natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Katrai dalībvalstij jāuzliek par pienākumu Eiropas kritiskās ingfrastruktūras īpašniekiem/apsaimniekotājiem tās teritorijā iecelt drošības sakaru virsnieku kā kontaktpunktu drošības jautājumiem starp infrastruktūras īpašnieku/apsaimniekotāju un attiecīgās kritiskās infrastruktūras aizsardzības iestādēm dalībvalstī.
Each Member State shall require the owners/operators of European Critical Infrastructures on their territory to designate a Security Liaison Officer as the point of contact for security related issues between the owner/operator of the infrastructure and the relevant critical infrastructure protection authorities in the Member State.
Drošības sakaru virsnieku ieceļ vienu gadu pēc kritiskās infrastruktūras atzīšanas par Eiropas kritisko infrastruktūru.
The Security Liaison Officer shall be designated within one year following the designation of the critical infrastructure as a European Critical Infrastructure.
Katrai dalībvalstij jāuzliek par pienākumu Eiropas kritiskās infrastruktūras īpašniekiem/apsaimniekotājiem tās teritorijā iecelt drošības sakaru virsnieku kā kontaktpunktu drošības jautājumiem starp infrastruktūras īpašnieku/apsaimniekotāju un KIA kontaktpunktu dalībvalstī.
Each Member State shall require the owners/operators of European Critical Infrastructures on their territory to designate a Security Liaison Officer as the point of contact for security related issues between the owner/operator of the infrastructure and the CIP Contact Point in the Member State.
Drošības sakaru virsnieku ieceļ vienu gadu pēc kritiskās infrastruktūras atzīšanas par Eiropas kritisko infrastruktūru.
The Security Liaison Officer shall be designated within one year following the designation of the critical infrastructure as a European Critical Infrastructure
Katra dalībvalsts sniedz attiecīgu informāciju attiecībā uz apzinātajiem riskiem un draudiem attiecīgās kritiskās infrastruktūras drošības sakaru virsniekiem.
Each Member State shall communicate relevant information concerning identified risks and threats to the Security Liaison Officers of the European Critical Infrastructure concerned.
Katra dalībvalsts sniedz attiecīgu informāciju attiecībā uz apzinātajiem riskiem un draudiem attiecīgās kritiskās infrastruktūras drošības sakaru virsniekiem, izmantojot valsts KIA kontaktpunktu .
Each Member State shall communicate relevant information concerning identified risks and threats to the Security Liaison Officers of the European Critical Infrastructure concerned through the national CIP Contact Point .
Pēc iespējas jāsamazina administratīvais slogs.
The administrative burden should be as limited as possible.
Katra dalībvalsts iesniedz Komisijai kopsavilkumu par konkrētu neaizsargātību, draudiem un riskiem katra no nozarēm, kas minētas I pielikumā, 18 mēnešus pēc 4. panta 2. punktā minētā saraksta pieņemšanas un pēc tam ik pēc diviem gadiem.
Each Member State shall report to the Commission on a summary basis on the types of vulnerabilities, threats and risks encountered in each sector referred to in Annex I within 18 months following the adoption of the list provided for in Article 4(2) and thereafter on an ongoing basis every two years.
Katra dalībvalsts iesniedz Komisijai kopsavilkumu par konkrētu struktūru neaizsargātību un Eiropas kritiskās infrastruktūras draudiem un riskiem 12 mēnešus pēc 4. panta 2. punktā minētā saraksta pieņemšanas un pēc tam ik pēc diviem gadiem.
Each Member State shall report to the Commission on a summary basis on the types of structural vulnerabilities, threats and risks encountered in European Critical Infrastructures within 12 months following the adoption of the list provided for in Article 4(2) and thereafter on an ongoing basis every two years.
Vienotu ziņojumu formu pieņem saskaņā ar 11. panta 3. punktā minēto procedūru .
A common template for these reports shall be developed in accordance with the procedure referred to in Article 11(3).
Vienotu ziņojumu formu pieņem Komisija un apstiprina Padome .
A common template for these reports shall be developed by the Commission and approved by the Council.
7. panta 3. punkts
Article 7, Paragraph 3
Komisija novērtē pēc nozarēm, vai Eiropas kritiskajai infrastruktūrai ir vajadzīgi īpaši aizsardzības pasākumi.
The Commission shall assess, on a sectoral basis, whether specific protection measures are required for European Critical Infrastructures.
Komisija un dalībvalstis novērtē pēc nozarēm, vai Eiropas kritiskajai infrastruktūrai ir vajadzīgi īpaši aizsardzības pasākumi.
The Commission and the Member States shall assess, on a sectoral basis, whether specific protection measures are required for European Critical Infrastructures.
To darot, jāņem vērā esošā paraugprakse un metodoloģija.
Account shall be taken in this context of existing good practice and methodologies.
Dalībvalstis jāiesaista kritisko nozaru vērtēšanā.
The Member States should be involved in the assessment of the critical sectors.
Vienotu metodiku neaizsargātības, riska un draudu novērtējumiem attiecībā uz Eiropas kritiskajām infrastruktūrām var izstrādāt pa nozarēm saskaņā ar 11. panta 3. punktā minēto procedūru .
Common methodologies for carrying out vulnerability, threat and risk assessments in respect of European Critical Infrastructures may be developed on a sectoral basis in accordance with the procedure referred to in Article 11(3).
Ja to uzskata par nepieciešamu, vienotu metodiku struktūru neaizsargātības, riska un draudu novērtējumiem attiecībā uz Eiropas kritiskajām infrastruktūrām var izstrādāt pa nozarēm.
If deemed to be necessary, common methodologies carrying out structural vulnerability, threat and risk assessments in respect of European Critical Infrastructures may be developed on a sectoral basis.
Vienotajā metodikā jāņem vērā pastāvošās metodikas.
Such common methodologies shall take into account existing methodologies.
Komisija atbalsta noteikto Eiropas kritisko infrastruktūru īpašniekus/apsaimniekotājus, sniedzot piekļuvi piejamām paraugpraksēm un metodikai, kas attiecas uz kritisko infrastruktūru aizsardzību.
The Commission shall support the owners/operators of designated European Critical Infrastructures by providing access to available best practices and methodologies related to critical infrastructure protection.
Komisija un dalībvalstis atbalsta noteikto Eiropas kritisko infrastruktūru īpašniekus/apsaimniekotājus, sniedzot piekļuvi pieejamām paraugpraksēm un metodikai, kas attiecas uz kritisko infrastruktūru aizsardzību.
The Commission and the Member States shall support the owners/operators of designated European Critical infrastructures providing access to available best practices and methodologies related to critical infrastructure protection.
Jebkura persona, kuras rīcībā ir konfidenciāla informācija, saskaņā ar šo direktīvu dalībvalsts vardā veic attiecīgās dalībvalsts piemērota līmeņa drošības pārbaudi.
Any person handling confidential information pursuant to this Directive on behalf of a Member State shall have an appropriate level of security vetting by the Member State concerned.
Jebkura persona, kuras rīcībā ir konfidenciāla informācija, saskaņā ar šo direktīvu dalībvalsts vārdā veic attiecīgās dalībvalsts optimāla līmeņa drošības pārbaudi.
Any person handling confidential information pursuant to this Directive on behalf of a Member State shall have an optimum level of security vetting by the Member State concerned.
Dalībvalstis nodrošina, ka kritiskās infrastruktūras aizsardzības informācija, kas iesniegta dalībvalstīm vai Komisijai , tiek izmantota tikai kritiskās informācijas aizsardzības mērķiem.
Member States shall ensure that Critical Infrastructure Protection Information submitted to the Member States or to the Commission, is not used for any purpose other than the protection of critical infrastructures.
Dalībvalstis un Komisija nodrošina, ka Eiropas kritiskās infrastruktūras aizsardzības informācija, kas tām iesniegta, tiek izmantota tikai Eiropas kritiskās informācijas aizsardzības mērķiem un ka pienācīgi tiek ņemts vērā proporcionalitātes princips attiecībā uz materiālo aspektu, kā arī pamattiesības un iestādes, kas ir jāaizsargā .
Member States and the Commission shall ensure that European Critical Infrastructure Protection Information submitted to them is not used for any purpose other than the protection of European Critical Infrastructures, and that due account is taken of the principle of proportionality from a material point of view and of fundamental rights and institutions which should be protected .
Komisijai palīdz komiteja, kurā ir katra KIA kontaktpunkta pārstāvji.
The Commission shall be assisted by a Committee composed of a representative of each CIP Contact Point.
Ja ir norāde uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā minētā Lēmuma 8. panta noteikumus.
Where reference is made to this paragraph, Articles 3 and 7 of Decision 1999/468/EC shall apply having regard to the provisions of Article 8 thereof.
Ja ir norāde uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā minētā Lēmuma 8. panta noteikumus.
Where reference is made to this paragraph, Articles 5 and 7 of Decision 1999/468/EC shall apply, having regard to the provisions of Article 8 thereof.
Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais laika posms ir viens mēnesis.
The period laid down in Article 5(6) of Decision 1999/468/EC shall be set at one month.
Lai izdotu īstenošanas pasākumus vai veiktu pārbaudītu metožu apmaiņu, jāizmanto struktūras, kas jau ir katastrofu aizsardzības rīcībā (semināri utt.).
When issuing implementing measures or exchanging best practice, resort should be had to structures that already exist in the disaster prevention sector (workshops, etc.).
Nav jāveido jauna komiteja.
The establishment of a new committee is unnecessary.
12. panta 1. punkta 1. daļa
Article 12, Paragraph 1, subparagraph 1
Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto tiesību aktu noteikumus un minēto aktu un šīs direktīvas korelācijas tabulu.
They shall forthwith communicate to the Commission the text of those provisions and a correlation table between those provisions and this Directive.
Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai vēlākais līdz 2008. gada 31. decembrim izpildītu šīs direktīvas prasības.
Member States shall bring into force the laws, regulations and administrative provisions necessary to comply with this Directive by 31 December 2008 at the latest.
Jāpagarina transponēšanas termiņš, jo transponēšana līdz 2007. gada beigām ir nereāla.
Extension of the transposition deadline is essential since transposition by the end of 2007 is unrealistic.
Kritiskās infrastruktūras nozaru saraksts
List of critical infrastructure sectors
Kritiskās infrastruktūras iespējamo nozaru saraksts
List of possible critical infrastructure sectors
I pielikuma III sektora 9. apakšsektors
Annex I, Sector III, Sub-sector 9
Radiosakari un navigācija
Radio communication and navigation
Radiosakari , radionavigācija un radiofrekvenču identifikācija (RFID)
Radio communication , navigation and radio-frequency identification (RFID) spectres
I pielikuma VII sektora 19. apakšsektors
Annex I, Sector VII, Sub-sector 19
Maksājumi un vērtspapīru mijieskaite un norēķinu infrastruktūras un sistēmas
Payment and securities clearing and settlement infrastructures and systems
Maksājumu un vērtspapīru tīrvērtes un norēķinu infrastruktūras un sistēmas , kā arī attiecīgie pakalpojumu sniedzēji
Payment and securities clearing and settlement infrastructures and systems and their service providers
19.a Bankas un apdrošināšana
Annex I, Sector VII, Sub-sector 19 a (new)
VISPĀRĒJS RAKSTUROJUMS
GENERAL BACKGROUND:
Eiropadome 2004. gada jūnija sanāksmē pieprasīja Komisijai sagatavot vispārēju stratēģiju kritiskās infrastruktūras aizsardzībai.
The European Council of June 2004 asked the Commission to prepare an overall strategy to protect critical infrastructure.
Komisija 2004. gada 20. oktobrī pieņēma paziņojumu par kritiskās infrastruktūras aizsardzību cīņā pret terorismu, sniedzot konkrētus ierosinājumus par to, kas veicinātu teroristu uzbrukumu novēršanu Eiropā, gatavību un reaģēšanu uz tiem saistībā ar kritiskajām infrastruktūrām.
The Commission adopted on 20 October 2004 a Communication on Critical Infrastructure Protection in the Fight against Terrorism which put forward suggestions on what would enhance European prevention, preparedness and response to terrorist attacks involving Critical Infrastructures (CI).
Padome 2004. gada decembrī pieņemtajos secinājumos par „Teroristu uzbrukumu novēršanu, gatavību un reaģēšanu uz tiem” un „ES Solidaritātes programmu par teroristu draudu un uzbrukumu sekām” apstiprināja Komisijas iniciatīvu ierosināt Eiropas programmu kritisko infrastruktūru aizsardzībai (EPKIA) un piekrita kritiskās infrastruktūras brīdinājuma informācijas tīkla (KIBIT) izveidei, ko veic Komisija.
The Council conclusions on “Prevention, Preparedness and Response to Terrorist Attacks” and the “EU Solidarity Programme on the Consequences of Terrorist Threats and Attacks” adopted by the Council in December 2004 endorsed the intention of the Commission to propose a European Programme for Critical Infrastructure Protection (EPCIP) and agreed to the set-up by the Commission of a Critical Infrastructure Warning Information Network (CIWIN).
Komisija 2005. gada novembrī pieņēma zaļo grāmatu par Eiropas programmu kritisko infrastruktūru aizsardzībai (EPKIA), kurā ietverti politiski risinājumi attiecībā uz to, kā Komisija varētu izveidot EPKIA un KIBIT.
In November 2005, the Commission adopted a Green Paper on a European Programme for Critical Infrastructure Protection (EPCIP) which provided policy options on how the Commission could establish EPCIP and CIWIN.
Tieslietu un iekšlietu Padome 2005. gada decembrī aicināja Komisiju sniegt priekšlikumu Eiropas programmai kritisko infrastruktūru aizsardzībai (EPKIA) līdz 2006. gada jūnijam.
In December 2005 the Justice and Home Affairs (JHA) Council called upon the Commission to make a proposal on EPCIP by June 2006.
Priekšlikums direktīvai paredz pasākumus, ko Komisija piedāvā Eiropas kritisko infrastruktūru (EKI) apzināšanai un noteikšanai un vajadzību novērtēšanai to aizsardzības uzlabošanai.
This proposal for a Directive presents the measures that the Commission is proposing on the identification and designation of European Critical Infrastructures (ECI) and the assessment of the need to improve their protection.
Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 308. pants.
The legal basis for the proposal is Article 308 of the Treaty establishing the European Community.
Informāciju savāca no visām ieinteresētajām personām.
Information was collected from all relevant stakeholders.
Tā kā pašlaik ES līmenī nav horizontālu noteikumu attiecībā uz kritiskās infrastruktūras aizsardzību, Komisijas priekšlikums paredz izveidot horizontālu sistēmu Eiropas kritiskās infrastruktūras apzināšanai un noteikšanai, procedūru un vajadzību novērtēšanai to aizsardzības uzlabošanai.
As currently no horizontal provisions on critical infrastructure protection exist at EU level, the Commission's proposal intends to create a horizontal framework for the identification and designation of European Critical Infrastructures and for the assessment of needs to improve their protection.
Saskaņā ar Komisijas priekšlikumu tikai vienoti principi, izstrādājot tos kā direktīvu, var dot vajadzīgo pamatu saskaņotai un vienotai pasākumu īstenošanai ar mērķi aizsargāt EKI, kā arī skaidri noteikt EKI procesa dalībnieku tiesības un pienākumus.
Following the Commission's proposal only a common framework, by way of a directive, can provide the necessary basis for a coherent and uniform implementation of measures to enhance the protection of ECI, as well as defining clearly the respective responsibilities of ECI stakeholders.
Elastīgi izvēles pasākumi nespētu nodrošināt stabilu pamatu, jo tie nedotu pietiekamu skaidrību par kompetencēm, kā arī skaidri nenoteiktu EKI procesa dalībnieku tiesības un pienākumus.
Non-binding voluntary measures, while flexible, would not provide the necessary stable foundation as they would not provide enough clarity on who does what, nor would they clarify the rights and obligations for ECI stakeholders involved.
REFERENTES NOSTĀJA
RAPPORTEUR'S POSITION:
Referente atbalsta vienotu principu ideju.
The rapporteur supports the idea of a common framework.
Patiesi, infrastruktūras objekta bojājums vai zaudējums vienā dalībvalstī var izraisīt negatīvas sekas citās valstīs un ietekmēt Eiropas ekonomiku kopumā.
Indeed, the damage or loss of a piece of infrastructure in one MS may have negative effects on several others and on the European economy as a whole.
Jaunās tehnoloģijas (piem., internets) un tirgus liberalizācija (piem., elektrības un gāzes piegāde) nozīmē, ka atsevišķas infrastruktūras sastāvdaļas ir lielāka tīkla daļa.
New technologies (e.g. the internet) and market liberalisation (e.g. in electricity and gas supply) mean that much infrastructure is part of a larger network.
Šajā situācijā aizsardzības pasākumi ir tik stipri, cik stiprs ir to vājākais posms.
In such a situation protection measures are only as strong as their weakest link.
Ir jārīkojas kritiskās infrastruktūras neaizsargātības un ar to saistītā riska dēļ attiecīgo pakalpojumu nodrošināšanā.
The vulnerability of critical infrastructures and the ensuing vulnerability of the services they provide, require action.
Lai neaizsargāto kritisko infrastruktūru un pakalpojumus efektīvi aizsargātu, nepieciešama saziņa, darba koordinācija un sadarbība valsts un Kopienas līmenī, iesaistot visas attiecīgās ieinteresētās personas.
And effective protection of vulnerable critical infrastructures and services requires communication, coordination and cooperation - nationally and at EU level, involving all relevant stakeholders.
Turklāt pagātnes pieredze liecina, ka, ja notiek terora akts, ES valstu vadītāji aicinās iesniegt jaunus drošības priekšlikumus četrdesmit astoņu stundu laikā, tādējādi pavājinot iespējamo priekšlikumu kvalitāti.
Furthermore, experiences from the past do tell us that if a terrorist attack occurs, the EU Heads of State will be calling for new security proposals within forty-eight hours, thereby weakening the quality of possible proposals.
Vai pat sliktāk, tie ierosina nesamērīgus un nepārredzamus pasākumus, piemēram, aizliegumu ienest lidmašīnās šķidras vielas.
Or even worse, they come up with measures that are disproportionate and lack transparency, like for example the measures restricting liquids aboard aircrafts.
Tādēļ horizontālu noteikumu ieviešana ES līmenī, ņemot vērā sarežģītos procesus un pārrobežu mēroga kritisko infrastruktūru saskarnes, rada pamatotas bažas.
The establishment of horizontal provisions at EU-level, whereby the complex processes and interfaces of critical infrastructures with a trans-national dimension are taken into account, is therefore a legitimate concern.
Tomēr tajā pašā laikā ir jāatzīst, ka ES ir jāatbalsta, nevis jādubulto dalībvalstu darbs.
At the same time, however, it should be recognised that the EU should support and not duplicate the work of the Member States.
Ir jāpieņem augšupejoša pieeja, paturot prātā, ka valstu dienesti vislabāk zina, kas notiek to valstīs.
A bottom-up approach should be taken, bearing in mind that national services know best what is happening in their countries.
To paziņojusi, referente uzskata, ka Kopienas pieeja ir pamatojama vienīgi tad, ja ir cietušas vismaz trīs dalībvalstis vai vismaz divas dalībvalstis, neskaitot to, kurā ir kritiskā infrastruktūra.
Having said that, the rapporteur is of the opinion that a Community approach can only be justified if at least three Member States would be affected or at least two Member States other than that in which the critical infrastructure is located.
Referente uzskata par svarīgu atgādināt, ka primāri un galīgi atbildīgas par kritisko infrastruktūru aizsardzību ir dalībvalstis un kritisko infrastruktūru īpašnieki/apsaimniekotāji.
It is important for her to recall that the primary and ultimate responsibility for protecting critical infrastructures falls on the Member States and the owners/operators of critical infrastructures.
Un tā kā privātajā sektorā ir īpaša pieredze, zināšanas un prasības attiecībā uz kritiskās infrastruktūras aizsardzību, ļoti svarīgi ir pilnībā iesaistīt privāto sektoru.
And as private sector possesses particular experience, expertise and requirements concerning the protection of their critical infrastructures, it is of utmost importance to fully involve the private sector.
Turklāt referente vēlas uzsvērt, ka par katru cenu ir jāizvairās no dažādu tiesību aktu vai noteikumu dublēšanās vai pretrunām starp tiem.
Moreover, the rapporteur would like to stress that duplication of - or contradiction between different acts or provisions should be avoided at all costs.
Tādējādi iespējamās turpmākajās kopējās novērtēšanas metodoloģijās, ja tiek uzskatīts par nepieciešamu, ir jāņem vērā esošās metodoloģijas.
Possible future common assessment methodologies, if deemed to be necessary, should thus take into account existing methodologies.
Daudzpusējie nozaru kritēriji tādējādi ir jāpamato uz esošajiem uz nozarēm balstītajiem aizsardzības pasākumiem, ņemot vērā atsevišķu kritisko infrastruktūras nozaru īpašības.
Cross-cutting and sectorial criteria should thus be built on existing sector-based protection measures, taking into account the characteristics of individual critical infrastructure sectors.
Ja Kopienas mehānismi jau ir ieviesti, ir jāturpina tos izmantot.
Where Community mechanisms are already in place, they should continue to be used.
Un atbilstība vienam vai vairākiem esošajiem aizsardzības pasākumiem varētu atbilst prasībai pieņemt un atjaunināt apsaimniekotāju drošības plānu un/vai prasībai iecelt drošības sakaru virsnieku.
And compliance with one or more of the existing protection measures, could satisfy the requirement to establish and update an Operator Security Plan and/or the requirement to designate a Security Liaison Officer.
Visbeidzot - referente uzskata, ka administratīvais slogs, cik vien iespējams, ir jāsamazina, cita starpā, ievērojot „pilna apjoma apkalpošanas” principu.
Finally, the rapporteur believes that the administrative burden should be as limited as possible, respecting inter alia the " One-stop-shop " principle.
Atsaucoties uz 2005. gada 5. novembra Hāgas programmu, kurā aplūkota gan pārrobežu mēroga krīžu, kas skar divas vai vairāk dalībvalstis, efektīva pārvarēšana, civilās aizsardzības uzlabošana katastrofu gadījumā, kā arī Eiropas Savienības kritisko infrastruktūru aizsardzība (še turpmāk – KIA) cīņā pret terorismu, un balstoties uz 2005. gada 17. novembra Zaļās grāmatas sagatavošanā paveikto darbu, Komisija ir izstrādājusi priekšlikumu par pasākumiem Eiropas krīžu vadības uzlabošanai.
The Commission submitted a proposal on measures to improve European crisis management based on the Hague Programme of 5 November 2005, which covers both the efficient management of crises affecting two or more Member States, improved civil protection in the event of disasters and critical infrastructure protection (CIP) in the fight against terrorism, and on the preparatory work of the Commission in connection with the Green Paper of 17 November 2005.
Kritiskās infrastruktūras ir materiālas iekārtas, informācijas tehnoloģiju iekārtas, sistēmas, pakalpojumi un pamatlīdzekļi, kuru darbības traucējumi vai iznīcināšana varētu radīt nopietnas sekas uz iedzīvotāju veselību, drošību vai ekonomisko labklājību, kā arī uz dalībvalstu valdību darbības efektivitāti.
Critical infrastructures consist of those physical and information technology facilities, networks, services and assets which, if disrupted or destroyed, would have a serious impact on the health, safety, security or economic well-being of citizens or the effective functioning of governments in the Member States.