natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kopīgajā Padomes Komisijas starpposma ziņojumā, kas tika sagatavots 2004. gada februārī, par darba programmas "Vispārējā un profesionālā izglītība 2010” īstenošanu ir pieprasīta Eiropas kvalifikāciju pamatdokumenta izstrādāšana, bet 2004. gada decembrī 32 valstu izglītības ministri atkārtoti apstiprināja šā dokumenta nepieciešamību.
The February 2004 joint Council and Commission interim report on ‘Education and training 2010’ calls for a European qualifications framework to be set up, and this was endorsed by the education ministers of 32 countries in December 2004 in Maastricht.
Turklāt 2005. gada marta Eiropadomē tika uzsvērts, ka Eiropas kvalifikāciju dokuments jāpieņem 2006. gada laikā.
In addition in March 2005 the European Council stressed that an EQF should be adopted by 2006.
Atbildot uz šo prasību, Komisija publicēja tās sagatavoto priekšlikumu „Veidojot Eiropas kvalifikāciju sistēmu mūžizglītības nodrošināšanai".
The Commission then published its proposal ‘Towards a European qualifications framework for lifelong learning’.
Eiropas kvalifikāciju pamatdokumentam jākļūst par augstāka ranga dokumentu, kas īsteno trīs funkcijas:
The EQF is intended to create a meta-framework fulfilling three functions.
pirmkārt, tam jāsasaista valstu un nozaru kvalifikācijas pamatsistēmas, otrkārt, ar tā starpniecību jānodrošina profesionālo un vispārējo kvalifikāciju atzīšana, salīdzināmība un pārneses iespējamība un, treškārt, tam jānodrošina lielāka pārredzamība, akceptējamības pakāpe un mobilitāte.
Firstly it should link national and sectoral qualifications frameworks, secondly it should ensure recognition, comparability and transferability of vocational and general educational qualifications and thirdly it should ensure greater transparency, permeability and mobility.
Astoņas vertikālas līmeņa pakāpes (kritēriju līmeņi|) Eiropas kvalifikāciju pamatdokumenta tiek saistītas ar trim horizontālām jomām (zināšanas, spējas, personiskas prasmes un arodprasmes) tā, lai cilvēkus varētu labāk iedalīt, pamatojoties uz mācību procesa rezultātā iegūto zināšanu novērtējumu.
The EQF combines eight vertical steps (reference levels) with three horizontal areas (knowledge, skills and personal and professional competence), so that people can be more precisely categorised on the basis of their learning outcomes.
Lai nodrošinātu konkurētspēju un sociālās kohēzijas saglabāšanu Eiropas Savienībā, izšķiroša nozīme ir mūžizglītībai.
Lifelong learning plays a decisive role in preserving competitiveness and social cohesion in the EU.
Taču tās īstenošanu sarežģī nepietiekamais saziņas līmenis un nepietiekama sadarbība starp izglītības un apmācības iestādēm, kā arī dažāda līmeņa pārvaldes iestādēm.
It is made more complicated to achieve, however, through lack of communication and cooperation between education and training providers and authorities at various levels.
Šķēršļi iestāžu un valstu starpā apgrūtina pieeju izglītībai un apmācībai, kā arī jau iegūto zināšanu un prasmju efektīvāku izmantošanu.
The barriers between institutions and countries impede access to education and training and more efficient use of already-acquired knowledge and skills.
Šīs problēmas galvenokārt izraisa nepietiekama pārredzamība attiecībā uz kvalifikācijām, „ārvalstu” kvalifikāciju nelielā atzīšanas kvota, kā arī tādu noteikumu trūkums, kas ļautu iedzīvotājiem pieprasīt savu kvalifikāciju pārnesi no vienas valsts vai nozares kvalifikāciju sistēmas uz citu.
The main causes of these problems are a lack of transparency in qualifications, a low recognition rate of ‘foreign’ qualifications and a lack of the kind of rules that would enable people to transfer their qualifications between national and sectoral qualifications systems.
Šie šķēršļi jānovērš ar Eiropas kvalifikāciju pamatdokumenta palīdzību un jārada situācija, lai gan darbinieki, gan darba devēji varētu labāk izmantot savas prasmes.
With the help of the EQF these barriers should be removed and employees and employers placed in a position to make better use of their skills.
Jāatvieglo mobilitāte starp dalībvalstīm un dažādam izglītības sistēmām .
Mobility between the Member States and the various education systems should be made easier.
Daudzās valstīs un nozarēs Eiropā un visā pasaulē pašlaik tiek ieviestas dažādas kvalifikāciju sistēmas (ESAO, 2003., 2004. gads), kas ir izveidotas dažādi atkarībā no valstu vai nozaru īpatnībām.
In many countries and sectors in Europe and worldwide, various qualifications frameworks are being introduced (OECD 2003, 2004), all structured differently according to national or sectoral particularities.
Eiropas kvalifikāciju pamatdokuments dalībvalstīm principā jāievieš brīvprātīgi.
The European Qualifications Framework should in principle be implemented by the Member States on a voluntary basis.
Referents aicina dalībvalstis izstrādāt valsts kvalifikāciju pamatdokumentu, atsaucoties uz Eiropas kvalifikāciju pamatdokumentu.
Your rapporteur calls on the Member States to draw up a national qualifications framework (NQF) and link it with the EQF.
Daudzas dalībvalstis nav ne ieviesušas valsts kvalifikāciju pamatsistēmas, ne arī ir paredzējušas to darīt turpmāk.
Many of them do not have an NQF and do not envisage introducing one in future.
Valsts kvalifikāciju sistēmas noteikšana vienmēr ir brīvprātīga, un to nevar ne pielāgot, ne aizstāt ar Eiropas kvalifikāciju pamatdokumenta starpniecību.
The NQF is always voluntary and should not be changed or replaced by the EQF.
Ievērojot faktu, ka daži no esošajiem valsts kvalifikāciju pamatdokumentiem pamatojas uz pieeju, kas ir saistīta ar ieguldījuma principu, un tādējādi atstāj bez ievērības neoficiālas un neformālas kvalifikācijas, dalībvalstīm vairāk jāatbalsta un jāveicina Padomes 1994. gada maija lēmumu par neoficiālas un neformālas mācīšanās atzīšanu.
In view of the fact that some of the existing NQFs follow an input-oriented approach and thus neglect informal and non-formal qualifications, the Council Decision of May 1994 on the recognition of non-formal and informal learning should receive stronger support from and be promoted by the Member States.
Ir nepieciešams īpašu uzmanību pievērst metodēm un sistēmām, kas ir paredzētas neoficiālu un neformālu mācību novērtēšanai, jo prasmju attīstīšana pēc pirmreizējās apmācības absolvēšanas galvenokārt notiek ikdienas darba procesā.
It is essential to pay particular attention to methods and systems of evaluating non-formal and informal learning, as after initial training, skills mainly develop in everyday work situations.
Par neformālu mācīšanos ir jāuzskata mācību process, kas notiek ikdienā darba vietā vai ģimenes lokā, kā arī brīvajā laikā.
Informal learning means learning that takes place in everyday situations such as at work, in the family or in leisure time.
Tā netiek strukturēta atkarība no mācību procesa mērķiem, laika un finansiālā atbalsta un parasti netiek sertificēta, bet tā var būt mērķtiecīga.
It is not structured in terms of educational aims, hours or teaching and normally does not lead to a certificate, but can be goal-oriented.
Neoficiāla mācīšanās ir mācību process, kas nenotiek izglītības vai profesionālās apmācības iestādē un parasti netiek sertificēts, kaut arī no apmācamās personas viedokļa tas notiek sistemātiski un ir mērķtiecīgs.
Non-formal learning means learning that does not take place in an educational or training establishment and generally does not lead to certification, but from the point of view of the student is systematic and goal-oriented.
Referents izsaka šādu kritiku:
Your rapporteur is critical of the following points.
· nav atsauces uz darba tirgus izvirzāmajam prasībām.
· There is no clear link to the labour market.
Ja par vienu no Eiropas kvalifikāciju pamatdokumenta mērķiem tiek uzskatīta Eiropas ekonomikas konkurētspējas palielināšana, tad saskaņā ar Lisabonas programmas mērķiem lielāka uzmanība jāpievērš atsevišķa indivīda darba spējām;
If one of the aims of the EQF is to increase the competitiveness of the European economy, in view of the Lisbon objectives, greater emphasis must be placed on the employability of individuals.
· prasību pamatoties uz pieeju, kas orientējas uz rezultātu, tas ir, ar mācību rezultātiem saistītu pamatsistēmu, var nodrošināt tikai tad, ja kvalifikācijas tiek klasificētas atbilstoši to svarīgumam attiecībā uz nodarbinātības iespējām.
· The requirement of an outcome-based approach, i.e. a framework based on learning outcomes, can only be fulfilled if qualifications are classified according to their relevance for employability.
Šai ziņā, sagatavojot priekšlikumu par Eiropas kvalifikāciju pamatdokumentu, jāņem vērā ne tikai oficiāli iegūtu izglītību vai apmācību, bet arī neoficiālas vai neformālas kvalifikācijas, it īpaši profesionālo pieredzi un ar to saistīto prasmju uzlabošanu;
Therefore the proposal for an EQF must take account not only of formal diplomas but also of informal and non-formal qualifications, in particular professional experience and the wider competence that goes with it.
Ievērojot priekšnoteikumu par akadēmiskās un profesionālās izglītības līdzvērtību, Eiropas kvalifikāciju pamatdokumentam jāveicina abi šie izglītības veidi;
The EQF should promote the concept of equivalence of academic and vocational education pathways.
· konsekventi nav īstenota Boloņas un Kopenhāgenas sanāksmes rezultātu iekļaušana dokumenta projektā.
· It does not consistently incorporate the Bologna and Copenhagen conclusions.
Eiropas kvalifikāciju pamatdokumentam jākļūst par konsekventi izstrādātu pamatnostādņu dokumentu, lai izveidotu savstarpēji saskaņotu sistēmu;
The EQF should form a logically structured starting point to create a mutually compatible system.
· tikai daļēji ir nodrošināta atbilstība prasībai par skaidra un saprotama pamatdokumenta izstrādāšanu.
· It does not entirely fulfil the requirement of a clear and comprehensible qualifications framework.
Tā kā Eiropas kvalifikāciju pamatdokumenta astoņas vertikālās pakāpes ir tiešām nepieciešamas, to aprakstus jāformulē kodolīgāk;
The eight vertical steps of the EQF are indeed necessary, but their descriptors should be formulated more concisely.
Sekmīgai Eiropas kvalifikāciju pamatdokumenta īstenošanai ir obligāti nepieciešams, lai šā dokumenta realizēšanas procesā dalībvalstis un sociālie partneri sadarbotos savstarpējas uzticēšanas garā, un lai tiktu identificēts konkrētais ieguvums, ko saņems gala patērētāji, tātad gan iedzīvotāji, gan darbinieki un darba devēji, kā arī izglītības iestādes.
It is essential for the success of the European Qualifications Framework that the Member States and the social partners cooperate on a basis of mutual trust in forming the EQF and create something of practical use for end users, thus for citizens, employees and employers as well as for education providers.
Kultūras un izglītības komitejas ATZINUMS (*)
OPINION of the Committee on Culture and Education (*)
Kultūras un izglītības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Nodarbinātības un sociālo lietu komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Culture and Education calls on the Committee on Employment and Social Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
4. uzsver, ka, brīvprātīgi ieviešot EQF, ir vajadzīga valsts un nozaru līmeņa ieinteresēto personu atbalsts un apņemšanās ieviest EQF ;
Underlines that the implementation of EQF on a voluntary basis requires the support and commitment of national and sectoral stakeholders;
13. iesaka izstrādāt pārredzamu un uzticamu kvalitātes garantēšanas mehānismu principus, lai ļautu salīdzināt un tādējādi savstarpēji atzīt ES iedzīvotāju iegūtās kvalifikācijas.
Recommends to elaborate principles of transparent and trustworthy quality assurance mechanisms so that comparisons may be made allowing for mutual recognition of the qualifications of EU citizens.
Plānotā Eiropas kvalifikāciju pamatdokumenta ( EQF ) mērķis ir visaptveroša pamatdokumenta izstrādāšana, kas nodrošinās iespēju savstarpēji atzīt kvalifikācijas sistēmas valstu un nozaru līmenī.
The objective of the planned European Qualification Framework (EQF) is to create a meta-framework which will enable qualifications systems at the national and sectoral levels to relate to each other.
Zināšanu, prasmju un kompetenču kritēriju struktūra atvieglos katra ES pilsoņa kvalifikāciju atzīšanu ES dalībvalstīs.
This reference structure will facilitate the transfer and recognition of qualifications held by individual citizens.
2005. gada jūlijā Komisija iepazīstināja ar darba dokumentu sabiedrību.
The Commission working document was presented to the public in July 2005.
Komisija konsultējās ar 32 valstīm, kas piedalās darba programmā „Izglītība un apmācība 2010”, kā arī ar Eiropas sociālajiem partneriem, atbilstošajām Eiropas asociācijām, NVO un to struktūrām, kā arī Eiropas rūpniecības nozares asociācijām, t.i., celtniecības, tirdzniecības un citām asociācijām.
The Commission consulted the 32 countries participating in the Education and Training 2010 work programme, the European Social Partners, the relevant European associations, NGOs and networks, and the European industry sector associations e.g. ICT, construction, marketing etc.
Referents atzinīgi vērtē to, ka atbildes tāpat kā EP ziņojumu ņems vērā, izstrādājot pilnīgu EQF pamatdokumenta saturu un uzbūvi pirms formālā/galīgā priekšlikuma 2006. gada beigās.
The draftsman appreciates that the responses together with EPs report will be taken into account in establishing the final content and structure of the EQF, prior to a formal/final proposal in the end of 2006.
EQF pamatdokumenta īstenošana būs nozīmīgs solis tuvāk mērķim, lai nodrošinātu reālas un perspektīvas mūžizglītības iespējas visos līmeņos.
The implementation of the EQF will be an important move towards realising the goal of providing real and attractive opportunities for lifelong learning at all levels.
EQF jāattīsta un jāīsteno brīvprātīgi, neuzliekot juridiskas saistības.
An EQF would be developed and implemented on a voluntary basis, not entailing any legal obligations.
Šajā sakarā referents uzsver, cik nozīmīgs ir valstu un nozaru ieinteresēto personu aktīvs atbalsts un saistības, kas ir svarīgas EQF sekmīgai īstenošanai un darbībai.
In this sense, the draftsman stresses the importance of an active support and commitment of national and sectoral stakeholders which is essential for the success of an operational EQS.
EQF ir paredzēts kā paskaidrojošs dokuments, kas veicinās izglītības un apmācību sistēmu pārredzamību un savstarpēju uzticamību.
The EQF is envisaged as a translation device increasing transparency and supporting mutual trust.
Tādējādi tas nodrošinās kvalifikāciju pamatdokumentu un sistēmu savstarpēju atzīšanu valstu un nozaru līmenī.
It would thereby enable qualifications frameworks and systems at national and sectoral level to be related to each other.
Šī procesa rezultātā vairumā valstu tiks izstrādāti visaptveroši kvalifikāciju pamatdokumenti.
In the large majority of countries, the process would result in the development of an overarching national QF.
EQF būtu jāsastāv no trīs galvenajām daļām.
An EQF should consist of three main elements.
Pati nozīmīgākā daļa būtu 8 līmeņos sagrupēti vispārēji kritēriji, kas attiecas uz sagaidāmajiem mācību rezultātiem.
The core would be a set of common reference points – referring to learning outcomes-located in a structure of 8 levels.
8 līmeņos sagrupētie kritēriji jāatbalsta ar vairākām metodēm un instrumentiem, kas attiecas uz katra Eiropas pilsoņa vajadzībām (integrēta Eiropas sistēma studiju kredītpunktu pārnesei un uzkrāšanai mūžizglītības procesā, Europass instruments un Ploteus datu bāze par izglītošanās iespējām).
These reference levels would be supported by a range of tools and instruments addressing the need of individual citizens (an integrated European credit transfer and accumulation system for lifelong learning, the Europass instrument, the Ploteus database on learning opportunities).
EQF pamatdokumentā jāiekļauj arī kopēji principi un procedūras, kas sniedz vadlīnijas ieinteresēto personu sadarbībai dažādos līmeņos, it īpaši uzmanība jāpievērš kvalitātes nodrošināšanai, kvalifikāciju atzīšanai, profesionālajai orientācijai un pamatprasmēm.
An EQF would also include a set of common principles and procedures providing guidelines for co-operation between stakeholders at different levels; in particular focussing on quality assurance, validation, guidance and key competences.
Šajā sakarā ir jāņem vērā Boloņas un Kopenhāgenas procesu laikā gūtā pieredze un sasniegumi, kā arī vienlaikus ir jāizveido kopsakarības starp EQF un pašreizējām/nākamajām metodēm un instrumentiem, ko izstrādā Eiropas līmenī.
In this context, the experience and achievements made in the Bologna and Copenhagen processes shall be taken into account and, at the same time, links have to be established between the EQF and existing/emerging tools and instruments developed at European level.
Katram līmenim atbilstošās kvalifikācijas EQF pamatdokumentā ir definētas saskaņā ar 3 sagaidāmajiem mācību rezultātiem: zināšanas, prasmes un plašākas kompetences, kas raksturotas kā personīgie un profesionālie ieguvumi.
Qualifications at each level in the EQF are defined in terms of three types of learning outcomes: knowledge, skills and wider competences described as personal and professional outcomes.
Referents aicina iekļaut EQF pamatdokumentā metodes un sistēmas neformālas un brīvas izglītošanās atzīšanai mūžizglītības procesā un uzsver, cik nozīmīga ir plaša un labi strukturēta stratēģija informācijas sniegšanai un izplatīšanai, lai veicinātu cilvēku, kas mācās, un pilsoniskās sabiedrības izpratni un interesi, kā arī parādītu konkrētas priekšrocības, kuras EQF var sniegt katram pilsonim, kā arī darba tirgum un izglītības un apmācības sistēmām.
The draftsman calls, among other things, for an inclusion of methods and systems for validation of non-formal and informal learning within the scope of lifelong learning and stresses the importance of a wide and well-structured communication and dissemination strategy to raise awareness and interest of learners and civil society as a whole and to show the concrete advantages that the EQF will bring for individual citizens, for the labour market, and for education and training systems.
Referents uzskata, ka ir nepieciešams vienoties par kvalitātes nodrošināšanas principiem, saistībā ar kuriem dalībvalstīm būs jāuzņemas saistības pilnībā un pārredzami, uzskata, ka EQF pamatdokumentu ir nepieciešams regulāri precizēt un atbilstoši pārbaudīt, lai veicinātu pamatdokumenta atbilstību sadarbībai un līdzvērtīgai izglītībai.
He sees a necessity to agree principles in relation to quality assurance, in the scope of those the Member States will need to commit themselves fully and transparently and, believes that an ongoing updating and appropriate testing of the EQF based on facilitating a framework for co-operation and peer-learning is necessary.
EQF pamatdokuments ir skaidra un konstruktīva iniciatīva, kas varētu sniegt nozīmīgu ieguldījumu kvalifikāciju pārredzamības, pārneses un atzīšanas īstenošanai Eiropas līmenī.
The EQF is clearly a constructive initiative, which should contribute significantly to the transparency, transferability and recognition of qualifications at European level.
Pamatdokumentam jāstimulē valstu un nozaru reformas mūžizglītības atbalstam, un pamatdokuments būs arī ļoti nozīmīgs studentu un darbinieku mobilitātes nodrošināšanai.
It should also stimulate national and sectoral reforms in support of lifelong learning, it will be very important for mobility of students and employees.
Eiropas kvalifikācijas pamatdokumenta izstrādāšana
The creation of a European Qualifications Framework
Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ATZINUMS
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection
par Eiropas kvalifikāciju pamatsistēmas izveidi
on the creation of a European qualifications framework
Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Nodarbinātības un sociālo lietu komiteju rezolūcijas priekšlikumā, ko tā pieņems, iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on the Internal Market and Consumer Protection calls on the Committee on Employment and Social Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
B. tā kā Eiropā ir jāievieš kvalifikāciju un kompetenču savstarpējas atzīšanas sistēma, vienlaicīgi respektējot teritoriālās bagātības un īpatnības;
B. whereas it is necessary to establish a European system for the recognition of qualifications and skills while at the same time preserving the rich diversity and special strengths of Europe's constituent territories,
C. tā kā kopīga atskaites sistēma (kas balstās uz kompetencēm, apmācības līmeņiem un rezultātiem) — Eiropas kvalifikāciju pamatsistēma (EKP) — veicinās tādu instrumentu pieņemšanu, kuri ļaus noteikt vajadzību pēc attiecīgajām kompetencēm;
C. whereas a common reference framework (based on skills, levels and learning outcomes), the European Qualifications Framework (EQF), could encourage the adoption of instruments to identify skills requirements,
D. tā kā EKP ir Briges-Kopenhāgenas procesa un Boloņas procesa saskarsmes punkts un, pamatojoties uz to, ierosinātie rādītāji, tai skaitā Dublinas rādītāji, raksturo mūžizglītības ( Lifelong Learning ) sarežģītību;
D. whereas the EQF represents the interface between the Bruges-Copenhagen process and the Bologna process and, on that basis, the proposed indicators take account of the full complexity of lifelong learning by also incorporating the Dublin descriptors;
E. tā kā ar „kvalifikāciju” jāsaprot Eiropas Savienībā atzītu izglītības grādu, kvalifikāciju, izsniegto sertifikācijas dokumentu un darba pieredzes kopums,
E. whereas the term 'qualification' should be taken to mean all the titles, qualifications and certificates and professional experience recognised in the European Union,
- nav skaidri noteikta tās mērķauditorija;
- it is not clear to whom it is addressed,
- tās struktūra un valoda ir parāk sarežģīta, kas daļai pilsoņu traucē saprast tās būtību;
- the structure and language are too complex, and therefore unlikely to strike a chord with the general European public,
Tabulā, kurā aprakstīti līmeņi, tiek jaukti kopā izglītības un nodarbinātības modeļi;
The tables which provide descriptions of the various levels offer an incoherent mixture of training-based and employment-based models,
4. uzskata, ka ierosināto līmeņu noteikšana un saturs nav pietiekami precīzi Eiropas kvalifikāciju pamatsistēmas mērķu sasniegšanai;
Considers that the definition and content of the proposed levels are not precise enough to allow the objectives of the European qualifications network to be attained;
9. uzskata, ka saskaņā ar mūžizglītības politiku oficiālās un neoficiālās apmācības kontekstā steidzami jānosaka kopīgi principi attiecībā uz studiju finansēšanu un iegūto kompetenču atzīšanu;
Considers that there is an urgent need to lay down common principles as regards study credits and the recognition of competences acquired in non-formal and informal learning contexts to keep pace with the development of lifelong learning policies;
Eiropas kvalifikāciju pamatsistēmas izveide
The creation of a European qualifications framework
Eiropas kvalifikāciju pamatdokumenta izstrādāšana
The creation of a European Qualifications Framework
Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejaS ATZINUMS Error!
OPINION of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ...21
– ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu „Iedzīvotāju garīgās veselības uzlabošana, veidojot Eiropas Savienības stratēģiju par garīgo veselību.”
– having regard to the Green Paper from the Commission - "Improving the mental health of the population.
– ņemot vērā EK līguma 2., 13. un 152. pantu,
– having regard to Articles 2, 13 and 152 of the EC Treaty,
– ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu
– having regard to the Charter of Fundamental Rights of the Union