complete freedom of movement of capital, means that companies operating across borders can choose from a whole range of possible tax avoidance strategies.
Šajā sakarā bieži lietota metode ir uzņēmumu grupas iekšējo cenu izmantošana, lai pārceltu ienākumus no valstīm ar augstāku nodokļu likmi uz valstīm, kur nodokļu likme ir zemāka, vai arī finansēšanas uzņēmumu dibināšana nodokļu oāzēs, no kurienes ar kredītu palīdzību tiek finansēti ieguldījumu projekti visā pasaulē.
Popular practices in this field include the use of group-internal transfer prices which transfer profits from the accounts of branches in countries applying high rates of tax to lower-taxing countries, or the setting up financing companies in tax havens which can provide credit financing for investment projects throughout the world.
Šādi un līdzīgi triki rada ievērojamus ieņēmumu zaudējumus valstīs ar augstām uzņēmumu ienākuma nodokļa likmēm.
These and similar ploys lead to increasingly significant revenue losses for countries with high levels of corporation tax.
Ja uzņēmumi nodokļu dēļ pārvieto ne tikai grāmatvedībā uzrādītos ienākumus, bet arī ienesīgus ieguldījumus, rodas papildu stimuli nodokļu likmju lejupvērstai izlīdzināšanai.
If companies transfer not only accounting profits but also productive investment for tax reasons, additional pressure to harmonise tax rates downwards is generated.
Tas ir process, kuru dēvē par „nodokļu konkurenci”.
This is the process known as 'tax competition'.
Tā nenorisinās tikai uzņēmumu ienākuma nodokļa jomā.
It is not confined to the field of corporate taxation.
Tā kā naudas līdzekļi ir vēl daudzkārt mobilāki par ienesīgi ieguldītu kapitālu, lejupvērstais spiediens tikpat skar arī nodokļu iekasēšanu no privātā īpašuma un no ienākumiem no kapitāla.
Since financial wealth is much more mobile than productively invested capital, taxes on personal wealth and capital income are subject to the same downward pressure.
Darbaspēks nekad nav tik mobils kā kapitāls, savukārt augsti apmaksāti strādājošie parasti ir mobilāki par parastu darbaspēku.
Labour is, as rule, less mobile than capital, and high-paid labour tends to be more mobile than the mass of the workforce.
Īpaši nemobils nodokļu avots ir patēriņš, it īpaši ikdienas preču un pakalpojumu patēriņš.
One particularly non-mobile source of taxation is consumption, particularly the consumption of basic goods and services.
Tādēļ par likumsakarīgu uzskatāms tas, ka dažādu nodokļu sistēmu pastāvēšana liberalizētā iekšējā tirgū izraisa izmaiņas dalībvalstu nodokļu sistēmās.
It is only to be expected, therefore, that the existence of differing tax systems in a liberalised internal market is leading to a radical change in the structure of national tax systems.
Saistībā ar mobilajiem faktoriem var izdarīt pietiekamu spiedienu uz valdībām, lai panāktu arvien ievērojamāku uz tiem attiecināmo nodokļu samazinājumu, savukārt sabiedriskos ieņēmumus turpina nodrošināt ar arvien lielāku mazāk mobilu nodokļu ienākumu avotu noslodzi.
The mobile factors can exert enough pressure to blackmail governments into ever more generous reductions in the taxes to which they are subject, while public revenues are maintained by placing an ever-greater burden on less mobile tax sources.
Tātad nodokļus pārvieto no uzņēmumu ienākumiem uz privātiem ienākumiem, no ienākumiem no kapitāla uz ienākumiem no darba, no augsti apmaksāta uz zemāk apmaksātu darbu, un kopumā — no ienākumu un īpašuma aplikšanas ar nodokli uz patēriņa aplikšanu ar nodokli.
So taxes are switched from corporate to private income, from capital to labour income, from highly-paid to lower-paid labour and, generally, from taxing income and wealth to taxing consumption.
Nodokļu attīstība ES
Evolution of taxes in the EU
Nodokļu sistēmu attīstība pēdējos gados liecina, ka šis process tiešām norisinājies.
The trends in taxation systems in recent years show that this process has indeed occurred.
Ir ievērojami pazeminājusies uzņēmumu ienākuma nodokļa vidējā likme.
The average rate of taxation of corporate profits has fallen sharply.
Kopš 1995. gada vecajās ES dalībvalstīs (ES–15) tā samazinājās gandrīz par desmit procentu punktiem — no 38 procentiem līdz 29,5 procentiem.
Since 1995, it declined by almost ten percentage points in the longer-standing EU Member States (EU-15), from 38% to 29.5%.
Arī Austrumeiropas valstis, kurās jau 1995. gadā bija zemas uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes, ir sistemātiski turpinājušas tās samazināt (1. attēls).
Even the countries of eastern Europe, which in 1995 already had low rates of corporate tax, have systematically reduced their tax rates further.
Uzņēmumu ienākuma nodokļa likme
(Figure 1)
Avots: ES Komisija (2006. gads) * JD — jaunās dalībvalstis
Source: EU Commission (2006)
Šī tendence vēl arvien turpinās.
The process is far from having been stopped yet.
Pašlaik Vācijā tiek gatavota uzņēmumu ienākuma nodokļa nākamā reforma, paredzot nodokļu likmi samazināt zem 30 % robežas.
Germany is now preparing the next corporate tax reform, pushing down its tax rate below 30%.
Dānija plāno samazināt likmi no 28 % līdz 22 %.
Denmark plans to reduce its statutory rate from 28 to 22%.
Šie pasākumi, protams, palielinās spiedienu uz citām valstīm.
These steps will certainly intensify the pressure on other countries.
Tā kā „valsts ar augstu nodokļu likmi” ir nosacīts jēdziens, nav neiespējama nodokļu likmju arvien lielāka samazināšana.
Since 'high-tax location' is a relative term, a race to the bottom is not unlikely.
Tomēr bieži dzirdams arguments, ka nodokļu likmju samazināšanu kompensējuši pasākumi, ar kuriem paplašina nodokļu bāzi.
Admittedly, it has often been argued that the cuts in corporate tax rates have been compensated by measures that broaden the tax base.