natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(c) notiesāšanu soda noteikšanas nosacītas atlikšanas gadījumā;
(c) sentencing in the case of a conditional sentence;
15. panta 4. punkta d) apakšpunkts
Article 15, paragraph 4, point (d)
(d) sodu aizstājošo pasākumu vai alternatīvā soda spēka zaudēšanu.
(d) lapsing of the suspensory measures or alternative sanction.
d) atlikta soda, nosacīti piespriesta soda vai alternatīvā soda spēka zaudēšanu.
d) lapsing of the suspended sentence, conditional sentence or alternative sanction.
Grozīšanas gadījumā sprieduma izpildes valsts var pieņemt jaunu lēmumu saskaņā ar 7. panta 2. punktu vai 9. panta 1. punkta i) apakšpunktu.
In the event of a modification, the executing State's competent authority may opt to take a fresh decision pursuant to Article 7(2) or Article 9(1)(i).
Ja tiek piemērots sods vai atcelta soda atlikšana, sprieduma pieņemšanas valsts kompetentā tiesu iestāde vienlaikus informē sprieduma izpildes valsts kompetento tiesu iestādi par to, vai tā plāno sprieduma izpildes valstij pārsūtīt:
In the event of the imposition of a sentence or the revocation of the suspension of a sentence, the competent judicial authority of the issuing State shall at the same time inform the competent judicial authority of the executing State whether it intends to forward to the executing State :
Ja tiek piemērots sods vai atcelta soda atlikšana, sprieduma pieņemšanas valsts kompetentā tiesu iestāde vienlaikus informē sprieduma izpildes valsts kompetento tiesu iestādi par to, ka vairs nav vajadzības pārraudzīt sodu aizstājošos pasākumus.
In the event of the imposition of a sentence or the revocation of the suspension of a sentence, the competent judicial authority of the issuing State shall at the same time inform the competent judicial authority of the executing State that there is no longer any need for suspensory measures to be supervised.
(a) spriedumu un apliecinājumu, kā noteikts Padomes Pamatlēmumā 2007/…/TI lai pārņemtu ar brīvības atņemšanu saistīta pasākuma izpildes pienākumu; vai
(a) a judgment and certificate as provided for in Council Framework Decision 2007/…  /JHA* for the purpose of taking over responsibility for enforcement of the measure involving deprivation of liberty; or
* OV: lūdzu ievietot 3. apsvērumā minētā pamatlēmuma numuru .
*  OJ: please add number of Framework Decision referred to in Recital 3.
15. panta 5. punkta b) apakšpunkts
Article 15, paragraph 5, point (b)
(b) Eiropas apcietināšanas orderi, lai nodotu notiesāto personu saskaņā ar Padomes Pamatlēmumu 2002/584/TI (2002. gada 13. jūnijs) par Eiropas apcietināšanas orderi un nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm
(b) a European arrest warrant for the purpose of surrender of the sentenced person in accordance with Council Framework Decision 2002/584/JHA of 13 June 2002 on the European arrest warrant and the surrender procedures between Member States
Ja pienākums izpildīt sodu aizstājošus pasākumus vai alternatīvus sodus ir zaudējis spēku , sprieduma izpildes valsts kompetentā iestāde beidz veikt noteiktos pasākumus, tiklīdz tā saņem attiecīgu paziņojumu no sprieduma pieņemšanas valsts kompetentās iestādes .
If the obligation to execute suspensory measures or alternative sanctions has lapsed , the competent authority of the executing State shall end the measures ordered as soon as it has been duly notified by the competent authority of the issuing State .
Sprieduma izpildes valsts kompetentā iestāde pārtrauc sodu aizstājošo pasākumu pārraudzību , kad par to atbilstoši iepriekšminētajam 5. punktam paziņo sprieduma izdošanas valsts kompetentā iestāde .
When it is notified of the fact by the competent authority of the issuing State pursuant to paragraph 5 above , the competent authority of the executing State shall end the supervision and execution of suspensory measures.
Amnestija un apžēlošana
Amnesty and pardon
Amnestija, apžēlošana un sprieduma pārskatīšana
Amnesty , pardon and judgment review
Tikai un vienīgi sprieduma pieņemšanas valsts var pieņemt lēmumu saistībā ar lūgumiem pārskatīt spriedumus, kas attiecas uz atliktiem sodiem, nosacīti piespriestiem sodiem un alternatīviem sodiem, kuru pārraudzības un izpildes noteikumi ir ietverti šajā pamatlēmumā.
Only the issuing State can take a decision regarding requests for a review of judgments involving suspended sentences, conditional sentences and alternative sanctions, the supervision and execution of which are covered by this Framework Decision.
Ja notiesātā persona atstāj sprieduma izpildes valsti un pārceļas uz likumīgu un pastāvīgu dzīvesvietu citā dalībvalstī , sprieduma izpildes valsts kompetentā tiesu iestāde nodod sprieduma pieņemšanas valsts kompetentajai tiesu iestādei jurisdikciju attiecībā uz sodu aizstājošu pasākumu un alternatīvu sodu pārraudzību un visiem turpmākajiem lēmumiem par spriedumu izpildi.
If the sentenced person leaves the executing State and establishes his or her lawful and ordinary residence in another Member State , the competent judicial authority of the executing State shall transfer jurisdiction in respect of the supervision of the suspensory measures and alternative sanctions and in respect of all further decisions relating to the execution of the judgment to the competent judicial authority of the issuing State.
Ja notiesātā persona atstāj sprieduma izpildes valsti vai ja šai personai vairs nav likumīgas un pastāvīgas dzīvesvietas sprieduma izpildes valstī , sprieduma izpildes valsts kompetentā tiesu iestāde nodod sprieduma pieņemšanas valsts kompetentajai tiesu iestādei jurisdikciju attiecībā uz sodu aizstājošu pasākumu un to pienākumu vai rīkojumu pārraudzību , kuri veido alternatīvu sodu , un visiem turpmākajiem lēmumiem par spriedumu (vai attiecīgā gadījumā — lēmumu par nosacītu atbrīvošanu) izpildi.
If the sentenced person leaves the executing State or ceases to have a lawful and ordinary residence in the executing State , the competent judicial authority of the executing State shall transfer jurisdiction in respect of the supervision of the suspensory measures and the obligations or instructions which constitute alternative sanctions and in respect of all further decisions relating to the execution of the judgment (or if appropriate the decision for conditional release) to the competent judicial authority of the issuing State.
Sprieduma izpildes valsts vairs nevar īstenot notiesātās personas uzraudzību, jo atbildība par uzraudzību pāriet sprieduma pieņemšanas valstij.
The executing State is no longer able to exercise supervision over the sentenced person, hence responsibility for supervision passes to the issuing State.
Šāda atbildības nodošana jāuzskata par pienākumu, nevis par pilnvaru.
Such a transfer of responsibility should be regarded as an 'obligation' and not as a 'power'.
17. panta 1.a punkts
Article 17, paragraph 1 a (new)
Jau ir pagājis diezgan ilgs laiks, kopš Eiropas Savienība pārstāja būt tikai kopēja ekonomiska zona un sāka iedibināt kopīgas vērtības.
It is now quite some time since the European Union ceased to be merely a common economic area and began to adopt shared values as well.
Tā gūst panākumus virzībā uz mērķi izveidot politisku kopienu, kas cenšas īstenot apgaismotāju ideālu par cilvēka cildenumu, un pakāpeniski ievieš politiskās varas dalīšanu starp dalībvalstīm, sadarbību starp iestādēm un tiesību sistēmu, kura, būdama kosmopolītiska, vienlaikus rūpējas arī par atsevišķu tautu interesēm.
It is progressing towards its aim of establishing a political community pursuing the illuminist ideal of the sublime dignity of man and it is gradually instituting political power-sharing amongst its Member States, cooperation amongst institutions and a legal system which is both cosmopolitan and people-centred.
Patiesībā visaizraujošākais Eiropas Savienībā ir tās virzība uz indivīdu un tiesību sistēmu, kas būtu piemērojama visām tautām un visām paaudzēm.
What is genuinely fascinating about the European Union is this journey towards the individual and towards a legal system applicable to all peoples and all generations.
Personu brīvas pārvietošanās ekvivalents brīvības, drošības un tiesiskuma telpā ir tiesas lēmumu aprite, izmantojot gan savstarpējo atzīšanu, gan policijas un tiesu iestāžu sadarbību.
Within the area of freedom, security and justice, the free movement of persons is matched by the movement of judicial decisions through mutual recognition and also through police and judicial cooperation.
Aizvien lielākā mērā tiek likvidēta dažādu tiesību jomu (tostarp krimināltiesību) „feodalizācija” atsevišķās dalībvalstīs, lai nodrošinātu, ka tiek sasniegts kopīgais ideāls par vienu taisnību visiem.
The various fields of law (including criminal law) are increasingly being released from 'feudalisation' within the individual Member States in order to secure the common ideal of justice for all.
Eiropas Savienība ir izcils piemērs tam, ka politiska organizācija var iemācīties apvienot katras dalībvalsts konkrētās intereses ar topošās tiesību sistēmas morālajiem mērķiem.
The European Union is an extraordinary example of a political organisation which has learned to converge the particular interests of each Member State with the moral aims of an embryonic legal system.
Šī pakāpeniskā virzība uz savstarpēju sadarbību starp ES dalībvalstīm ietver arī krimināltiesības.
Criminal law is included in this gradual move towards mutual cooperation amongst the EU Member States.
Apspriežamā pamatlēmuma mērķis ir sekmēt notiesātu personu sociālo reintegrāciju, nodrošināt labāku aizsardzību cietušajiem un sabiedrībai kopumā un atvieglot nosacīti atliktu sodu, alternatīvu sodu un soda noteikšanas nosacītas atlikšanas izpildi gadījumos, kad likumpārkāpēji nav tās valsts iedzīvotāji, kurā viņi tika notiesāti.
The purpose of the Framework Decision under consideration here is to facilitate a sentenced person's reintegration into society, to provide better protection for victims and society as a whole and to facilitate the enforcement of appropriate suspended sentences, alternative sanctions and conditional sentences in the case of offenders who are not resident in the State in which they were sentenced.
Šī ierosme ir nozīmīga galvenokārt tāpēc, ka tā iedrošina dalībvalstu tiesu iestādes iekļaut savās krimināltiesībās arī sodus, kas nav saistīti ar brīvības atņemšanu.
The value of this initiative is above all that it encourages the Member States' judicial authorities to incorporate sanctions other than custodial sentences into their criminal law.
Mēs visi apzināmies, ka tad, ja politiskajā programmā nav paredzēti nosacījumi alternatīvu sodu noteikšanai, tiesneši nemēdz tos piemērot.
We are all aware that if the political agenda does not offer conditions for the establishment of alternative sanctions, judges tend not to apply them.
Alternatīvo sodu izmantošanas atvieglošana palīdz sekmēt humānu attieksmi pret krimināltiesībām un sodiem, tādējādi veicinot Eiropas tiesības kopumā.
Facilitating alternative sanctions serves to promote humanitarian attitudes to criminal law and to sentences and hence promotes European law in general.
Tā atrisina maldīgo pretnostatījumu starp notiesātās personas tiesībām uz sociālo reintegrāciju un sabiedrības ieinteresētību šādā reintegrācijā.
It resolves the fallacy of setting a sentenced person's right to social reintegration against society's interest in reintegrating him.
Patiesībā šeit nav nekādu pretrunu.
The truth of the matter is that there is no opposition here.
Notiesāto personu statuss pat darbojas kā barometrs, ļaujot noteikt ikvienas politiskās kopienas civilizācijas pakāpi un tās tiesu sistēmas vērienu.
The status of sentenced persons is even a barometer enabling the degree of civilisation and the calibre of the justice system of any political community to be assessed.
Sekmēt sodu aizvietojošu pasākumu izmantošanu kā alternatīvu brīvības atņemšanas sodiem ir viens no uzdevumiem, ko steidzami jāīsteno ES krimināltiesību jomā.
Promoting the application of suspensory measures as an alternative to a custodial sentence is an objective to be achieved as a matter of urgency in the field of EU criminal law.
Eiropas politiķiem jācenšas izveidot saikni starp krimināltiesībām un tiesību kultūru visās tās dimensijās — gan attiecībā uz sodu noteikšanu un izpildi, gan attiecībām starp notiesātajām personām un sabiedrību kopumā.
European politics must strive to establish a link between criminal law and a culture of rights in all its dimensions: as regards the devising and execution of sentences and the relationship between sentenced persons and society in general.
Dažreiz savstarpējās atzīšanas efektivitāti ierobežo tas, ka dalībvalstu krimināllikumu saskaņošana vēl ir tikai sākuma stadijā.
At times the effectiveness of mutual recognition is restricted by the fact that the Member States' criminal laws are still in the early stages of harmonisation.
Apspriežamajā pamatlēmumā ir minēts šādas situācijas piemērs.
An example of this is provided by the Framework Decision under consideration.
Sadarbības procedūra alternatīvo sodu pārraudzībā un izpildē būtu daudz vienkāršāka un efektīvāka (un arī mazāk problemātiska), ja dalībvalstis pieņemtu viena un tā paša veida sodus vai to tiesu struktūras būtu līdzīgas, vai pat tiktu panākta lielāka līdzvērtības pakāpe materiālajās un procesuālajās krimināltiesībās [sk. problēmas, kas rodas, pielāgojot „dažādus pasākumus” vai „jurisdikciju nestabilitātes” dēļ, kad tiek atsaukts nosacīti atlikts sods vai tiek piespriests sods gadījumos, kad soda noteikšana iepriekš bija nosacīti atlikta].
The procedure for cooperation in the supervision and execution of alternative sanctions would be much simpler and more efficient (and also much less problematic) if the Member States adopted the same types of sentence or had similar judicial structures or even substantive and procedural criminal laws with a greater degree of equivalence [see the problem of adapting the 'different measures' or of the 'instability of jurisdictions' when a suspended sentence is revoked or a sentence is imposed in the case of a conditional sentence].
Dalībvalstu materiālo krimināltiesību plašākas saskaņošanas nepieciešamība ir viens no priekšnosacījumiem, lai pabeigtu Eiropas brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidošanu.
The need for the Member States' substantive criminal laws to be progressively harmonised is a background condition for the completion of the European area of freedom, security and justice.
Turklāt par pamatojumu dalībvalstu krimināltiesību saskaņošanas uzlabošanai var izmantot arī Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā minētās kopīgās vērtības , jo šīs vērtības lielā mērā balstās uz likumiem, kuri paredz sodu par noziedzīgu rīcību.
Furthermore, increasing harmonisation of the Member States' criminal laws can be advocated on the basis of the common values referred to in Article 6 of the Treaty on European Union: after all, those values are to a large extent underpinned by laws which punish criminal behaviour.
Pagaidām pamatlēmumā noteiktās procesuālās tiesību normas būs jāorganizē, ņemot vērā pašreizējo situāciju.
In the meantime the procedural rules laid down in the Framework Decision will have to be organised on the basis of the current state of affairs.
Tāpēc tika nolemts, ka likumības, skaidrības un tiesiskās noteiktības labad tiesību un pienākumu sadalē starp sprieduma pieņemšanas valsti un sprieduma izpildes valsti jāievēro noteikums, ka valstij, kas īsteno konkrētās tiesības vai pienākumus, jāpiemēro šīm darbībām savi likumi ( sk. 12. panta 2. punktu ).
Hence it has been decided that for reasons of legality, clarity and legal certainty, the distribution of powers and responsibilities between the issuing State and the executing State will be governed by the rule that the State which exercises a given power or responsibility will apply its own laws thereto ( see Article 12(2) ).
Kopā ar šo normu pieņēma lēmumu, kas nosaka, ka apsūdzēto uzklausīšana ir princips, kurš jāievēro, ja runa ir par nosacīti atlikta soda atsaukšanu un soda noteikšanu soda noteikšanas nosacītas atlikšanas gadījumā [ sk. 2. panta 2. punkta a) apakšpunktu (jauns) ].
Along with this arrangement a decision has been taken to stipulate the principle of the hearing of defendants as a principle which must be applied in cases involving the revocation of a suspended sentence or the imposition of a conditional sentence [ see Article 14(2)a (new) ].
Tāpat par lietderīgu tika atzīta atsauce uz dalībvalstu pamatlikumiem kopā ar atsauci uz Līguma vērtībām ( sk. 3. pantu ).
Similarly, the reference to the Member States' constitutions in conjunction with a reference to the Treaty values ( see Article 3 ) has been deemed useful.
Pamattiesības nosaka standartu, uz kuru pamatojoties jāuzskata, ka ES un dalībvalstīs pieņemto pamattiesību saraksti ir nevis izsmeļoši, bet gan viens otru papildinoši.
Fundamental rights set a standard on the basis of which the inventories of EU and Member-State fundamental rights are to be read as open ones which complement each other.
Šajā sakarā ir mēģināts risināt arī jautājumu par piekrišanu ierosinājumam nodot atbildību par sprieduma pārraudzību un izpildi citai valstij ( sk. 5. panta 1. punkta a ) apakšpunktu ).
In this connection a contribution to the question of consent in initiating the transfer of responsibility for supervision and execution has also been sought ( see Article 5(1)a ).
Izvēles tiesības attiecībā uz nodošanas iespēju neietilpst notiesātās personas pamattiesībās [tieši tāpēc, ka šai personai jau ir „notiesātā” statuss, un arī termiņa un uzdevuma skaidrojums ir tiesu darbības likumības jautājums].
The transfer option is not a sentenced person's fundamental right [precisely because that person already has 'sentenced' status and the clarification of timing and role is also a question of judicial legitimacy].
Šā iemesla dēļ notiesātās personas piekrišana nodošanai nav nepieciešama.
Hence the transfer is not subject to consent.
Tā vietā jābūt izšķirošam tiesas secinājumam, kas pieņemts atbilstoši pamatlēmuma mērķiem, un notiesātājai personai jāpiešķir tiesības tikt uzklausītai, jo uzklausīšanai ir būtiski svarīga loma šāda secinājuma izdarīšanā.
What should exist here is decisive judicial consideration geared to the purposes of the Framework Decision and the granting to the sentenced person of the right to be heard, since a hearing has an essential role to play in such consideration.
Turklāt šādas efektivitātes nodrošināšanas interesēs tiek ierosināts iekļaut pamatlēmumā noteikumu par sprieduma izpildes valsts „atteikuma izņēmuma raksturu” ( sk. 12. panta 3. punktu ).
It is, furthermore, in the interests of such effectiveness that it is being proposed here that a 'rule on the exceptional nature of refusal' by the executing State be enshrined ( see Article 12(3) ).
Tika pieņemts arī lēmums iekļaut tajā „likumīgas un pastāvīgas dzīvesvietas” definīciju, kas atbilst Eiropas Kopienu Tiesas praksē izmantotajai definīcijai [ sk. 2.ga pantu (jauns) ].
A decision has also been taken to include a definition of 'lawful and ordinary residence' which corresponds to the definition found in European Court of Justice case-law [ see Article 2(ga) (new) ].
Kā jau minēts, atzinums sniedz visaptverošu skaidrojumu par tiesību un pienākumu noteikšanu/sadali starp sprieduma pieņemšanas valsti un sprieduma izpildes valsti.
As has already been said, the opinion provides comprehensive clarification of the definition/distribution of powers and responsibilities between the issuing State and the executing State.
Tiesiskā noteiktība un likumība, kam ir būtiski svarīga nozīme krimināltiesībās, pamatojas uz skaidrību.
Clarity underpins the legal certainty and the legality which are essential to criminal law.
Šā iemesla dēļ noraidīja punktu, kas ļauj sprieduma izpildes valstij pielāgot soda pasākumu būtību ( sk. 7. panta 2. punktu).
For this reason the adaptation of measures by the executing State as regards the nature thereof ( see Article 7(2 ) has been rejected.
Vienīgi soda pasākumu ilguma un, iespējams, soda izpildes veida pielāgošana ir savienojama ar tipizāciju, kas jāievēro krimināltiesībās saskaņā ar stingras likumības principu.
Only adaptation as regards duration and possibly the form of execution is compatible with the typification required by the principle of strict legality in criminal law.
Visbeidzot, ir jānorāda, ka Francijas un Vācijas iniciatīva saistībā ar šo pamatlēmumu raida ļoti pozitīvu signālu Eiropas brīvības, drošības un tiesiskuma telpā.
Lastly, it should be pointed out that the Franco-German initiative relating to this Framework Decision sends out a very positive signal within the European area of freedom, security and justice.
Tā liecina, ka Eiropas dimensija patlaban tiek izprasta, aplūkojot to intensīvas ES politiskās un tiesiskās integrācijas gaismā.
It shows that the European dimension is now understood in the light of the idea of intensive EU political and legal integration.
Tā liecina arī par humānāku krimināltiesību izplatīšanu Eiropas tiesību sistēmā, kas ir tāda tiesību sistēma, kuras pamatā ir cilvēcīguma nemainīgi augstā vērtība un kurā ikviens cilvēks, pat ja viņš ir notiesāts, tiek uztverts kā sasniegums pats par sevi, kā unikāla un neatkārtojama būtne.
It also shows how the humanisation of criminal law infuses the European legal system: a legal system based on the irreducible value of humanity, in which each individual - even a sentenced one - is regarded as an end in himself, as a unique and unrepeatable being.
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ( COM(2007)0306 )
– having regard to the Commission proposal ( COM(2007)0306 )
– ņemot vērā ES līguma 30. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktus, 31. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktus un 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu,
– having regard to Article 30(1)(a) and (b), Article 31(1)(a) and (b) and Article 34(2)(c) of the EU Treaty,
– ņemot vērā ES līguma 39. panta 1. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C6‑0215/2007 ),
– having regard to Article 39(1) of the EU Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0215/2007 ),
– ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu ( A6‑0357/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the opinion of the Committee on Budgets ( A6‑0357/2007 ),
2. uzskata, ka Komisijas priekšlikumā norādītajai orientējošajai pamatsummai jāatbilst jaunās daudzgadu finanšu shēmas 3.a izdevumu kategorijas maksimālajai robežai, un norāda, ka par gada finansējumu lems, ievērojot ikgadējo budžeta procedūru saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 38. punkta noteikumiem;
Approves the Commission proposal as amended;
Komunikācijas infrastruktūras uzstādīšanas, darbības un pārvaldības izmaksas sedz no Eiropas Savienības kopējā budžeta.
The costs of installing, operating and managing the Communication Infrastructure shall be borne by the general budget of the European Union
Komunikācijas infrastruktūras uzstādīšanas, darbības un pārvaldības izmaksas sedz no Eiropas Savienības kopējā budžeta.
The costs of installing, operating and managing the Communication Infrastructure shall be borne by the general budget of the European Union.
Katra dalībvalsts atbild par valsts datubāzes izmaksām un par tās pieslēgšanas izmaksām SIS vai s-TESTA komunikāciju infrastruktūrai.
Each Member State shall be responsible for bearing the costs incurred by the national database and of its connection to the SIS or S-Testa communication infrastructure.
Tā kā SIS ir sistēma tikai valstu datubāzu saslēgšanai tīklā, tā ir jāfinansē dalībvalstīm, ja tā paliek valsts līmenī.
As SIS remains a system simply connecting national data bases, it should be financed by the Member States,provided that it stays at national level.
3.panta 3. punkts
Article 3, paragraph 3
Padome koordinē dalībvalstu testēšanas pasākumus un apstiprina testu rezultātus, par tiem informējot Komisiju.
The Council shall coordinate Member States' test activities and validate the test results and keep the Commission informed.
Padome koordinē dalībvalstu testēšanas pasākumus un apstiprina testu rezultātus, par tiem informējot Komisiju un Eiropas Parlamentu .
The Council shall coordinate Member States' test activities and validate the test results, keeping the Commission and the European Parliament informed.