natgillin/translations-raw huggingface dataset:
- Eiropas līmeņa darbības pievienotā vērtība.
- Added value of European-level intervention.
– – Eiropas līmeņa darbības pievienotā vērtība, kas novērtēta izcilības un sinerģijas ziņā, kas iegūta starpvalstu sadarbības rezultātā ;
– Added value of European-level intervention measured in terms of excellence and synergies obtained through cross-border cooperation .
– sabiedrības ieguvuma svarīgums;
– Relevance of benefit to society.
– pašreizējo instrumentu nespēja sasniegt mērķi;
– Inability of existing instruments to achieve the objective.
– ietekme uz nozares konkurētspēju un izaugsmi;
– Scale of the impact on industrial competitiveness and growth.
– spēja veicināt uzņēmējdarbību;
– Capacity to encourage entrepreneurship.
– sasniedzamā mērķa definīcijas pakāpe un skaidrība;
– The degree and clarity of definition of the objective to be pursued.
– - sasniedzamā mērķa definīcijas pakāpe, skaidrība un īstenošanas iespēja ;
– The degree and clarity of definition of the objective and deliverables to be pursued.
– - Iesaistīto pētnieku apmācības programma;
– Agenda for the training of researchers involved.
– rūpniecības nozaru uzņēmumu sniegtā finansējuma un resursu apjoms;
– Strength of the financial and resource commitment from industry.
– Ietekme uz nozares konkurētspēju un izaugsmi;
– Scale of the impact on industrial competitiveness and growth.
– plašāku politikas mērķu veicināšanas pakāpe;
– Importance of the contribution to broader policy objectives.
– spēja piesaistīt papildu valsts atbalstu un panākt lielāku esošā vai gaidāmā nozares pārstāvju sniegtā finansējuma efektivitāti;
– Capacity to attract additional national support and leverage current or future industry funding.
– - spēja piesaistīt papildu valsts atbalstu un panākt lielāku esošā un gaidāmā nozares pārstāvju sniegtā finansējuma efektivitāti;
– Capacity to attract additional national support and leverage current and future industry funding.
– Pašreizējo instrumentu nespēja sasniegt mērķi.
– Inability of existing instruments to achieve the objective.
(Ievilkumi ir pārkārtoti)
(The indents have been reordered)
I pielikuma I nodaļas „Sadarbība” apakšnodaļas „Kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas” 2. a punkts (jauns)
Annex I, Chapter I "Cooperation", subtitle “Joint Technology Initiatives”, paragraph 2 a (new)
Kopējo tehnoloģiju iniciatīvas veids ir skaidri jādefinē, it īpaši attiecībā uz šādiem jautājumiem:
The nature of the Joint Technology Initiatives must be clearly defined, in particular with regard to matters concerning:
- finanšu saistības;
- financial commitments;
- dalībnieku saistību ilgums;
- duration of the commitment of the participants;
- līguma noslēgšanas un laušanas noteikumi;
- regulations for entering and exiting the contract;
- intelektuālā īpašuma tiesības.
- intellectual property rights.
I pielikuma I nodaļa „Sadarbība”, apakšsadaļas „Kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas”, 3. punkts
Annex I, Chapter I "Cooperation", subtitle "Joint Technology Initiatives", paragraph 3
ī paša uzmanība tiks pievērsta vispārējai saskanībai un koordinācijai starp kopīgām tehnoloģiju iniciatīvam un valsts programmām un projektiem vienā un tajā pašā jomā.
Particular attention will be paid to the overall coherence and coordination between Joint Technology Initiatives and national programmes and projects in the same fields.
To īstenošanas procedūrās jāiekļauj specifiski ceļveži MVU iesaistīšanai un tehnoloģiju nodošanai, kā arī izglītības un apmācības programmas iesaistītajiem zinātniekiem .
Their implementation procedures should include specific roadmaps for the inclusion of SME’s and technology transfer, as well as programmes for the education and training of researchers taking part.
Saskaņotai darbību koordinēšanai un to īstenošanas finansiālai nodrošināšanai vajadzīgi dalībvalstu un Komisijas kopīgi centieni .
Member States and the Commission must make common efforts to establish coherent coordination actions and provide the financial backing to implement them.
Izcilībai ir jābūt pamatprogrammas darbību devīzei .
Excellence should be the watchword for activities in the framework programme.
Kopīgajām tehnoloģiju iniciatīvām būtu jābūt izcilam līdzeklim MVU iesaistīšanai pētniecībā un tehnoloģiju trūkumu samazināšanai.
Joint technology initiatives should are an excellent tool for the participation of SME’s on research and reducing the technology gap.
Ir jāuzlabo sadarbība starp akadēmisko vidi un ražošanu.
The collaboration between academia and industry should be enforced.
Apmācība un izglītošana nedrīkst palikt nepietiekami novērtēta zinātnieku spēju uzlabošanai.
It should never be underestimated power of training and education for the improvement of researchers' capacities.
„Vispārēja saskanība un koordinācija” nozīmē organizatoriskus un monetārus centienus, kam jāpapildina iesaistīto uzņēmumu ieguldījumi.
“Overall coherence and coordination” implies an organisational and monetary effort that must be additional to the expenditure of involved companies.
I pielikuma I nodaļa „Sadarbība”, apakšsadaļas „Dalībvalstu pētniecības programmu koordinācija”, 2. punkta 2. a ievilkums (jauns)
Annex I, Chapter I "Cooperation", subtitle "Co-ordination of non-Community research programmes", paragraph 2, indent 2 a (new)
– pieņemot noteiktās jomās veiksmīgu ERA-STAR sadarbības koncepciju starp Eiropas reģioniem un vidēji lielām dalībvalstīm, varētu dot pozitīvu ieguldījumu ilgtermiņa programmu, tādu kā Globālais monitorings par vidi un drošību (GMES), administrēšanā .
– Applying, in a limited number of areas, the successful ERA-STAR model of cooperation between European regions and small or medium-sized Member States to the governance of long-term programmes such as Global Monitoring for Environment and Security (GMES).
ERA-STAR ir ERA-NET projekts, kurā piedalās un savstarpēji sadarbojas vidēji lieli Eiropas reģioni un dalībvalstis, kas šos kārtību uzskata par izdevīgu.
ERA-STAR is an ERA-NET project in which medium-sized European regions and Member States are participating, cooperating with each other in what is seen as a promising arrangement.
Šis projekts ir īpaši piemērots tādu programmu pārvaldībai kā GMES, kurā ir pienācīgi jāievēro Eiropas reģionu vajadzības .
This project is particularly suitable for the governance of a programme such as GMES, in which the needs of the European regions should be duly taken into account.
I pielikuma I nodaļa „Sadarbība”, apakšsadaļas „Dalībvalstu pētniecības programmu koordinācija, 3. punkta ievaddaļa
Annex I, Chapter I "Cooperation", subtitle "Co-ordination of non-Community research programmes", paragraph 3, introductory part
Kopienas līdzdalība valstu pētniecības programmās, kas tiek kopīgi veiktas, pamatojoties uz 169. pantu, ir jo īpaši svarīga Eiropas plaša mēroga dažāda līmeņa sadarbībai starp dalībvalstīm, kurām ir kopīgas vajadzības un/vai intereses.
The participation of the Community in national research programmes jointly implemented on the basis of Article 169 is especially relevant to European co-operation on a large scale in “variable geometry” between Member States sharing common needs and/or interests.
Šādas iniciatīvas atbilstīgi 169. pantam tiks uzsāktas jomās, kas ir jānosaka ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm, ietverot iespējamo sadarbību ar starpvaldību programmām , tādām kā EUREKA , pamatojoties uz vairākiem kritērijiem:
Such Article 169 initiatives will be launched in areas to be identified in close association with the Member States, including the possible cooperation with intergovernmental programmes such as EUREKA , on the basis of a series of criteria:
EUREKA ir starpvaldību iniciatīva, kas darbojas kā tīkls, kurā iesaistīti 35 valstu projektu koordinatori (NPK) un Eiropas Komisijas Pētniecības ģenerāldirektorāts.
is an intergovernmental initiative which functions through a network of 35 National Project Coordinators (NPCs) and one at the European Commission’s DG Research.
EUREKA atbalsta pārrobežu projektus ar spēcīgu Eiropas mērogu un koncentrēšanos uz Eiropas Stratēģiskās pētniecības telpu, tādējādi valstī radot izaugsmi un nodarbinātību, kas kopumā pozitīvi ietekmē arī Eiropas kopienu.
EUREKA supports cross-border projects with a strong European dimension and focus on European Strategic Research Areas, thus creating growth and employment for the country which positive effects are also shared by the European community at large.
Cieša sadarbība starp EUREKA un Kopienas programmām ir ieteicama, lai izvairītos no centienu, finansējuma sadrumstalotības un pārklāšanās galvenajās tematiskajās jomā s.
Close cooperation between EUREKA and the Community programmes is advice to avoid fragmentation of efforts and funding and overlapping in key thematic areas.
I pielikuma I nodaļa „Sadarbība”, apakšsadaļas „Dalībvalstu pētniecības programmu koordinācija”, 3. punkta 4. a ievilkums (jauns)
Annex I, Chapter I "Cooperation", subtitle "Co-ordination of non-Community research programmes", paragraph 3, indent 4 a (new)
– sociālā un vides pievienotā vērtība .
– Social and environmental added value.
I pielikuma I nodaļas „Sadarbība” apakšsadaļas „Starptautiskā sadarbība” 1. punkta ievaddaļa un 1. aizzīme
Annex I, Chapter I "Cooperation", subtitle "International co-operation", paragraph 1, introductory part and bullet 1
Starptautiskas sadarbības pasākumi atbilstīgi šai pamatprogrammas sadaļai būs šādi:
International cooperation actions under this part of the Framework Programme will be:
Starptautiskas sadarbības pasākumiem ir jāparāda skaidri definēta Eiropas pievienotā vērtība.
International cooperation actions must show clearly defined European added value. and.
Šie pasākumi atbilstīgi šai pamatprogrammas sadaļai būs šādi:
Under this part of the Framework Programme such actions will be:
– Visu tematiskajās jomās veikto darbību atvēršana visu trešo valstu zinātnieku un pētniecības iestāžu līdzdalībai, aktīvi veicinot tos izmantot šo iespēju.
– The opening of all activities carried out in the thematic areas to researchers and research institutions from all third countries, with a strong effort to encourage them to seize this opportunity.
– Trešo valstu zinātnieku un pētniecības iestāžu palielināta līdzdalība tematiskajās jomās, nosakot atbilstošus ierobežojumus attiecībā uz drošības tēmu saistībā ar konfidenciāliem jautājumiem , aktīvi veicinot tos izmantot šo iespēju.
– Increased participation in the thematic areas by researchers and research institutions from third countries, with appropriate restrictions for the Security theme in connection with issues of confidentiality , with a strong effort to encourage them to seize this opportunity.
Ir jānosaka īpaši noteikumi, lai sadarbotos ar trešo valstu struktūrām drošības tēmas projektos .
There need to be special provisions to cover participation by third-country bodies in projects under the Security theme.
Skaidri definēta Eiropas pievienotā vērtība ir jāparāda arī starptautiskas sadarbības projektos .
For projects of international cooperation a clearly defined European added value must also be shown.
I pielikuma I nodaļas „Sadarbība” apakšsadaļas „Starptautiska sadarbība” 1. panta 2. aizzīme
Annex I, Chapter I "Cooperation", subtitle “International co-operation”, paragraph 1, bullet 2
- ī paši sadarbības pasākumi katrā tematiskajā jomā, kas paredzēti trešām valstīm gadījumā, kad pastāv abpusēja interese par sadarbību konkrētajos jautājumos.
- Specific co-operation actions in each thematic area dedicated to third countries in the case of mutual interest in co-operating on particular topics.
Ciešā saistībā ar divpusējiem sadarbības nolīgumiem vai daudzpusējiem dialogiem starp ES un šīm valstīm vai valstu grupām šīs darbības kalpos kā īpaši instrumenti sadarbības īstenošanai starp ES un minētajām valstīm.
Closely associated with the bilateral co-operation agreements or multilateral dialogues between the EU and these countries or groups of countries, these actions will serve as privileged tools for implementing the co-operation between the EU and these countries.
Konkrēti šādas darbības ir: darbības, kuru mērķis ir stiprināt kandidātvalstu, kā arī kaimiņvalstu pētniecības iespējas; sadarbības pasākumi, kas ir vērsti uz jaunattīstības valstīm un jaunajām valstīm, galveno uzmanību pievēršot to īpašām vajadzībām tādās jomās kā veselība, lauksaimniecība, zivsaimniecība un vide, un ko īsteno finansiālos apstākļos, kuri ir piemēroti minēto valstu iespējām.
Such actions are, in particular: actions aiming at reinforcing the research capacities of candidate countries as well as neighbourhood countries ; cooperative activities targeted at developing and emerging countries, focusing on their particular needs in fields such as health, agriculture, fisheries and environment, and implemented in financial conditions adapted to their capacities.
Šādas darbības, ietver ne tikai abpusēju interešu jomas, bet arī: darbības, kuru mērķis ir stiprināt kandidātvalstu, kā arī kaimiņvalstu pētniecības iespējas un ; sadarbības pasākumi, kas ir vērsti uz jaunattīstības valstīm un jaunajām valstīm, galveno uzmanību pievēršot to īpašām vajadzībām tādās jomās kā veselība, īpašu uzmanību pievēršot bāreņu un ielaistajām slimībām, lauksaimniecība, zivsaimniecība un vide, un ko īsteno finansiālos apstākļos, kuri ir piemēroti minēto valstu iespējām.
As well as serving fields of mutual interest, such actions also include: actions aiming at reinforcing the research capacities of candidate countries as well as neighbourhood countries and cooperative activities targeted at developing and emerging countries, focusing on their particular needs in fields such as health, with particular emphasis on orphan and neglected diseases, agriculture, fisheries and environment, and implemented in financial conditions adapted to their capacities.
Ir skaidri jānosaka, ka Sadarbības programmā īpaši starptautiski sadarbības pasākumi īpaši ietver pētniecības jomas, kas ir abu pušu – gan ES, gan trešo valstu – interesēs .
It should be clear that international specific cooperation actions under the Cooperation Programme shall cover in particular research fields of mutual interest for the EU and third countries.
Vairāk uzmanības jāpievērš bāreņu un ielaistajām slimībām.
More attention must be given to orphan and neglected diseases.
I pielikuma I nodaļas „Sadarbība” apakšsadaļas „Starptautiska sadarbība” 2. a punkts (jauns)
Annex I, Chapter I "Cooperation", subtitle "International co-operation", paragraph 2 a (new)
Pamatprogrammas ietvaros tiks sagatavota kopīga Starptautiskās sadarbības stratēģija, kurā būs definēti mērķi, Eiropas intereses un noteiktas sadarbības jomas ar katru valstu grupu.
An overall strategy for International Cooperation within the Framework Programme will be prepared, defining objectives, European interest and specific areas of cooperation with each group of countries.
Stratēģijā būs norādītas jomas, kurās jāierobežo trešo valstu dalība, piem., drošības pētniecība .
The strategy will indicate areas in which third country participation should be limited, e.g. in security research.
Stratēģija nodrošinās saskaņotu pieeju plašākajai Starptautiskās sadarbības jomai un uzlabos efektivitāti.
Strategy will ensure coherent approach to the broad area of International Cooperation and will improve effectiveness.
Drošības gadījumā ir nepieciešams ierobežot pieeju informācijas jautājumiem.
In the case of security, limited access to the information issues is necessary.
Grozījums Nr. 96
Amendment 96
I pielikuma I nodaļas „Sadarbība” 1. tēmas „Veselība” apakšnodaļa „Mērķis”
Annex I, Chapter I "Cooperation", theme 1 "Health", subtitle "Objective"
Uzlabot Eiropas iedzīvotāju veselību un palielināt Eiropas ar veselību saistītu nozaru un uzņēmumu konkurētspēju, risinot globālas veselības problēmas, tostarp jaunās epidēmijas.
Improving the health of European citizens and increasing the competitiveness of European health-related industries and businesses, while addressing global health issues including emerging epidemics.
Uzsvars tiks likts uz praktisko izpēti (pamatatklājumu izmantošana klīniskajā praksē), jaunu terapiju izstrādi un apstiprināšanu, veselības veicināšanas un profilakses metodēm, diagnostikas instrumentiem un tehnoloģijām, kā arī ilgtspējīgām un efektīvām veselības aizsardzības sistēmām.
Emphasis will be put on translational research (translation of basic discoveries in clinical applications), the development and validation of new therapies, methods for health promotion and prevention, diagnostic tools and technologies, as well as sustainable and efficient healthcare systems.
Uzlabot Eiropas iedzīvotāju veselību un palielināt Eiropas ar veselību saistītu nozaru un uzņēmumu konkurētspēju un palielinot spēju radīt jauninājumus , risinot globālas veselības problēmas, tostarp jaunās epidēmijas un infekcijas slimības .
Improving the health of European citizens, increasing the competitiveness and boosting the innovative capacity of European health-related industries and businesses, while addressing global health issues including emerging epidemics and neglected diseases .
Pētījuma mērķis būs gan slimību novēršanas optimizācija, gan efektīvas ārstniecības un medikamentu attīstīšana, vienlaikus nodrošinot taisnīgu piekļuvi valsts finansēto pētījumu rezultātiem.
Research will aim both at optimising the prevention of diseases and the development of effective treatments and medicines while ensuring equitable access to the results of publicly-funded research.
Uzsvars tiks likts uz praktisko izpēti (pamatatklājumu izmantošana klīniskajā praksē), jaunu terapiju izstrādi un apstiprināšanu, veselības veicināšanas un profilakses metodēm, diagnostikas instrumentiem un tehnoloģijām, uz pētniecību orientētām ārstniecības iespējām, kas atspoguļo jaunākos sasniegumus, kā arī ilgtspējīgām un efektīvām veselības aizsardzības sistēmām.
Emphasis will be put on translational research (translation of basic discoveries in clinical applications), the development and validation of new therapies, methods for health promotion and prevention, diagnostic tools and technologies, research-based treatment facilities representing the newest state of the art, as well as sustainable and efficient healthcare systems.
I pielikuma I nodaļa „Sadarbība”, tēma „Veselība”, apakšvirsraksta „Pamatojums” 1. punkts
Annex I, Chapter I "Cooperation", theme 1 "Health", subtitle "Rationale", paragraph 1
Cilvēka genoma sekvences izzināšana un nesenā attīstība postgenomikā ir krasi izmainījusi cilvēka veselības un slimību izpēti.
The sequencing of the human genome and the recent advances in post-genomics have revolutionised research into human health and diseases.
Lai integrētu milzīgo datu apjomu un izprastu to pamatā esošos procesus, jāapvieno dažādas zināšanas un resursi, kas nav pieejami valstu līmenī.
Integrating the vast amounts of data and understanding underlying biological processes requires bringing together critical masses of various expertises and resources that are not available at a national level.
Nozīmīgai attīstībai praktiskajā veselības pētniecībā, kas ir nepieciešama, lai nodrošinātu, ka biomedicīnas pētniecība sniedz praktisku labumu, ir vajadzīgas daudzdisciplināras Viseiropas pieejas, iesaistot dažādas ieinteresētās puses.
Significant advances in translational health research, which is essential to ensure that biomedical research provides practical benefits, also requires multidisciplinary and pan-European approaches involving different stakeholders.
Šādas pieejas ļauj Eiropai efektīvāk papildināt starptautiskos centienus, lai apkarotu globālas nozīmes slimības.
Such approaches allow Europe to contribute more effectively to international efforts to combat diseases of global importance.
Lai integrētu milzīgo datu apjomu un izprastu to pamatā esošos procesus , kā arī izstrādātu galvenās ar veselību saistīto bio-nozaru tehnoloģijas , jāapvieno dažādas zināšanas un resursi, kas nav pieejami valstu līmenī.
Integrating the vast amounts of data , understanding underlying biological processes and developing key technologies for health related bio-industries requires bringing together critical masses of various expertises and resources that are not available at a national level.
Turpmāko gadu lielākais jaunievedumu izaicinājums veselības jomā ir veiksmīga jaunu tehnoloģiju, tostarp jaunu bioloģisko procesu ieviešana ar veselību saistītās nozarēs.
The strongest challenge for innovation in health in the years to come lies in the successful incorporation of new technologies, including new bio-processes, into heath related industries.
I pielikuma I nodaļas „Sadarbība” 1. tēmas „Veselība” apakšnodaļas „Pamatojums” 2. punkts
Annex 1, Chapter I "Cooperation", theme 1 "Health", subtitle "Rationale", paragraph 2
Daudzu slimību (piem., vēzis, sirds un asinsvadu slimības, psihiskās un neiroloģiskās slimības, jo īpaši ar novecošanu saistītās slimības, tādas kā Alcheimera slimība un Parkinsona slimība) klīniskā izpēte pamatojas uz starptautiskiem daudzcentru izmēģinājumiem, lai nodrošinātu pacientu vajadzīgo skaitu īsā laikposmā.
Clinical research on many diseases (e.g. cancer, cardiovascular diseases, mental and neurological diseases, in particular those linked with ageing, such as Alzheimer and Parkinson diseases) relies on international multi-centre trials to achieve the required number of patients in a short time-frame.
Epidemioloģiskai izpētei nepieciešama liela cilvēku dažādība un starptautiskie tīkli, lai nonāktu pie nozīmīgiem secinājumiem.
Epidemiological research requires a large diversity of populations and international networks to achieve significant conclusions.
Reti sastopamu slimību jaunu diagnostikas un ārstēšanas metožu izstrādē arī nepieciešama daudzvalstu pieeja, lai palielinātu pacientu skaitu katrā pētījumā.
Developing new diagnostics and treatments for rare disorders also require multi-country approaches to increase the number of patients for each study.
Īstenojot veselības politikas virzītu izpēti Eiropas līmenī, kļūst iespējama modeļu, sistēmu, datu un valsts datubāzēs un bioloģisko datu bankās apkopotā pacientu materiāla salīdzināšana.
And performing health policy-driven research at the European level enables comparisons of the models, systems, data, and patient material held in national databases and biobanks.
Daudzu slimību (piem., vēzis, sirds un asinsvadu slimības, autoimunitātes un infekcijas slimības, alerģijas, epilepsija, traumas, reimatiskās slimības, elpošanas ceļu slimības, psihiskās un neiroloģiskās slimības, jo īpaši ar novecošanu saistītās slimības, tādas kā osteoporoze, Alcheimera slimība un Parkinsona slimība) klīniskā izpēte pamatojas uz starptautiskiem daudzcentru izmēģinājumiem, lai nodrošinātu pacientu vajadzīgo skaitu īsā laikposmā.
Clinical research on many diseases (e.g. cancer, cardiovascular diseases, auto-immunity and infectious diseases, allergic diseases, epilepsy, trauma, rheumatic diseases, respiratory system diseases, mental and neurological diseases, in particular those linked with ageing, such as osteoporosis, Alzheimer and Parkinson diseases) relies on international multi-centre trials to achieve the required number of patients in a short time-frame.
Reti sastopamu slimību jaunu inženierijas pieeju bioloģisko un šūnu tehnoloģiju un jaunu diagnostikas un ārstēšanas metožu izstrādē arī nepieciešama daudzvalstu pieeja, lai palielinātu pacientu skaitu katrā pētījumā.
Developing new engineering approaches for biologicals and cells, and new diagnostics and treatments for rare disorders also require multi-country approaches to increase the number of patients for each study.
I pielikuma I nodaļas „Sadarbība” 1. tēmas „Veselība” apakšnodaļas „Pamatojums” 3. punkts
Annex I, Chapter I " Cooperation", theme 1 "Health", subtitle "Rationale", paragraph 3
- Labi attīstīta ES mēroga biomedicīnas pētniecība palīdzēs nostiprināt Eiropas veselības aizsardzības biotehnoloģijas, medicīnas tehnoloģiju un farmaceitiskās nozares konkurētspēju.
- A strong EU-based biomedical research will help strengthen the competitiveness of the European healthcare biotechnology, medical technology and pharmaceutical industries.
ES jāuzņemas aktīva loma, farmaceitiskajā nozarē veidojot jauninājumus veicinošu vidi, jo īpaši, lai palielinātu panākumus klīnisko pētījumu jomā.
The EU also has to play an active role in creating an environment conducive to innovation in the pharmaceutical sector , in particular to maximise the success of clinical research.