natgillin/translations-raw huggingface dataset:
- visiem sagatavošanas dokumentiem, kas saistīti ar norādīto lēmuma pieņemšanas procedūru; piekļuve ir jānodrošina, tiklīdz katra iestāde, kas piedalās lēmuma pieņemšanā, ir oficiāli iesniegusi šos dokumentus;
– to all preparatory documents linked to an identified decisional procedure; access should be granted as soon as those documents are formally submitted by each institution taking part in the decision;
- Parlamenta vai Padomes debašu ierakstiem, kad šīs iestādes pieņem lēmumu likumdevējas statusā, un debatēs apspriestajiem dokumentiem (ja tie nav klasificēti, sk. 3. ieteikumu turpmāk);
– to the record of the Parliament or Council debates, where those institutions are acting in a legislative capacity, and to the documents discussed (if not classified, see Recommendation 3 below);
- katras iniciatīvas vai oficiāla grozījuma autora identitātei;
– to the identity of the author of each initiative or formal amendment;
- attiecīgajai papildu informācijai vai dokumentiem, kuri saistīti ar iestāžu darba grupu sanāksmēm, kā arī dokumentiem, ko iesnieguši iestāžu (to skaitā juridisko dienestu) sekretariāti, — gadījumos, kad šie dokumenti nav tikai administratīvi.
– to relevant complementary information or documents relating to the meetings of the institutions' working groups, and to the contributions submitted by the secretariats of the institutions (including the legal services), where such documents are not simply administrative in nature.
Grozītā regula jāizmanto arī kā juridiskais pamats, lai izstrādātu noteikumus, paraugprakses rokasgrāmatas un iestāžu nolīgumus, kuru mērķis ir uzlabot tiesību aktu izstrādi un nodrošināt tiesību aktu galīgo versiju pieejamību, piemēram, noteikumus par
The amended Regulation should also be the legal basis for establishing rules, good practice and inter-institutional agreements designed to improve the drafting of legislative texts and to ensure that final legislative texts are accessible, such as the rules to be followed for:
- tiesību aktu izstrādi,
– drafting legislative acts,
- to publicēšanu elektroniskā veidā „Oficiālajā Vēstnesī”,
– publishing them in electronic form in the Official Journal,
- pamattekstu konsolidēšanu ar tiesību aktiem, kuros izdarīti to grozījumi, un
– consolidating basic texts with their amending acts, and
- „Oficiālā Vēstneša” formāta noteikšanu, daudzvalodības īstenošanu un Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju biroja uzdevumu noteikšanu;
– determining the format of the Official Journal, implementing multilingualism and defining the tasks of the OPOCE;
b) jēdziena „nenormatīvi dokumenti” definīcijā nosakot, ka tie ir dokumenti, kas attiecas uz tiesību aktu īstenošanas kārtību (neatkarīgi no iesaistītajām iestādēm), un dokumenti, kuri saistīti ar nesaistošu tiesību aktu pieņemšanas kārtību; tā kā minētie dokumenti ir administratīvi, ir jābūt iespējai piemērot tiem mazāk stingrus pārredzamības noteikumus.
(b) by defining the concept of 'non-legislative documents' as documents linked to procedures for implementing legislative acts (whichever institutions are involved) and documents linked to procedures for adopting non-binding acts; it should be possible to apply less stringent transparency rules to such documents, given their administrative nature;
Tāpēc iestādēm
Therefore the institutions:
– ir jāpublisko procedūra, kas jāievēro attiecībā uz nenormatīviem dokumentiem, un skaidri jānosaka, kad un kā ieinteresētās puses var piedalīties attiecīgajā procedūrā, kā arī kad un kā dokumentiem var piekļūt,
– should make public the procedure to be followed for non-legislative documents and lay down clearly when and how interested parties may take part in the procedure concerned and when and how the public may have access to the documents;
– arī skaidri jānorāda organizatoriskās struktūrvienības, kas iesaistītas administratīvās procedūrās, jānorāda, kā dokumentus glabā gan pagaidu, gan ilgstošā režīmā un kā tiem var piekļūt;
– should also clearly indicate the organisational units involved in administrative procedures, the way in which documents are stored, both temporarily and permanently, and how they can be accessed.
c) jēdziena „reglamentējoši dokumenti”
c) by defining the concept of 'regulatory documents' (
1999. gadā pieņemtā „komitoloģijas” lēmuma 2. panta b) apakšpuntā ir noteikts, ka „(..) b) vispārēji pasākumi, kas ir paredzēti, lai piemērotu būtiskus pamataktu noteikumus, tostarp pasākumus attiecībā uz cilvēku veselības aizsardzību vai drošību, dzīvnieku vai augu aizsardzību, būtu jāpieņem ar regulatīvu procedūru; ja pamatakts paredz, ka noteiktus nebūtiskus dokumenta noteikumus var precizēt vai atjaunināt ar ieviešanas procedūrām, šādus pasākumus pieņem ar regulatīvu procedūru;” definīcijā nosakot, ka tie ir dokumenti, kas saistīti ar tādu dokumentu pieņemšanas kārtību, kuri papildina vai groza tiesību aktu nebūtiskus elementus (kā noteikts a) apakšpunktā), neatkarīgi no tā, vai šos reglamentējošos dokumentus ir pieņēmusi Padome vai tā ir nodevusi šīs pilnvaras Komisijai; šiem dokumentiem jābūt pieejamiem mutatis mutandis ar tādiem pašiem nosacījumiem, ko piemēro normatīvajiem dokumentiem (piemēram, piekļuve komitoloģijas procedūrām ir jānodrošina, tiklīdz pasākuma projektu oficiāli iesniedz komitejai); līdzīgā veidā jānodrošina arī piekļuve attiecīgajiem papildinošajiem dokumentiem (piemēram, komitejas darba kārtībām, protokoliem un balsojuma rezultātiem).
Article 2(b) of the 1999 Comitology Decision stipulates that: 'measures of general scope designed to apply essential provisions of basic instruments, including measures concerning the protection of the health or safety of humans, animals or plants, should be adopted by use of the regulatory procedure; where a basic instrument stipulates that certain non-essential provisions of the instrument may be adapted or updated by way of implementing procedures, such measures should be adopted by use of the regulatory procedure'. ) as documents linked to procedures for adopting acts which complete or amend non-essential elements of legislative acts (as defined in point (a)) regardless of whether such regulatory documents are adopted by the Council or delegated to the Commission; such documents should be accessible 'mutatis mutandis' under the same conditions as those applicable to legislative documents (e.g., in comitology procedures, access should be granted as soon as a draft measure is formally submitted to a committee); similarly, access should also be granted to the relevant complementary documents (e.g. the agendas, minutes and result of votes of the committee).
3. ieteikums (par dokumentiem, ar kuriem jārīkojas kā ar konfidenciāliem)
Recommendation 3 (on documents to be treated as confidential)
– Ņemot vērā dalībvalstu paraugpraksi, Regula (EK) Nr. 1049/2001 ir jāgroza tādējādi, lai skaidri definētu, kas atbilstīgi EK Līguma 255. pantam ir „ierobežojumi, kas saistīti ar sabiedrības vai privātām interesēm” , kuri varētu kavēt vai liegt piekļuvi iestāžu dokumentiem vai attiecīgām to daļām; tāpēc minētajā regulā jāiekļauj noteikumi, kas
Taking into account best practice in the Member States, Regulation (EC) No 1049/2001 should also be amended in such a way as to clearly define the '... limits on grounds of public or private interest', as referred to in Article 255 TEC, which could delay or prevent access to the institutions' documents (or relevant parts of them); the Regulation should therefore contain rules for:
a) nodrošina, ka politisko pamatlēmumu un tiesību aktu pieņemšanas pamatojumam jābūt publiski pieejamam neatkarīgi no ES darbības jomas; jāprecizē arī atšķirība starp nepieciešamību ievērot konfidencialitāti attiecībā uz, piemēram, drošības dienestu plānoto vai notiekošo operāciju norisi, no vienas puses, un pārskatatbildības un paveiktā kontroles prasībām, no otras puses,
(a) ensuring that, regardless of the field of EU action, the grounds on which basic policy decisions are taken and legislation adopted are in the public domain; there is also a need for clarification of the distinction between, on the one hand, the need for confidentiality as regards, for instance, planned or on-going operations by security services and, on the other hand, the requirements of accountability and a posteriori control,
b) nodrošina, ka dokumentus ieraduma dēļ neklasificē kā konfidenciālus tikai tāpēc, ka tajos minēta tēma, kas ir svarīga no drošības viedokļa vai varētu tāda būt, un
(b) ensuring that documents are not classified as confidential as a matter of routine, simply because they refer to a issue which is or might be relevant from a security point of view, and
c) nodrošina pienācīgu Eiropas Parlamenta kontroli (demokrātisku parlamentāro pārbaudi).
(c) ensuring adequate control by the European Parliament (democratic parliamentary scrutiny).
Minētajā regulā ir arī skaidri jānosaka, ka divpusējie nolīgumi ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām nedrīkstētu liegt Padomei vai Komisijai dalīties konfidenciālā informācijā ar Eiropas Parlamentu (it īpaši, ja attiecīgie dokumenti dalībvalstu parlamentiem nav pieejami tāpēc, ka tie ir ES dokumenti).
The Regulation should also clearly provide that bilateral agreements with third countries or international organisations may not prohibit the Council or the Commission from sharing confidential information with the European Parliament (in particular, where the relevant documents are not accessible to national parliaments, since they are EU documents).
4. ieteikums (par ES un dalībvalstu attiecībām saistībā ar informācijas un/vai dokumentu kopīgu izmantošanu)
Recommendation 4 (on the relationship between the EU and Member States as regards sharing information/documents)
Ņemot vērā EK Līguma 296. pantā minēto principu, saskaņā ar kuru „dalībvalstīm nav jāsniedz informācija, kuras izpaušanu tā atzīst par būtisku savas drošības interešu apdraudējumu” , Regula (EK) Nr. 1049/2001 ir jāgroza tā, lai
Taking into account the principle outlined in Article 296 TEC according to which 'no Member State shall be obliged to supply information the disclosure of which it considers contrary to the essential interests of its security', Regulation (EC) No 1049/2001 should be amended in such a way as to
a) sašaurinātu dalībvalstu tiesības ierobežot piekļuvi saviem dokumentiem un/vai grozījumiem likumdošanas un/vai reglamentējošās procedūrās,
(a) limit the right of Member States to limit access to their contributions/amendments in legislative/regulatory procedures;
b) nodrošinātu pilnu pieeju informācijai, kas iesniegta Komisijai, izvērtējot EK vai ES tiesību aktu īstenošanu līdz brīdim, kad sākas jebkāda veida tiesvedība.
(b) give full access to information submitted to the Commission when dealing with the implementation of EC or EU legislation until such time as any proceedings before a Court have begun.
5. ieteikums (par to, kā praktiski nodrošināt pilsoņiem piekļuves iespējas)
Recommendation 5 (on the practicalities of ensuring citizens' access to documents)
Ņemot vērā pieredzi, kas gūta Regulas (EK) Nr. 1049/2001 pirmo četru gadu darbības laikā, Komisijai jāgroza minētā regula, izstrādājot atbilstīgu priekšlikumu, lai
Taking into account the experience of the first four-year period of Regulation (EC) No 1049/2001, the Commission should amend the Regulation by making a coherent proposal for:
a) nodrošinātu skaidri un loģiski veidotu, vienotu piekļuves vietu, kurā var iegūt visus sagatavošanas dokumentus, kas attiecas uz likumdošanas vai reglamentējošu procedūru (sk. 2. ieteikumu),
(a) ensuring a single point of access in a clear and structured way to all preparatory documents dealing with a legislative or regulatory procedure (see Recommendation 2);
b) reorganizētu iestāžu reģistrus, papildinot tos ar kopīgu saskarni tādējādi, lai pilsonis un/vai lietotājs var atrast to pašu funkciju klāstu visos trijos reģistros,
(b) reorganising the institutions' registers by adding a common interface so that the citizen/user is able to find the same functionalities in the three registers;
c) pieņemtu kopīgus noteikumus par dokumentu arhivēšanu, dublēšanās novēršanu un dažādu versiju autentiskuma nodrošināšanu,
(c) defining common rules for archiving documents, avoiding duplication and ensuring the authenticity of the various versions;
d) skaidri un vispusīgi iepazīstinātu ar darba gaitu iestādēs un atbilstīgos gadījumos ar vietām, kur dokumenti pieejami.
(d) presenting in a clear and comprehensible way the work-flow of the institutions and, where relevant, the point of access to the documents.
EK Līguma 192. panta otrā daļa
Article 192, second paragraph, EC
Reglamenta 39. un 45. pants
Rules 39 and 45
Datums, kad par atļauju paziņoja plenārsēdē
Date authorisation announced in plenary
Alexander Nuno Alvaro, Roberta Angelilli, Edit Bauer, Mihael Brejc, Kathalijne Maria Buitenweg, Michael Cashman, Giusto Catania, Jean-Marie Cavada, Charlotte Cederschiöld, Carlos Coelho, Fausto Correia, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Rosa Díez González, Antoine Duquesne, Kinga Gál, Patrick Gaubert, Elly de Groen-Kouwenhoven, Lilli Gruber, Adeline Hazan, Lívia Járóka, Timothy Kirkhope, Ewa Klamt, Barbara Kudrycka, Stavros Lambrinidis, Romano Maria La Russa, Henrik Lax, Sarah Ludford, Jaime Mayor Oreja, Claude Moraes, Hartmut Nassauer, Martine Roure, Inger Segelström, Ioannis Varvitsiotis, Manfred Weber, Stefano Zappalà , Tatjana Ždanoka
Alexander Nuno Alvaro, Roberta Angelilli, Edit Bauer, Mihael Brejc, Kathalijne Maria Buitenweg, Michael Cashman, Giusto Catania, Jean-Marie Cavada, Charlotte Cederschiöld, Carlos Coelho, Fausto Correia, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Rosa Díez González, Antoine Duquesne, Kinga Gál, Patrick Gaubert, Elly de Groen-Kouwenhoven, Lilli Gruber, Adeline Hazan, Lívia Járóka, Timothy Kirkhope, Ewa Klamt, Barbara Kudrycka, Stavros Lambrinidis, Romano Maria La Russa, Henrik Lax, Sarah Ludford, Jaime Mayor Oreja, Claude Moraes, Hartmut Nassauer, Martine Roure, Inger Segelström, Ioannis Varvitsiotis, Manfred Weber, Stefano Zappalà, Tatjana Ždanoka
par ekonomikas partnerības nolīgumu ietekmi uz attīstību
on the development impact of Economic Partnership Agreements (EPAs)
- ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā parakstīto Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm (ĀKK) un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm
- having regard to the Partnership Agreement between the African, Caribbean and Pacific Group of States (ACP) and the European Community and its Member States signed in Cotonou on 23 June 2000
OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.
OJ L 317, 15.12.2000, p.
(Kotonū nolīgums),
3. (the Cotonou Agreement),
- ņemot vērā 2005. gada 5.–9. jūnijā Kairā notikušajā Āfrikas Savienības tirdzniecības ministru konferences 3. kārtējā sesijā pieņemto Āfrikas Savienības ministru deklarāciju par ekonomikas partnerības nolīguma sarunām (AU/TI/MIN/DECL.
- having regard to the African Union's Ministerial Declaration on EPA Negotiations made at the 3rd Ordinary Session of the AU Conference of Ministers of Trade, Cairo, 5-9 June 2005 (AU/TI/MIN/DECL.
- ņemot vērā sera John Kaputin noslēguma paziņojumu ĀKK reģionālajā ekonomikas partnerības nolīgumu sarunu dalībnieku sanāksmē 2005. gada 4. oktobrī Londonā,
- having regard to Sir John Kaputin's closing statement at the ACP Regional EPA Negotiators meeting, London, 4 October 2005,
- ņemot vērā Eiropas Komisijas dienestu 2005. gada 9. oktobra darba dokumentu ar nosaukumu „Tirdzniecības un attīstības aspekti sarunās par ekonomikas partnerības nolīgumiem” ( SEC(2005)1459 ),
- having regard to the European Commission Staff Working Document entitled 'The Trade and Development Aspects of EPA Negotiations', of 9 November 2005 ( SEC(2005)1459 ),
- ņemot vērā 2003. gada 2. oktobrī Briselē pieņemto vienoto ziņojumu par visām ĀKK un EK ekonomikas partnerības nolīgumu sarunu kārtām (ACP/00/118/03 Rev.1, ACP-EC/NG/43),
- having regard to the Joint Report on the all-ACP-EC phase of EPA negotiations, Brussels, 2 October 2003 (ACP/00/118/03 Rev.1, ACP-EC/NG/43),
- ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2000. gada 18. septembra Tūkstošgades deklarāciju, kas Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM) nosaka kā starptautiskās sabiedrības kopīgi pieņemtus kritērijus nabadzības izskaušanai,
- having regard to the United Nations Millennium Declaration of 18 September 2000, which sets out the Millennium Development Goals (MDGs) as criteria established jointly by the international community for the elimination of poverty,
- ņemot vērā ANO 2005. gada pasaules sammita (Tūkstošgade + 5) deklarāciju, ko pieņēma 2005. gada septembrī
- having regard to the declaration of the 'UN 2005 World Summit' (Millennium + 5) in September 2005
- ņemot vērā ANO Tūkstošgades projekta darba grupas, kuru vada profesors Jeffrey Sachs , sagatavoto ziņojumu „Ieguldījums attīstībā: praktisks plāns Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai”,
- having regard to the report by the UN Millennium Project Task Force headed by Professor Jeffrey Sachs entitled "Investing in Development: a practical plan to achieve the Millennium Development Goals",
- ņemot vērā Eiropas Komisijas 2004. gada 29. oktobra ziņojumu „Tūkstošgades attīstības mērķi 2000.–2004. gadam” ( SEC(2004)1379 ),
- having regard to the European Commission Report of 29 October 2004 on the Millennium Development Goals 2000-2004 ( SEC(2004)1379 ),
- ņemot vērā Komisijas 2005. gada 12. aprīļa paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Paātrinot virzību uz Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu — Eiropas Savienības ieguldījums”( KOM(2005)0132 ),
- having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament and the European Economic and Social Committee of 12 April 2005: “Speeding up progress towards the Millennium Development Goals - The European Union’s contribution” ( COM(2005)0132 ),
- ņemot vērā Komisijas 2005. gada 13. jūlija paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Priekšlikums Padomes, Eiropas Parlamenta un Komisijas kopīgajai deklarācijai par Eiropas Savienības attīstības politiku — „Eiropas konsenss”” ( COM(2005)0311 ),
- having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions of 13 July 2005 entitled “Proposal for a Joint Declaration by the Council, the European Parliament and the Commission on the European Union Development Policy – “The European Consensus” ( COM(2005)0311 ),
- ņemot vērā ANO Āfrikas Ekonomikas komisijas 2004. gada ekonomikas pārskatu par Āfriku „Āfrikas tirdzniecības potenciāla atbrīvošana”,
- having regard to the Economic Report on Africa 2004 entitled “Unlocking Africa’s Trade Potential” by the UN Economic Commission for Africa,
- ņemot vērā lielā astoņnieka valstu īpašo pārstāvju Āfrikā sagatavoto progresa ziņojumu par Āfrikas rīcības plāna īstenošanu, ko lielais astoņnieks nodeva atklātībā 2005. gada 1. jūlijā Londonā;
- having regard to the Progress Report by the G8 Africa Personal Representatives on implementation of the Africa Action Plan, released on 1 July 2005 by the Group of Eight in London,
- ņemot vērā lielā astoņnieka 2005. gada 8. jūnijā Glenīglsā izplatīto paziņojumu,
- having regard to the Gleneagles Communiqué, released on 8 July 2005 by the Group of Eight in Gleneagles,
- ņemot vērā Vispārējo lietu padomes 2005. gada 23. un 23. maija sanāksmes secinājumus,
- having regard to the Conclusions of the General Affairs Council of 23-24 May 2005,
- ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu ( A6–0053/2006 ),
- having regard to the report of the Committee on Development ( A6-0053/2006 ),
A. tā kā no 1975. līdz 2000. gadam ES tirdzniecības attiecības ar ĀKK valstīm reglamentēja Lomes konvencijas, kuras ĀKK valstīm deva vienpusēju un preferenciālu piekļuvi ES tirgum;
A. whereas between 1975 and 2000 the EU's trade relationship with the ACP countries was governed by the Lomé Conventions which granted ACP countries non-reciprocal and preferential access to the EU market,
B. tā kā ar Kotonū nolīguma parakstīšanu 2000. gadā sākās jauna ēra ĀKK un ES attiecībās, ietverot jaunas partnerības noteikumus tirdzniecībā;
B. whereas the signing of the Cotonou Agreement in 2000 ushered in a fresh era of ACP-EU relations, including provisions for a new trade relationship,
C. tā kā ĀKK un ES partnerības un Kotonū nolīguma galvenais mērķis ir uzlabot ĀKK valstu sociālās un tautsaimniecības attīstības izredzes;
C. whereas the primary objective of the ACP-EU partnership and the Cotonou Agreement is to improve the social and economic development prospects of the ACP countries;
D. tā kā ES joprojām ir saistības sakarā ar Tūkstošgades attīstības mērķiem, tie ir jāuztver vienīgi kā pirmais solis nabadzības izskaušanā;
D. whereas the EU remains committed to the MDGs, these should only be seen as the first step in the eradication of poverty;
E. tā kā Kotonū nolīguma un ES mērķi ir skaidri, tomēr, ņemot vērā pašreizējo ekonomikas partnerības nolīgumu paredzamo ietekmi uz ĀKK valstu trauslo tautsaimniecību un ES un ĀKK valstu tautsaimniecības attīstības dažādo līmeni, vairākas ieinteresētās puses, tostarp Āfrikas valstu ministri, dažas ES dalībvalstis, kā arī Eiropas un jaunattīstības valstu pilsoniskā sabiedrība pauž aizvien lielākas bažas par ekonomikas partnerības nolīgumu nozīmi attiecīgo mērķu sasniegšanā;
E. whereas the goals of the Cotonou Agreement and the EU are clear, yet considering the expected impact of the EPAs as they stand at present on fragile ACP economies and the different levels of development between the EU and ACP economies, the EPAs' role in achieving these goals has been increasingly questioned by various players, including African Ministers, some EU Member States and European and civil society in the developing world,
F. tā kā ES tirgu integrācija ir notikusi vienlaikus ar kohēzijas pasākumiem, lai atbalstītu ekonomiski mazāk attīstītas valstis;
F. whereas market integration within the EU has been accompanied by cohesion measures in support of economically weaker countries,
G. tā kā Kotonū nolīgums uzsver vajadzību sekmēt ĀKK valstu reģionālās integrācijas iniciatīvas, jo lielāku reģionālo tirgu izveide un ciešāka reģionālā integrācija darbosies kā pamudinājums tirgotājiem un investoriem;
G. whereas the Cotonou Agreement underlines the need to build on the regional integration initiatives of ACP States, as the creation of larger regional markets and deeper regional integration will act as an incentive for traders and investors,
H. tā kā Kotonū nolīgums paredz pušu vienošanos noslēgt jaunus PTO prasībām atbilstīgus tirdzniecības nolīgumus, kas palīdzēs likvidēt barjeras šo pušu savstarpējai tirdzniecībai un veicinās sadarbības paplašināšanu visās ar tirdzniecību saistītās jomās;
H. whereas the Cotonou Agreement sets out the Parties’ agreement to conclude new WTO-compatible trading arrangements, progressively removing barriers to trade between them and enhancing co-operation in all areas relevant to trade,
I. tā kā PTO līdz 2007. gada beigām spēkā esošais atbrīvojums ietver esošos tirdzniecības nolīgumus (V pielikums Kotonū nolīgumam „Tirdzniecības režīms, ko piemēro 37. panta 1. punktā minētā sagatavošanās perioda laikā”);
I. whereas the existing trade arrangements (Annex V to the Cotonou Agreement “Trade Regime applicable during the Preparatory Period referred to in Article 37(1)”) are covered by a WTO waiver that is due to expire at the end of 2007,
J. tā kā ar ekonomikas partnerības nolīgumiem ir paredzēts noteikt jaunas partnerības noteikumus tirdzniecībā starp ES un ĀKK valstīm, tomēr tirdzniecības liberalizācija starp nevienlīdzīgiem partneriem kā attīstības līdzeklis jau vēsturiski ir izrādījusies neefektīva un pat ražošanu neveicinoša;
J. whereas EPAs are supposed to define new trade relationships between EU Member States and ACP countries, yet liberalising trade between unequal partners as a tool for development has historically proven to be ineffective and even counterproductive,
K. tā kā ekonomikas partnerības nolīgumu reģionālais aspekts ir būtisks ne tikai ziemeļu-dienvidu, bet arī dienvidu-dienvidu tirdzniecības stiprināšanā;
K. whereas the regional aspect of the EPAs is essential in strengthening not only North-South trade, but also South-South trade,