natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tāpēc mēs ierosinām uzlabot Bankas saziņu, padarot tās tīmekļa vietnes saturu pieejamu visās ES valodās, jo citādi tai būs grūti par sevi informēt visus Eiropas ekonomikas dalībniekus.
Therefore we suggest improving the Bank's communication by making the main contents of its web page available in all EU languages, otherwise its message will not easily get through to all the players in the European economy.
Mums ir jāuzsver uzlabojumi, kas 2005. gadā panākti attiecībā uz to, lai sabiedrībai nodrošinātu Bankas darbības pārredzamību.
We should highlight the improvements in 2005 with regard to transparency vis à vis the public concerning the Bank’s performance.
Tomēr ir svarīgi, lai tā precīzāk paskaidrotu vērtēšanas kritērijus, ko tā izmanto, izvēloties ieguldījumu projektus.
However, it is important that it explain more clearly its evaluation criteria for selecting investments.
Tāpat, lai mēs tiešām varētu pārliecināties, ka tiek izmantoti pareizi instrumenti, tai būtu jāsniedz ex-post novērtējums par panākto ietekmi izaugsme un darba vietu ziņā.
Similarly, it should submit an ex-post evaluation of the effects produced in terms of growth and employment, if we really want to be sure that the appropriate instruments are being used.
Mēs ievērojām arī būtiskus uzraudzības sistēmu uzlabojumus, jo īpaši attiecībā uz ex-post analīzi par pabeigtajām darbībām.
We noted also a great improvement in control systems, particularly with regard to ex-post analysis of completed operations.
Tomēr, kā šī komiteja norādīja attiecībā uz EIB 2002. gada darbības pārskatu, mums būtu jāuzsver nepieciešamība publicēt informāciju par projektiem, kas nav pabeigti sekmīgi.
However, as this committee pointed out with reference to the EIB’s 2002 activity report, we should like to stress the need to publish information on projects which are not successfully completed.
To analīze sniegtu pozitīvu ieguldījumu, ļaujot izdarīt secinājumus par iemesliem, kāpēc šie projekti cieš neveiksmi.
Analysing them would make a positive contribution to drawing conclusions on the reasons why these projects fail.
Un, lai gan mēs uzsveram EIB vēlmi brīvprātīgi iesaistīties starptautiskā maksātspējas koeficienta (Bāzele II) izstrādē, tai ir jāsniedz informācija par izmantoto metodoloģiju un koeficientiem.
And although we highlight the EIB's willingness voluntarily to join in establishing an international solvency ratio (Basel 2), it should provide information on the methodologies and ratios applied.
Turklāt ir nepieciešams veikt pētījumu par veidu, kādā tiek pārraudzīta tā ieviešana, un ir nepieciešama iestāde, kas to varētu izdarīt.
Moreover, there is a need for a study on the way its implementation is supervised, and the authority that could do so.
Eiropas Investīciju bankas 2005. gada pārskats
The EIB Annual Report for 2005
par situāciju Eiropas ekonomikā: priekšziņojums par dalībvalstu un Kopienas ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm 2007. gadā
on the Situation of the European economy: preparatory report on the broad economic policy guidelines for 2007
Eiropas Parlaments,
The Europe an Parliament ,
– ņemot vērā Komisijas integrētās pamatnostādnes attiecībā uz izaugsmi un darbavietām (2005–2008) ( COM(2005)0141 ) (Integrētās pamatnostādnes),
– having regard to the Commission’s Integrated Guidelines for Growth and Jobs (2005-2008) ( COM(2005)0141 ) (the Integrated Guidelines),
- ņemot vērā Padomes 2005. gada 12. jūlija Lēmumu 2005/600/EK par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm
– having regard to Council Decision 2005/600/EC of 12 July 2005 on guidelines for the employment policies of the Member States
– ņemot vērā Komisijas ekonomikas prognozes
– having regard to the Commission’s Economic forecasts
2006. gada rudens izdevums Nr. 5/2006. ,
Autumn 2006, No 5/2006 ,
– ņemot vērā Komisijas 2006. gada 22. novembra pārskatu par ES ekonomiku 2006. gadā „Korekciju dinamika eurozonā: pieredze un problēmas”,
– having regard to the Commission’s EU Economy 2006 Review of 22 November 2006, ‘Adjustment dynamics in the euro area - Experiences and challenges’,
– ņemot vērā dalībvalstu 2006. gada rudens ziņojumus par valsts reformu programmu īstenošanu saistībā ar Lisabonas stratēģiju
– having regard to the Member States’ autumn 2006 reports under the Lisbon Strategy on the implementation of their national reform programmes
– ņemot vērā Komisijas 2006. gada 12. decembra ikgadējo progresa ziņojumu par Lisabonas stratēģiju,
– having regard to the Commission’s annual progress report of 12 December 2006 on the Lisbon Strategy,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību Eiropas Savienībā ( COM(2006)0574 ),
– having regard to the Commission’s Communication to the Council and the European Parliament, ‘The long-term sustainability of public finances in the EU’ ( COM(2006)0574 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu ,,Eiropas demogrāfiskā nākotne — kā pārvērst problēmu par iespēju” ( COM(2006)0571 ),
– having regard to the Commission’s Communication, ‘The demographic future of Europe – from challenge to opportunity’ ( COM(2006)0571 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Eiropas Centrālajai bankai „Gada pārskats par eurozonu” (COM (2006)0392),
– having regard to the Commission’s Communication to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee, the Committee of the Regions and the European Central Bank, ‘Annual Statement on the Euro Area’ ( COM(2006)0392 ),
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcija par Komisijas ieteikumu par dalībvalstu un Kopienas ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm saskaņā ar integrētajām pamatnostādnēm attiecībā uz izaugsmi un darbavietām (laika posmam no 2005. līdz 2008. gadam)
– having regard to its resolution of 26 May 2005 on the Commission recommendation on the broad guidelines for the economic policies of the Member States and the Community in the framework of the integrated guidelines for growth and jobs (2005-2008)
– ņemot vērā Padomes prezidentūras [..] galveno jautājumu dokumentu ECOFIN Padomei saistībā ar 2007. gada pavasara Eiropadomi,
– having regard to the Key Issues Paper by the Council Presidency of … for the Ecofin Council with a view to the spring 2007 European Council,
– ņemot vērā 2000. gada 23. un 24. marta Lisabonas Eiropadomes, 2001. gada 15. un 16. jūnija Gēteborgas Eiropadomes un 2006. gada 22. un 23. marta Briseles Eiropadomes prezidentūras secinājumus,
– having regard to the Presidency’s conclusions at the European Council in Lisbon of 23-24 March 2000, the European Council in Göteborg of 15-16 June 2001 and the European Council in Brussels of 22-23 March 2005,
– ņemot vērā Ekonomikas un monetāro lietu komitejas ziņojumu ( A6‑0012/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6‑0012/2007 ),
A. tā kā integrētās pamatnostādnes ir ES ekonomikas un nodarbinātības politikas galvenais instruments, kas paredzēts vidējam laikposmam — trim gadiem; tā kā šis instruments ir rūpīgi jānovērtē un jāattīsta, lai uzlabotu tā īstenošanu, pamatojoties uz 2005. gada redakciju un gaidāmo pārskatīšanu 2006. gadā;
A. whereas the integrated guidelines are a central instrument of EU policy on the economy and employment focusing on a medium-term period of three years; whereas that instrument should, based on the version of 2005 and their forthcoming review, be assessed carefully and developed further in the interest of improving its implementation,
B. tā kā integrētās pamatnostādnes, reformētais Stabilitātes un izaugsmes pakts un Finanšu plāns 2007.–2013. gadam veicinās lielāku politikas izstrādes saskaņotību un uzlabos Eiropas Savienības ekonomikas pārvaldību;
B. whereas the integrated guidelines, the reformed Stability and Growth Pact and the Financial Framework for 2007 to 2013 will contribute together to creating greater coherence in the policy-making process and improving the economic governance of the European Union,
C. tā kā integrētās pamatnostādnes nav jāuztver kā pašreizējās politikas pārdēvēšanu, bet tām ir jākļūst par politikas virzienu integrētu kopumu, kurā aptverti un apkopoti makroekonomikas, mikroekonomikas un nodarbinātības aspekti;
C. whereas the integrated guidelines should not be regarded merely as a relabelling of existing policies but should become a genuinely integrated package of policies encompassing and converging macroeconomic, microeconomic and employment dimensions,
D. tā kā integrētās pamatnostādnes ir būtiska Lisabonas stratēģijas sastāvdaļa, un kā šīs stratēģijas galvenajam īstenošanas instrumentam tām ar līdzsvarotas un integrētas politikas palīdzību jāveicina savstarpēji rosinošas reformas ekonomikas, nodarbinātības, vides un sociālā nodrošinājuma jomā,
D. whereas the integrated guidelines are an essential component of the Lisbon Strategy and should, as its central implementing instrument, with the aid of a balanced ‘policy-mix’ approach pursue reciprocally inspiring reforms in the areas of the economy, employment, the environment and social security,
E. tā kā ekonomiskā izaugsme nav pašmērķis, bet gan obligāts priekšnoteikums un daļa no integrētas pieejas, kas vērsta uz iedzīvotāju labklājību un dzīves kvalitāti; tā kā virzība uz pastāvīgu izaugsmi jābalsta uz ekonomikas, sociālo, nodarbinātības, vides un budžeta politiku, atzīstot atbildību nākamo paaudžu priekšā;
E. whereas economic growth is not an end in itself but a necessary condition, and as such, part of an integrated approach, for securing the welfare and living standards of citizens; whereas the endeavour to achieve sustainable growth must be based on a policy for the economy, social security, employment, the environment and the budget that does justice to its responsibility towards future generations,
Eiropas Savienības ekonomikas uzplaukuma un nodarbinātības palielināšanās pareiza izmantošana
Making good use of the upswing in the economy and employment in the Europe an Union
3. uzsver valstu finanšu uzlabošanos, vidējam budžeta deficītam samazinoties līdz 2 % no 2006. gada IKP; sagaida turpmāku valstu finanšu kvalitātes uzlabošanos, kas neatspoguļotu tikai cikliskos faktorus;
Stresses the improvement in public finances with a reduction in the average budget deficit to 2% of GDP for 2006; expects further improvements in the quality of public finances which do not only mirror cyclical factors;
8. norāda, ka Lisabonas stratēģijā paredzēto pastāvīgāku ekonomikas izaugsmes potenciāla pieaugumu Eiropas Savienībā var sasniegt tikai īstenojot līdzsvarotas reformas, tostarp pasākumus, kuru mērķis ir inovāciju stiprināšana, tehnoloģiskā attīstība un cilvēku kapitāla uzkrājumi, likvidējot šķēršļus, kuri apgrūtina iekšējā tirgus darbību, un radot vidi, kas dalībvalstīs attīstītu uzņēmējdarbību;
Points out that a more permanent increase in economic growth potential in the European Union under the umbrella of the Lisbon Strategy needs the ongoing implementation of well-balanced reforms, including measures aimed at strengthening innovation, technological advance and human capital accumulation, removing remaining barriers hampering the operation of the internal market, and creating a more conducive environment for business activities in Member States;
Ieteikums dalībvalstīm panākt salīdzināmus rezultātus
Encouraging the Member States to produce benchmark results
13. šajā ziņā uzsver, ka veiksmīgākās valstis, ņemot vērā to ekonomiskās un sociālās atjaunošanas stratēģijas, var būt paraugs Lisabonas stratēģijas sekmīgai īstenošanai, kas mudina citas valstis sekot to piemēram, kaut arī Lisabonas stratēģijas īstenošanas pasākumi ir jāizstrādā atbilstīgi katras dalībvalsts situācijai, un tie joprojām ir dalībvalstu atbildības jomā;
Emphasises in this connection that the most successful countries with regard to their strategies of economic and social renewal can also be seen as role models for the successful implementation of the Lisbon Strategy, and encourages other Member States to be guided by them, even if the measures implementing the Lisbon Strategy must be developed to suit the situation of the relevant Member State and must remain the responsibility of that Member States;
16. uzsver — lai pilnībā gūtu labumu no iekšējā tirgus potenciāla un nostiprinātu Eiropas vietu pasaules tirgū, jāierobežo pašreizējās protekcionistiskās un pret konkurenci vērstās tendences;
Stresses that in order to benefit fully from the potential of the internal market and to strengthen Europe’s position in the global market, current protectionist and anticompetitive tendencies must be curbed;
20. atgādina, ka Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanai ir nepieciešami pietiekami finanšu resursi no Kopienas budžeta; šajā ziņā pauž nožēlu par nepietiekamiem finanšu resursiem minēto mērķu sasniegšanai;
Recalls that the achievement of the objectives of the Lisbon Strategy requires sufficient financial resources through the Community budget; regrets in this context the insufficiency of financial resources to achieve the said objectives;
22. saistībā ar gaidāmo Finanšu plāna pārskatīšanu atkārtoti aicina ES budžetu turpmāk pieņemt, ievērojot Lisabonas stratēģijas mērķus, un tādējādi atbalstīt pilnīgu Lisabonas stratēģijas īstenošanu kopumā;
Calls once again, in view of the forthcoming review of the Financial Framework, further to adapt the EU budget in the light of the Lisbon Objectives and in this way to support the full implementation of the Lisbon Strategy as a whole;
(a) pētniecības un attīstības jomā
(a) in the fields of research and development
– stimuli, lai paplašinātu ar P&A saistītas privātas darbības;
– incentives to extend private R&D activities;
– ar P&A saistītu valsts ieguldījumu veicināšana, jo īpaši valsts un privātā sektora partnerībā;
– promoting public investment in the context of R&D, namely public-private partnerships;
– sakaru tīklu un sadarbības veicināšana starp universitātēm, pētniecības iestādēm un uzņēmumiem;
– promoting networks and cooperation between universities, research institutes and companies;
– valsts un reģionālo koordinācijas centru veicināšana P&A jomā;
– promoting national or regional coordination offices in the field of R&D;
– inovācijas un jaunu tehnoloģiju veicināšana MVU un sīkpakalpojumu uzņēmumu jomā, jo īpaši uzlabojot piekļuvi visiem kapitāla avotiem, konkrēti — riska kapitālam un
– promoting innovation and new technologies by SMEs and small service providers, particularly by improved access to all sources of capital, in particular to venture capital; and
– apmācības un pārkvalificēšanās veicināšana, lai īstenotu aktīvu nodarbinātības politiku moderno tehnoloģiju jomā;
– promoting training and retraining in the interest of an active employment policy in the area of modern technologies;
(b) enerģētikas un vides jomā
(b) in the fields of energy and the environment
– elektroenerģijas un gāzes direktīvu īstenošana taisnīga, konkurētspējīga, darbotiesspējīga un nediskriminējoša Eiropas enerģētikas tirgus interesēs;
– implementing the electricity and gas directives in the interest of a fair, competitive, functioning and non-discriminating European energy market;
– energoapgādes nodrošināšana Eiropas ekonomikai, dažādojot enerģijas importa avotus un tranzīta ceļus;
– securing energy supplies for the European economies through the diversification of sources and transit routes of energy imports;
– fiskāli stimuli, darbības stimuli un ieguldījumi energoefektivitātes pasākumu veicināšanā, tostarp energotaupības mērķu īstenošanā;
– fiscal incentives, performance incentives and investment to promote energy efficiency measures, including implementation of energy-saving objectives;
– fiskāli stimuli, darbības stimuli un ieguldījumi, lai veicinātu atjaunīgās enerģijas izmantošanu un videi draudzīgas tehnoloģijas un jauninājumus;
– fiscal incentives, performance incentives and investment to promote renewable energies and environmentally efficient technologies and innovation;
– valsts regulatīvo iestāžu neatkarības nodrošināšana un koordinācija ES mērogā;
– ensuring the independence of national regulatory authorities and their coordination at EU level;
– reģionālās enerģijas ražošanas paplašināšana un tīklu izveidošana;
– expanding and networking of regional energy generation;
– enerģētikas tirgus pārredzamības palielināšana un skaidra enerģijas ražošanas, sadales un pārdošanas nodalīšana un
– increasing the transparency in the energy market and a clear separation of energy production, distribution and marketing (‘unbundling’); and
– pastiprināta „vides sertifikātu” ieviešana;
– the stronger establishment of ‘environment certificates’;
- nodrošināt, ka katras skolas beidzējam sešu mēnešu laikā tiek piedāvāta darba vieta, apmācība vai līdzvērtīgi piedāvājumi;
- ensuring that every school leaver is offered a job, training or other equivalent measures within six months;
– ar likumu noteikt tiesības uz pārkvalificēšanos un mūžizglītību;
– introducing a legal entitlement to retraining and lifelong learning;
– stimuli un ieguldījumi, lai veicinātu apmācību, pārkvalificēšanos un mūžizglītību, kā arī veiksmīgus ģimenes, karjeras un izglītības apvienošanas paraugus;
– incentives and investment to promote training, retraining and lifelong learning, and successful models for combining family and career and education with training;
– elastīgu paraugu popularizēšana attiecībā uz brīvprātīgu pāreju no darbspējas vecuma uz pensijas vecumu, lai jauniešiem atvieglotu piekļuvi darba tirgum;
– promoting flexible models for the transition from working to pensionable age on a voluntary basis, also with a view to facilitating access to the labour market for young people;
– pamatizglītības popularizēšana un esošo uzņēmumu nodošanas nodrošināšana vecuma dēļ;
– promoting basic training and ensuring the handing-over of existing companies on grounds of age;
– nodokļu un sociālo iemaksu vispārējā sloga turpmāka samazināšana personām ar zemiem un vidējiem ieņēmumiem;
– further reducing the overall burden of taxation and social contributions on low and average earnings;
– jaunu cilvēku kvalifikācijas un darba gaitu uzsākšanas nodrošināšana ar atbilstīgu privātu un sabiedrisku iniciatīvu palīdzību;
– securing the qualification and first employment of young people by suitable private and public initiatives;
– kvalitatīvas bērnu aprūpes pieejamības nodrošināšana par pieņemamu cenu;
– increasing the availability and affordability of quality child care;
– nodrošināt, lai jaunu uzņēmumu dibināšanas periods nepārsniedz vienu nedēļu, tostarp zemus dibināšanas maksājumus un administratīvās izmaksas;
– ensuring a start-up time for new businesses of no more than one week, including low start-up fees and administrative costs;
– iekļaut uzņēmējdarbības izglītību mūžizglītības izglītības programmā;
– including entrepreneurship education into life-long learning curricula;
26. norāda, ka makroekonomikas stabilitātes interesēs produktivitātes pieaugums jāsaista ar izaugsmes rezultātu taisnīgu sadali un sociālās kohēzijas nostiprināšanu; šajā ziņā atgādina, ka algu paaugstinājums nedrīkst atpalikt no produktivitātes pieauguma vidējā laikposmā; uzsver, ka steidzami ir jāattīsta līdzdalības un iesaistīšanas kultūra kā daļa no uzņēmumu vadības un sociālās atbildības koncepcijas;
Points out that in the interest of macro-economic stability, the rise in productivity must go hand in hand with fairer distribution of the fruits of growth and a strengthening of social cohesion; draws attention in this connection to the call for the rise in incomes to keep pace with medium-term growth in productivity; underlines the urgent need to strengthen a culture of encouragement and involvement as part of the concepts of corporate governance and corporate social responsibility;
28. atzinīgi vērtē Komisijas jauno uzraudzības pieeju saistībā ar dalībvalstu reformu programmu novērtējumu, sniedzot katrai dalībvalstij īpaši izstrādātus vadības ieteikumus un mudina Eiropadomi tos apstiprināt; šajā ziņā uzsver, ka steidzami ir jāpalielina integrēto pamatnostādņu savstarpēji papildinošā pieeja, kas ir jāatspoguļo arī dalībvalstu reformu politikā; atkārtoti aicina pārredzamā veidā apmainīties ar labāko pieredzi un Komisiju publicēt gada ,,rangu tabulu”, norādot valstis, kurās reformas guvušas labākos panākumus un kurās novērotas lielākās neveiksmes, lai būtu iespējams mācīties gan no panākumiem, gan no neveiksmēm; šajā ziņā tomēr norāda, ka vajadzīgs pietiekams skaits integrētu rādītāju, lai aptvertu visas Lisabonas stratēģijas politikas jomas;
Welcomes the Commission’s new approach to following up the assessment of the national reform programmes by proposing country-specific recommendations to guide Member States and urges the European Council to approve these; underlines, in this context, the urgent need to strengthen the mutually reinforcing approach of the integrated guidelines which must be reflected in national reform policies; calls once again for the transparent exchange of best practices and the publication of an annual ‘league table’ of countries with the best and worst reform records by the Commission in the interest of learning from both successes and failures; points out, however, in this connection that a sufficient number of integrated indicators are needed to cover all the policy areas of the Lisbon Strategy;
31. sagaida kopēju domu apmaiņu starp iesaistītajām ES institūcijām, ņemot vērā integrēto pamatnostādņu gaidāmo pārskatīšanu, un ierosina pēc 2007. gada Eiropadomes pavasara sanāksmes izveidot iestāžu darba grupu; lai uzlabotu ES reformu plāna īstenošanu, iesaka apspriest un pārdomāt šādus aspektus:
Expects, with a view to the forthcoming work on revising the integrated guidelines, to see a joint process of reflection between the EU bodies concerned and proposes an inter-institutional working party to be established after the Spring 2007 European Council; recommends the following aspects for improving implementation of the EU reform agenda for discussion and reflection:
– detalizēti analizēt strukturālās reformas un to tiešo ietekmi uz produktivitāti, nodarbinātību un pieprasījumu iekšējā tirgū, ņemot vērā integrēto pamatnostādņu gaidāmo pārskatīšanu;
– presenting a thorough analysis of structural reforms and their direct impact on productivity, employment and internal market demand with a view to revising the integrated guidelines;
– izstrādāt skaidrākas un koncentrētākas integrētās pamatnostādnes, paplašinot iekļaujamo reformu jomas, saistībā ar, piemēram, visaptverošo reformu plānu ekoloģiskās ilgtspējības politikas aktivizēšanai, kas attiecas ne tikai uz enerģētikas politiku, un vienotas politikas pamatnostādnes mūžizglītības veicināšanai;
– developing clearer and more focused integrated guidelines, while enlarging the range of reform areas to be covered as regards, for example, the comprehensive reform agenda for a more active policy of ecological sustainability, going beyond the scope of energy policy, and for a more committed policy to promote lifelong learning;
– izstrādāt vienotu ziņojumu sistēmu par valsts reformu programmām, neietekmējot dalībvalstu tiesības noteikt valsts reformu prioritātes;
– developing a more standardised reporting structure in the context of the national reform programmes, without compromising the right of Member States to set national reform priorities;
– izstrādāt pamatnostādnes un kritērijus dalībvalstu konsultāciju procesiem, tostarp ieteikumus valstu parlamentu iesaistei un aktīvai dalībai valsts reformu programmu izstrādē un pārskatīšanā;
– developing guidelines and benchmarks for national consultations, including recommendations for the involvement and active participation of national parliaments both in drawing up and reviewing the national reform programmes;
– izstrādāt un izplatīt informācijas un komunikācijas stratēģijas veiksmīgus modeļus;
– development and exchange of successful models for information and communication strategies;