natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ceļā uz Eiropas Savienības kultūras mantojuma visaptverošu stratēģiju
Towards a comprehensive European Union cultural heritage strategy
Eiropas Savienība būs sasniegusi kopēju Eiropas identitāti, kad tās pilsoņi būs pārliecināti, ka pieder vienai un tai pašai kultūrai.
The European Union will have achieved a common European identity when its citizens are convinced that they share the same culture.
Tāpēc ir svarīgi noteikt, ka viena no Eiropas Savienības politikas prioritātēm ir atzīt kopīgo dabas un arhitektūras kultūras mantojumu un šā mantojuma ietekmi uz nākamajām paaudzēm, jo tas veido mūsu kopīgo vēsturi un ir nākotnes iedvesmas avots.
It is therefore essential for European Union policies to give priority to recognition of the common natural and architectural cultural heritage and its consequences for future generations as part of a shared history and a source of inspiration for the future.
Kultūras mantojuma saglabāšana un veicināšana ir jāuzskata par Eiropas Savienības vispārējo mērķu būtisku sastāvdaļu atbilstīgi EK līguma 2. pantam.
The conservation and promotion of the cultural heritage must be considered as integral to the European Union's overall objectives as set out in Article 2 of the EC Treaty.
Eiropas Savienībai turklāt ir jāpieņem visaptveroša pieeja kultūras mantojumam, lai pasākumi tā uzturēšanai tiek ietverti visās politikas jomās.
The European Union must also adopt a comprehensive approach to the cultural heritage so that provisions to uphold it are included in all policy areas.
EK līguma 151. panta 4. punktā ir noteikts, ka, „ rīkojoties saskaņā ar citiem šā Līguma noteikumiem, Kopiena ņem vērā kultūras aspektus, jo īpaši, lai respektētu un veicinātu kultūru daudzveidību ”.
The Article 151(4) of the EC Treaty states ' that the Community shall take cultural aspects into account in its action under other provisions of this Treaty in particular in order to respect and promote the diversity of its cultures .
Tas nepārprotami nozīmē, ka kultūra jāskata visaptveroši, saistībā ar visām Eiropas Savienības politikas jomām.
This effectively means that culture must be considered across the board in connection with all European Union policies.
Tas ir sevišķi svarīgi attiecībā uz kultūras mantojumu, ar kuru pēc būtības ir jārēķinās lauksaimniecības, reģionālās, vides, pētniecības, izglītības un citās Eiropas Savienības politikas jomās.
This is particularly important with regard to the cultural heritage which, by its very nature, must be taken into account with regard to agricultural, regional, environmental, research, education and other European Union policies.
Šī Līguma visaptverošā nostādne ir galvenais līdzeklis ES iestāžu efektīvai rīcībai kultūras mantojuma aizsardzībai un saglabāšanai.
This horizontal clause of the Treaty is the key to effective action by the EU institutions to protect and conserve the cultural heritage.
Sagatavojot likumdošanas priekšlikumus, Komisijas Izglītības un kultūras ģenerāldirektorātam attiecīgi ir rūpīgāk jāizvērtē šādu priekšlikumu iespējamā ietekme uz kultūru un kultūras mantojumu, lai praksē pareizāk iestrādātu visaptverošu kultūras dimensiju visās Eiropas Savienības politikas jomās.
When the Commission draws up legislative proposals its Directorate-General for Education and Culture must accordingly give greater consideration to their impact on culture and the cultural heritage so that the horizontal dimension of culture is put into practice in a more correct way in all European Union policies.
Lauku un salu reģionu kultūras mantojuma atzīšana
Recognition of the cultural heritage of rural and island areas
Ziņojuma mērķis ir uzsvērt Eiropas dabas un arhitektūras kultūras mantojuma īpašo veidu un nozīmi, ņemot vērā daudzos labumus, kas gūstami sociālajā, vides un ekonomikas jomā, kā arī Eiropas integrācijai.
The report seeks to stress the specific nature and the importance of the European natural and architectural cultural heritage, in view of the numerous benefits to be derived in social, environmental, and economic terms and for European integration.
Konkrētāk, ziņojumā mēģināts precīzi norādīt problēmas, kas rodas saistībā ar šo mazāk zināmo kultūras mantojuma aspektu jeb, citiem vārdiem sakot, Eiropas lauku un salu reģionu kultūras mantojumu, kam vajadzīga lielāka aizsardzība, īpašu uzmanību pievēršot mazajām tradīciju kopienām.
More specifically, the report seeks to pinpoint the challenges arising in connection with this lesser-known aspect of the cultural heritage, that is to say European cultural heritage of rural and island areas, which require greater protection, giving particular attention to small traditional communities.
Gandrīz 90 % paplašinātās Eiropas teritorijas ir lauksaimniecības zeme, kurā ietilpst vērtīgi savvaļas rezervāti un kultūras dārgumi.
Almost 90% of the territory of the enlarged Europe is made up of farmland containing precious wildlife reserves and cultural assets.
Tomēr daudzi politiski risinājumi attiecībā uz lauku reģioniem nepietiekami atspoguļo šo reģionu īpašo veidu un patiesās vajadzības.
Despite this, many policies regarding rural areas fail to reflect sufficiently their specific nature and their actual needs.
Pilsētu straujai izaugsmei ir ne tikai ekonomiskas sekas: tā ietekmē vidi, sabiedrību un kultūru, iespaidojot lauku reģionu kultūras mantojumu, kas joprojām ir Eiropas kolektīvās atmiņas svarīga daļa un radošās darbības avots.
Rapid urban growth has not only economic but also environmental, social and cultural implications, affecting the cultural heritage of rural areas, which remain an important part of our collective European memory and a source of creativity.
Pašlaik ir vērojama tendence pievērsties daudzsološākiem kultūras mantojuma paraugiem, proti, izcilākajiem pieminekļiem, vecpilsētām, kas saglabājušās vislabāk, un nozīmīgām vēsturiskām un arheoloģiskām vietām.
The current trend is to target the most promising manifestations of our cultural heritage, that is to say the finest monuments, the best conserved old cities and major historical and archaeological sites.
Lai gan ir svarīgi arī turpmāk saglabāt šos izcilākos paraugus, tomēr tāda pati uzmanība ir jāvelta Eiropas lauku un salu teritoriju, jo īpaši mazo, tradīciju kopienu, popularizēšanai.
While their continued conservation is essential, similar attention must also be given to promoting Europe's rural and island areas, in particular small traditional communities.
Tomēr šo vērtīgo kultūras mantojumu pastāvīgi apdraud sociālā un tehnoloģiju attīstība, mūsdienu lauksaimniecības metodes, neierobežota saimnieciska izmantošana un īpašumu veidošana, kā arī cilvēku vienaldzība.
However, this valuable cultural heritage is constantly being undermined by social and technological progress, modern farming methods, unbridled economic exploitation and property development and human indifference.
Tāpēc jāapzinās, cik svarīgi ir dzīvot saskaņā ar dabu un cik nepieciešama ir kultūras mantojuma ilgtermiņa pārvaldība lauku reģionos, lai uzlabotu visu Eiropas pilsoņu dzīves kvalitāti.
It is therefore essential to be aware of the importance of a natural way of life and the need for long-term management of the cultural heritage in rural areas to improve the quality of life of all European citizens.
Šajā jomā iedarbīgas politikas pamatā ir jābūt šādiem principiem:
Effective policy in this area must be based on the following principles:
a) iedzīvotāju un vides noturīgs līdzsvars;
a. sustainable balance between the population and the environment,
b) vienota pieeja tradicionālajiem lauksaimniecības reģioniem, pārvarot šauras nozaru intereses un nodrošinot centrālās varas iestāžu un vietējo iedzīvotāju viedokļu apmaiņu;
b. an integrated approach to traditionally agricultural areas, transcending circumscribed sectoral concerns and involving consultation between the central authorities and local populace,
c) vietējo iedzīvotāju līdzdalība politikas izstrādes un īstenošanas procesā, kā arī šo iedzīvotāju viedokļa un centrālo iestāžu pieņemto lēmumu saskaņošana.
c. participation of the local populace in drafting and implementing policies and alignment between their views and decisions taken by the central authorities.
Lauku un salu reģionu kultūras mantojuma aizsardzība un veicināšana
Protection and promotion of the cultural heritage in rural and island areas
Šai ziņojumā formulēto priekšlikumu mērķis ir nodrošināt, lai Eiropas Savienība, dalībvalstis, vietējās varas iestādes un kultūras nevalstiskās organizācijas veic konkrētus pasākumus Eiropas dabas un arhitektūras kultūras mantojuma aizsardzībai un attīstībai, jo īpaši lauku un salu reģionos un mazajās tradīciju kopienās.
The specific proposals contained in this report seek to ensure that the European Union, the Member States, the local authorities and non-governmental cultural organisations take specific measures to safeguard and develop Europe's natural and architectural cultural heritage, particularly in rural and island areas and small traditional communities.
Ziņojumā iekļauti šādi priekšlikumi:
Its proposals include the following:
– lauku un salu reģionu kultūras mantojuma sistemātiska apsekošana,
- a systematic survey of the cultural heritage in rural and island areas
– tiesiskā regulējuma izveide kultūras mantojuma saglabāšanai,
- the drafting of a legislative framework to conserve it,
– finansējums vietējo kultūras pieminekļu atjaunošanai un tradicionālo lauksaimniecības iemaņu turpmākai pastāvēšanai,
- funding for the restoration of local monuments and continuation of traditional farming methods,
– visaptveroši pasākumi tradīciju kopienu sākotnējo arhitektonisko veidojumu restaurācijai, labojot ikvienu iepriekšēju iejaukšanos, kas veikta pretēji šim nolūkam,
- comprehensive measures for the restoration of traditional communities original architectural configurations, remedying any previous interventions running counter to this purpose,
– speciālistu apmācība platību izmantošanas un apsaimniekošanas, arhitektūras, būvju restaurācijas un saistīto darbību jomā, lai saglabātu mantojuma savdabību, vienlaikus nodrošinot atbilstību mūsdienu vajadzībām,
- training for professionals involved in the use and management of space, architecture, the restoration of buildings and related activities in how to conserve the specific nature of the heritage while meeting present-day needs,
– amatnieku un tradicionālo izejvielu piegādātāju apmācība un atbalsts, kā arī tādu metožu pielietošana, kas sekmē šo izejvielu atkārtotu izmantošanu.
- training and support for craftsmen and suppliers of traditional materials and the use of methods facilitating their reutilisation.
Pasākumi Eiropas Savienības mērogā
Actions at European Union level
Tā kā Kopienas kultūras programmām piešķirtais finansējums nav pietiekams, ir jāmeklē papildu asignējumi no citiem Kopienas finanšu līdzekļiem, lai aizsargātu kultūras mantojumu.
Given the inadequate funding earmarked for Community cultural programmes, additional appropriations must be sought from other Community instruments to safeguard the cultural heritage.
Tāpēc lielāka uzmanība ir jāpievērš kultūras mantojumam, kas pilnībā integrējams Eiropas Savienības politikā un finanšu instrumentos, tostarp kopējā lauksaimniecības politikā, kohēzijas, pētniecības un kultūras politikā u. c.
Greater attention should therefore be given to the cultural heritage, which should be fully integrated into European Union policies and financial instruments, including the common agricultural policy and cohesion, research and cultural policies etc.
a) Kopējā lauksaimniecības politika
(a) The common agricultural policy
Lauku attīstība Kopienā ir kļuvusi par kopējās lauksaimniecības politikas otru pīlāru.
Rural development has become the second pillar of common agricultural policy in the Community.
Pasākumi vides, ainavas un dzīves kvalitātes uzlabošanai lauku teritorijās ir viena no prioritātēm, kas ietvertas Padomes Lēmumā par Kopienas lauku attīstības stratēģiskajām pamatnostādnēm (2007–2013).
Measures to improve the environment, landscape and quality of life in rural areas is one of the priorities contained in the Council decision concerning Community rural development strategies (2007-2013).
Kopienas LEADER+ iniciatīva, kas nākamajā finanšu plānā (2007‑2013) veidos daļu no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai, ir lielā mērā palīdzējusi attīstīt lauku teritoriju kultūras un arhitektūras mantojumu.
The Community LEADER+ initiative which will, in the forthcoming financing period (2007-2013), form part of the European Agricultural Fund for Rural Development has greatly contributed to developing the cultural and architectural heritage of rural areas.
Tāpat arī lauku tūrisma attīstība, kas ir viens no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai mērķiem, var palīdzēt saglabāt un veicināt lauku un salu reģionu kultūras mantojumu.
Similarly the development of rural tourism, which is one of the objectives of the European Agricultural Fund for Rural Development, may also help to conserve and promote the heritage of rural and island areas.
Referents uzskata, ka dalībvalstīm turpmāk labāk jāizmanto kopējās lauksaimniecības politikas asignējumi.
The rapporteur considers that Member States should in future make better use of common agricultural policy appropriations.
b) Kohēzijas politika
(b) Cohesion policy
Struktūrfondi līdz ar pašreizējām Kopienas iniciatīvām URBAN II un INTERREG III , kuras nākamajā finanšu plānā (2007‑2013) būs jaunās kohēzijas politikas finanšu instrumentu daļa, arī dod ievērojamu ieguldījumu kultūras mantojuma saglabāšanā un attīstībā.
The structural funds, together with the existing URBAN II and INTERREG III Community initiatives, which will in the next financing period (2007-2013) form part of the new cohesion policy financial instruments, are also making a major contribution to conserving and developing the cultural heritage.
Tomēr struktūrfondu izmantojums kultūras mantojuma programmām dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgs.
However, the use of the structural funds for cultural heritage projects varies greatly from one Member State to another.
Piemēram, Grieķija un Portugāle, īstenojot Kopienas atbalsta shēmu, ir uzsākušas īpašas kultūras rīcības programmas, turpretim citām valstīm nav izdevies izrādīt līdzīgu ieinteresētību.
Countries such as Greece and Portugal have, under the Community Support Framework launched specifically cultural operational programmes, while other countries have failed to manifest their similar interest.
Tāpēc dalībvalstis jāiedrošina izmantot struktūrfondus sava kultūras mantojuma popularizēšanai.
Member States should therefore be encouraged to use the structural funds to promote their cultural heritage.
c) Programma „Kultūra 2007” (2007 ‑2013)
(c) The Culture 2007 Programme (2007-2013)
Programmai „Kultūra 2000”, kura līdz šim ir sniegusi ievērojamu atbalstu kultūras mantojuma projektiem, ir ierobežota darbības joma un finansējums.
The scope and funding of the Culture 2000 programme which has to-date given considerable support to cultural heritage projects are limited.
Turklāt saskaņā ar šo programmu netiek finansēti projekti, kuru mērķis ir ēku vai pieminekļu atjaunošana.
In addition this programme does not finance projects seeking to restore buildings or monuments.
Tāpēc būtu vērts izpētīt jaunās programmas „Kultūra 2007” (2007‑2013) piedāvātās iespējas.
It would therefore be a good idea to explore new possibilities under the new Culture 2007 programme (2007-2013).
Ja sadarbības partneriem dalībvalstīs, īstenojot šo kultūras programmu, ir nodrošināta iespēja iesniegt daudzgadu projektus, varētu apsvērt iespēju dažādās dalībvalstīs izveidot, teiksim, piecu vai vairāku pilnībā atjaunotu tradīciju kopienu tīklu, kurās iedzīvotāju skaits nepārsniedz 1000 cilvēku.
Given that partner networks in the Member States are given the opportunity of submitting multiannual projects under the Culture programme, consideration could be given to creating a network of, say, five or more fully restored traditional communities with a population of under one thousand situated in different Member States.
Šajā gadījumā varētu veikt pasākumus šo kopienu kultūras mantojuma veicināšanai, lai sekmētu tradīciju kopienu sadarbību Eiropā, ļaujot tām popularizēt ne vien savu īpašo vietējo kultūru, bet arī Eiropai nozīmīgās īpašības.
In this case measures could be taken to promote their cultural heritage with a view to increasing cooperation between traditional communities in Europe, enabling them to promote not only their distinctive local cultures but also their European dimension.
Sadarbība ar Eiropas Padomi
Cooperation with the Council of Europe
Eiropas Padomei, pateicoties neskaitāmajām iniciatīvām, daudzas no kurām īstenotas sadarbībā ar Eiropas Savienību, ir svarīga loma Eiropas kultūras mantojuma saglabāšanā.
The Council of Europe, through its numerous initiatives, many taken in cooperation with European Union, is playing an important part in conserving the European cultural heritage.
Viens no šādiem piemēriem ir Eiropas Kultūras mantojuma dienas ieviešana, kuras laikā savas durvis viesiem ver pieminekļi un vietas, kas pārējā gada laikā publikai parasti ir slēgtas.
One example of this is the introduction of European Heritage Day, during which monuments and sites normally closed to the public for the remainder of the year open their doors to visitors.
Šai sakarā būtu iespējams paātrināt iniciatīvu īstenošanu tradīciju kopienu, kā arī lauku un salu arhitektūras mantojuma attīstībai, lai Eiropas sabiedrība labāk apjaustu vietējo pieminekļu vērtību.
In this connection it would be possible to step up initiatives to develop traditional communities and the architectural heritage of rural and island areas so as to make the European public more aware of the value of local monuments.
Svarīgi, lai ES un dalībvalstis ņemtu vērā Eiropas Padomes daudzās konvencijas Eiropas kultūras, arheoloģiskā un arhitektūras mantojuma saglabāšanai un stiprinātu sadarbību ar šo iestādi atbilstīgi EK līguma 151. panta 3. punktam.
It is essential for the EU and Member States to take account of the numerous Council of Europe Conventions on the conservation of Europe's cultural, archaeological and architectural heritage and strengthen their cooperation with this body under Article 151(3) of the EC Treaty.
Citi pasākumi
Other actions
Visbeidzot, Eiropas kultūras mantojumu var popularizēt, īstenojot arī citas īpašas iniciatīvas, piemēram:
Finally, Europe's cultural heritage may be promoted through other specific initiatives such as:
a) rīkojot „Eiropas Kultūras mantojuma gadu”, lai labāk informētu Eiropas sabiedrību par to, cik svarīgi ir popularizēt sabiedrības kultūras mantojumu, vienlaikus nodrošinot vajadzīgo pasākumu īstenošanu;
(a) the introduction of a 'European Year for Cultural Heritage' with the objective of making European citizens more aware of the importance of promoting their cultural heritage, while making provision for the necessary measures;
b) saistībā ar „Europa Nostra” iedibināto „Eiropas Savienības Kultūras mantojuma balvu” varētu ieviest jaunu balvu kategoriju par labāko kopumā atjaunoto tradīciju kopienu, lai mudinātu kopienas, kurām izdevies pilnībā vai daļēji saglabāt savu pirmatnējo veidolu, vēl intensīvāk strādāt šajā virzienā.
(b) In connection with the 'European Union Prize for Cultural Heritage', which is administered by Europa Nostra, a new category of awards could be introduced for the best overall restoration of a traditional community, providing a major incentive for communities which have conserved all or part of their traditional configurations to come forward.
Priekšlikums Eiropas Parlamenta rezolūcijai par Eiropas dabas, arhitektūras un kultūras mantojuma aizsardzību lauku un salu reģionos
motion for a European Parliament resolution on the protection of the European natural, architectural and cultural heritage in rural and island regions
Juridiskais pamats
Legal base
Piedalījās 2 aizstājēji no EPP grupas, bet tikai vienu balsi ņēma vērā galīgajā balsojumā.
2 substitute members from PPE were present, but only 1 vote was taken into account for the final vote.
par Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 5/2005: mutiskās tulkošanas izdevumi Parlamentā, Komisijā un Padomē
on the European Court of Auditors' Special Report No 5/2005: Interpretation expenditure incurred by the Parliament, the Commission and the Council
– ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 5/2005: mutiskās tulkošanas izdevumi Parlamentā, Komisijā un Padomē ar iestāžu atbildēm
– having regard to the European Court of Auditors' Special report No 5/2005: Interpretation expenditure incurred by the Parliament, the Commission and the Council, together with the institutions’ replies
– ņemot vērā EK līguma 248. panta 4. punkta otro daļu, 276. panta 3. punktu un 280. panta 5. punktu,
– having regard to Article 248(4), second subparagraph, Article 276(3) and Article 280(5) of the EC Treaty,
– ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu ( A6‑0261/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgetary Control ( A6-0261/2006 ),
Daudzvalodības ievērošana
Respect for multilingualism
2. uzskata, ka daudzvalodu vide garantē pilsoņu tiesības sazināties ar ES iestādēm jebkurā no tās oficiālajām valodām, tādējādi ļaujot viņiem izmantot savas demokrātiskās kontroles tiesības;
Considers that multilingualism guarantees citizens' right to communicate with the EU institutions in any of its official languages, thus enabling them to exercise their right of democratic control;
Attiecībā uz visām iestādēm
With regard to all institutions
13. aicina iestādes veicināt un atbalstīt „vietējo tulku” izmantošanu, ja tas iespējams valodu kombinācijas dēļ, un uzsver, ka dalībvalstu administratīvie noteikumi nedrīkst būt šķērslis; atzīmē, ka jānodrošina augsta mutiskās tulkošanas kvalitāte;
Calls on the institutions to encourage and facilitate the use of 'local interpreters', language combination allowing , and stresses that national administrative provisions must not be an obstacle; notes that a high quality of interpretation must be guaranteed;14.
14. uzskata, ka Parlamentam un Komisijai līdz 2006. gada budžeta izpildes apstiprināšanai būtu jāsagatavo pārskats par štata un ārštata tulku procentuālo attiecību katrai valodai;
Considers that the Parliament and the Commission should establish an overview on the official/free-lance ratio per language in time for the 2006 discharge;
20. atzīmē Parlamenta atteikumu piedalīties izvērtēšanā par tāda starpiestāžu biroja izveidi, kas sniegtu mutiskās tulkošanas pakalpojumus visām ES iestādēm, jo Prezidijs 2005. gada 4. septembra sanāksmē atzinis, kas tas ir pretrunā ar Parlamenta interesēm;
Notes its refusal to take part in an evaluation with a view to creating an inter-institutional office providing interpretation service to all EU institutions, this having been considered by the Bureau on 4 September 2005, as incompatible with the interests of Parliament;
23. atgādina, ka saskaņā ar 2004. gada 19. aprīļa Rīcības kodeksa daudzvalodībai 1. pantu līdzekļi jāpiešķir atbilstoši lietotāju faktiskajām vajadzībām;
Recalls that, pursuant to Article 1 of the Code of Conduct on Multilingualism of 19 April 2004, resources should be allocated taking into consideration the users' real needs;
Ziņojums attiecas tikai uz mutisko tulkošanu, rakstiskās tulkošanas pakalpojumus tas neaptver.
The report covers just interpretation, not translation services.
Eiropas Revīzijas palātas Īpašais ziņojums: ievads
The European Court of Auditors Special Report: Introduction
2005. gada 14. novembrī Eiropas Revīzijas palāta (ERP) iesniedza Budžeta komitejai savu Īpašo ziņojumu Nr. 5/2005 par mutiskās tulkošanas izdevumiem Parlamentā, Komisijā un Padomē.
On 14 November 2005 the European Court of Auditors (ECA) presented its Special Report No 5/2005 concerning interpretation expenditures incurred by Parliament, Commission and Council to the Committee on Budgetary Control.
ES iestādēs divdesmit vienai valodai ir oficiālas un darba valodas statuss.
21 languages have the status of official and working languages of the European Institutions.