natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dalībvalstis sadarbojas, lai starptautisku upes baseinu apgabaliem, kas pilnībā atrodas Kopienas teritorijā, izstrādātu vienu vienotu starptautisku plūdu riska pārvaldības plānu.
In the case of an international river basin district falling entirely within the Community, Member States shall ensure coordination with the aim of producing one single international flood risk management plan.
Ja starptautisks upes baseina apgabals pilnībā atrodas Kopienas teritorijā, dalībvalstis nodrošina darbības koordināciju , piemēram, izveidojot informācijas apmaiņas tīklus starp kompetentajām iestādēm, nolūkā izstrādāt vienotu starptautisku plūdu riska pārvaldības plānu.
In the case of an international river basin district falling entirely within the Community, Member States shall ensure coordination , for example by developing networks for the exchange of information between the competent authorities, with the aim of producing one single international flood risk management plan.
Pievienošanās sarunvalstis un kandidātvalstis tiek mudinātas aktīvi piedalīties šādos koordinācijas pasākumos.
Accession and candidate countries are strongly encouraged to cooperate actively in such coordinating actions.
Ja šāda plāna nav, dalībvalstis izstrādā plūdu riska pārvaldības plānu, kas aptver vismaz tās starptautiskā upes baseina apgabala daļas, kas atrodas to teritorijā.
Where such a plan is not produced, Member States shall produce flood risk management plans covering at least the parts of the international river basin district falling within their territory.
Izstrādājot šādus plānus, tās apspriežas ar tām dalībvalstīm, kuras atrodas attiecīgajā starptautiskajā upes baseinā, sniedz ziņojumu par šo valstu viedokli un ņem vērā to plānu ietekmi uz kaimiņos esošajām dalībvalstīm.
In drawing up such plans, they shall consult the Member States situated in the international river basin, shall report on the views of these Member States and shall take account of the impact of their plans on neighbouring Member States.
Informācijas apmaiņas tīkla izveide starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kuras kopīgi atbild par starptautisku upes sateces apgabalu, ir viens no svarīgākajiem soļiem, lai panāktu plūdu riska pārvaldības koordinēšanu un attiecības, kas pamatojas uz aizvien lielāku savstarpēju uzticēšanos.
The development of a network for the exchange of information between the competent Member-State authorities sharing responsibility for an international river catchment area is one of the most fundamental steps towards flood risk management coordination and towards relations based on progressively greater mutual confidence.
Lai panāktu pilnīgu koordināciju, plāni jāizstrādā, apspriežoties ar pievienošanās sarunvalstīm, lai tās pēc iespējas ātrāk varētu panākt atbilstību ES politikas jomām un spēkā esošajam acquis .
To achieve full coordination it is necessary to draw up plans in consultation with the applicant Member States so that they can come into line as rapidly as possible with EU policies and the existing acquis.
Šī punkta otrā daļa ir grozīta, jo sākotnējais formulējums pieļāva iespēju pirmajā daļā paredzētos pasākumus neīstenot, tādējādi padarot attiecīgo noteikumu par spēkā neesošu.
The second part of the paragraph is amended since the original wording leaves open the possibility of the measures contained in the first part not being implemented, thereby rendering the provision inoperative.
Ir jāapspriežas jebkurā gadījumā, pat ja nav kopēja plāna.
Consultation must take place at any event, even if there is no common plan.
Attiecībā uz starptautiskiem upes baseina apgabaliem iesaistītās dalībvalstis šo saskaņošanu nodrošina kopīgi un šajā nolūkā drīkst izmantot esošās struktūras, kuru pamatā ir starptautiski nolīgumi.
For international river basin districts the Member States concerned shall together ensure this coordination and may, for this purpose, use existing structures stemming from international agreements.
Pielāgojums Ūdens pamatdirektīvas 3. panta 4. punktam.
Adaptation to Article 3(4) of the Water Framework Directive.
Ja starptautiska upes baseina apgabals plešas ārpus Kopienas robežām un ja tam nav izstrādāts plūdu riska pārvaldības plāns ar attiecīgās trešās valsts līdzdalību, dalībvalstis izstrādā plūdu riska pārvaldības plānu, kas aptver vismaz tās starptautiskā upes baseina apgabala daļas, kas atrodas to teritorijā .
In the case of an international river basin district extending beyond the boundaries of the Community, where one single international flood risk management plan including any third country concerned is not produced, Member States shall produce flood risk management plans covering at least the parts of the international river basin district lying within the territory of the Member States concerned .
Ja starptautiska upes baseina apgabals plešas ārpus Kopienas robežām un ja tam nav izstrādāts plūdu riska pārvaldības plāns ar attiecīgās trešās valsts līdzdalību, iesaistītā dalībvalsts vai dalībvalstis kopā ar attiecīgajām trešām valstīm cenšas nodibināt pienācīgu koordināciju, lai sasniegtu minētās direktīvas mērķus visā upes baseina apgabalā .
In the case of an international river basin district extending beyond the boundaries of the Community, where one single international flood risk management plan including any third country concerned is not produced, the Member State or Member States concerned shall endeavour to establish appropriate coordination with the relevant third countries, with the aim of achieving the objectives of this Directive throughout the river basin district.
Pielāgojums Ūdens resursu pamatdirektīvas 3. panta 5. punktam.
Adaptation to Article 3(5) of the Water Framework Directive.
Pielāgojums Ūdens resursu pamatdirektīvai.
Adaptation to the Water Framework Directive
Pirmo plūdu riska pārvaldības plānu sagatavošanu un to turpmāku atjaunināšanu, kā minēts šīs direktīvas 10. pantā , veic saskanīgi ar Direktīvas 2000/60/EK 13. panta 7. punktā paredzēto upes baseina apsaimniekošanas plānu pārskatu izstrādi , un vajadzības gadījumā tos integrē minētajos pārskatos.
The development of the first flood risk management plans and their subsequent reviews as referred to in article 10 of this Directive shall be carried out in close coordination with and , if considered appropriate, integrated into , the reviews of the river basin management plans provided for in Article 13(7) of Directive 2000/60/EC.
Šīs direktīvas 10. pantā minēto pirmo plūdu riska pārvaldības plānu sagatavošanu un to turpmāku pārskatīšanu veic saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 13. panta 7. punktā paredzētajiem upes baseina pārvaldības plānu pārskatiem , un tos var integrēt minētajos pārskatos.
The development of the first flood risk management plans and their subsequent reviews as referred to in Article 10 of this Directive shall be carried out in coordination with, and may be integrated into, the reviews of the river basin management plans provided for by Article 13(7) of Directive 2000/60/EC.
Vienmēr vajadzētu nodrošināt saskaņotību ar Direktīvu 2000/60/EK.
Coordination with directive 2000/60/EC should always be carried out.
Šādai integrēšanai tomēr jābūt fakultatīvai.
The integration, however, should remain an option.
Dalībvalstis varētu arī izvēlēties izstrādāt atsevišķu plānu.
Member States could also opt for having a separate plan.
Dalībvalstis dara sabiedrībai pieejamu sākotnējo plūdu riska novērtējumu, plūdu riska kartes un plūdu riska pārvaldības plānu.
Member States shall make the preliminary flood risk assessment, the flood risk maps and the flood risk management plans available to the public.
Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 28. janvāra Direktīvu 2003/4/EK par vides informācijas pieejamību sabiedrībai 1 un Orhūsas konvenciju, dalībvalstis dara sabiedrībai pieejamu plūdu riska iepriekšējo novērtējumu, plūdu riska kartes un plūdu riska pārvaldības plānu.
Member States shall , in accordance with Directive 2003/4/EC of the European Parliament and of the Council of 28 January 2003 on public access to environmental information 1 : and with the Aarhus Convention , make the preliminary flood risk assessment, the flood risk maps and the flood risk management plans available to the public.
Orhūsas konvencijas piemērošana Kopienas iestādēm un struktūrām un paplašinātā veidā — ES iedzīvotājiem, nodrošinās piekļuvi informācijai, sabiedrības līdzdalību lēmumu pieņemšanā un piekļuvi tiesu iestādēm attiecībā uz vides jautājumiem, tai skaitā tiem, kas saistīti ar plūdiem un to ietekmi.
Applying the Aarhus Convention to the Community institutions and bodies and, by extension, to EU citizens, will ensure access to information, public participation in decision-making and access to justice in environmental matters, including in connection with floods and their impact.
Daudzas plūdu negatīvās sekas iespējams samazināt, ja sabiedrība ir informēta par attiecīgo risku un ir sagatavota koordinētai rīcībai plūdu gadījumā.
Many adverse effects of floods can be minimised if the society knows about the risks and is prepared to respond to floods in a coordinated manner.
Dalībvalstis var nolemt neizstrādāt 4. pantā minēto plūdu riska iepriekšējo novērtējumu attiecībā uz tiem upes baseiniem un piekrastes joslām, kuriem tas izstrādāts līdz [spēkā stāšanās datums], ja pastāv potenciāls būtisks risks vai ir pamats uzskatīt, ka pastāv šāda riska varbūtība tādā pakāpē, ka šie apgabali jāidentificē kā 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētie apgabali.
Member States may decide not to draw up the preliminary flood risk assessment referred to in Article 4 for those river basins and stretches of coastline for which it has been established by [date of entry into force] that a potential significant flood risk exists or might reasonably be considered likely to occur to the extent that they must be identified as areas referred to in point (b) of Article 5(1).
Dalībvalstis var nolemt līdz [spēkā stāšanās datums] izmantot esošās plūdu riska kartes, ja tās atbilst 7. pantā minētajām karšu prasībām.
Member States may decide by [date of entry into force] to use current flood risk maps if they fulfil the requirements of the maps referred to in Article 7.
Dalībvalstis var nolemt neizstrādāt 9. pantā minētos plūdu riska pārvaldības plānus, ja [spēkā stāšanās datums] esošie plāni ir piemēroti 1. un 9. pantā minēto mērķu sasniegšanai.
Member States may decide not to draw up the flood risk management plans referred to in Article 9 if current plans as at [date of entry into force] are appropriate for achieving the objectives laid down in Articles 1 and 9.
Dalībvalstis saskaņā ar šī panta 1., 2. un 3. punktu informē Komisiju par saviem lēmumiem 5. panta 3. punktā, 8. panta 1. punktā un 11. panta 1. punktā minētajos termiņos.
Member States shall notify the Commission of their decisions in accordance with paragraphs 1, 2 and 3 of this Article within the deadlines provided for in Article 5(3), Article 8(1) and Article 11(1).
Jaunajā 16.a pantā iekļauti noteikumi par dalībvalstīs iepriekš veiktā darba atzīšanu, lai šādu darbu varētu atzīt par derīgu pat tad, ja tas neatbilst šīs direktīvas precīzam formulējumam, bet atbilst šīs direktīvas pasākumu mērķim.
The new Article 16a bundles the rules on recognition of preliminary work carried out in the Member States so that such work may be recognised even if it does not comply with the precise wording of the directive but achieves the objective of its measures.
Attiecībā uz daudzām starptautiskām ūdenskrātuvēm jau eksistē saskaņoti plūdu rīcības plāni.
Harmonised flood action plans meeting the objectives set out in the Directive already exist for many international waters .
Jāļauj šos esošos plānus saglabāt, un tiem jāpiemēro atbrīvojums no šīs direktīvas formālajiem noteikumiem.
These existing plans must be allowed to stand and must be exempted from the formal provisions of the Directive.
Sākotnējo plūdu riska novērtējumu, plūdu riska kartes un plūdu riska pārvaldības plānu dalībvalstis iesniedz Komisijai trīs mēnešos pēc to izstrādes pabeigšanas.
Member States shall submit the preliminary flood risk assessment, the flood risk maps and flood risk management plans to the Commission within three months after their completion.
Plūdu riska iepriekšējo novērtējumu, plūdu riska kartes un plūdu riska pārvaldības plānus , tostarp attiecībā uz pārrobežu plūdu risku, dalībvalstis iesniedz Komisijai trīs mēnešu laikā pēc to izstrādes pabeigšanas.
Member States shall submit the preliminary flood risk assessment, the flood risk maps and flood risk management plans , including cross-border flood risks, to the Commission within three months after their completion.
Jābūt skaidri formulētam noteikumam iekļaut pārrobežu risku, kas var rasties gan kaimiņos esošajās Eiropas Savienības dalībvalstīs, gan valstīs, kuras nav ES sastāvā.
There must be express provision to include the cross-border risks which may arise both from neighbouring Member States and from non-Member States of the Union.
Ne vēlāk kā 2018. gada 22. decembrī un pēc tam — reizi sešos gados Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu par šīs direktīvas ieviešanu .
The Commission shall by 22 December 2018 submit to the European Parliament and to the Council a report on the implementation of this Directive at the latest and every six years thereafter.
Ne vēlāk kā 2018. gada 22. decembrī un pēc tam reizi sešos gados Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu par šīs direktīvas īstenošanu .
The Commission shall, by 22 December 2018 at the latest and every six years thereafter, submit to the European Parliament and to the Council a report on the implementation of this Directive.
Šī ziņojuma izstrādē jāņem vērā klimata pārmaiņu ietekme.
The impact of climate change shall be taken into account in drawing up this report.
Pielikuma A iedaļas 4.a punkts (jauns)
Annex, section A, point 4 a (new)
4.a Prioritātes noteikšana pasākumiem, kas veicina kaitējuma novēršanu saskaņā ar Direktīvā 2000/60/EK minētajiem nepasliktināšanās un/vai labu ekoloģiskās un ķīmiskās kvalitātes un kvantitatīvo rādītāju mērķiem, tādiem kā:
4a. a prioritisation of the measures that promote the prevention of damage according to the "non- deterioration" and/or "good ecological, chemical and quantitative status" objectives of Directive 2000/60/EC such as:
– mitrzemju un palieņu aizsardzība,
- protecting wetlands and floodplains,
– degradētu mitrzemju un palieņu (tostarp upju līkumu), it īpaši to, kas savieno upes ar to palienēm, atjaunošana,
- restoring degraded wetlands and floodplains (including river meanders), especially those that reconnect rivers with their floodplains,
– novecojušu pretplūdu aizsardzības infrastruktūras iekārtu aizvākšana no upēm,
- removing obsolete flood defence infrastructures from rivers,
– jaunas (infrastruktūras, ēku utt.) būvniecības nepieļaušana palienēs,
- preventing further construction (infrastructures, housing, etc.) in floodplains,
– esošo ēku uzlabošanas būvpasākumu veicināšana (piemēram, pāļu pamatu likšana),
- promoting construction measures to upgrade existing buildings (such as pile foundation),
– atbalsts ilgtspējīgai zemes izmantošanas praksei sateces apgabalos, piemēram, mežu atjaunošanai, lai uzlabotu dabisko ūdensaizturi un gruntsūdeņu atjaunošanos,
- supporting sustainable land use practices in catchment areas, such as reforestation, in order to improve natural water retention and groundwater recharge,
– iepriekšēja apstiprināšana vai reģistrācija pastāvīgām darbībām palienēs, tādām kā būvniecība un rūpnieciskā attīstība.
- prior authorisation or registration for permanent activities in floodplains such as construction and industrial development;
Atbilstošā riska novēršanas un aizsardzības līmeņa sasniegšanai veikto pasākumu virzības novērtējums.
2. an assessment of the progress made towards the achievement of the level of risk prevention and protection;
Plūdi ir Eiropā visbiežāk sastopamais dabas katastrofu veids.
Floods are the most frequently‑occurring natural disasters in Europe.
2002. un 2005. gadā Eiropā notikušajiem plūdiem bija postošas sekas visvairāk skartajos apgabalos: neskaitāmi cilvēku upuri, cilvēku evakuācija, ēku un infrastruktūras smagie bojājumi.
The floods that happened in 2002 and 2005 had devastating consequences in the areas worst affected, resulting in fatalities, evacuation of people from their homes, and serious damage to homes and infrastructure.
Tas arī radīja daļēji ilglaicīgus kaitējumus videi un nepārredzamus ekonomiskos zaudējumus.
In some cases, there was also long-term damage to the environment as well as enormous economic damage.
Lietusgāzes 2005. gada augustā prasīja vairāk nekā 70 cilvēku dzīvības.
The rainfall in August 2005 alone cost more than 70 human lives.
Zinātniski ir konstatēts, ka stipru lietusgāžu biežumu un intensitāti pastiprina vairāki faktori:
Scientists are convinced that the frequency and intensity of heavy rainfall is increasing as a result of a number of factors associated with human activities:
² intensīvā urbanizācija, it īpaši riskam pakļautajos apgabalos (urbāno apgabalu un ceļu attīstība, upju tecēšanas virziena maiņa, pārplūdes apgabalu nepārdomāta apbūve);
· intensive urbanisation, above all in risk areas (development of urban areas and roads, changes to river courses, ill‑considered building on overflow areas);
² mežu izciršana , it īpaši atļauta mežu izciršana ielejās, lai būvētu atpūtas namus, rūpnīcas un tirdzniecības centrus kalnu upju iepriekš mežiem apaugušos krastos.
· deforestation , in particular authorised felling in valleys, in order to build holiday homes and industrial and business parks on previously wooded banks of rivers in mountain areas;
² intensīvā lauksaimniecība , ko kritizē augšējo zemes slāņu izolācijas, pļavu un pārplūdes apgabalu samazināšanas, ganībām paredzēto teritoriju apbūves un vasarāju audzēšanas dēļ;
· intensive agriculture , which has been criticised for leading to sealing of the upper layers of soil, reducing meadow land and overflow areas, building on pasture land and developing spring crops;
² zemes erozija .
· soil erosion .
Eiropas Komisija pēc 2002. gada plūdiem iesniedza ES darbības programmu, kas cita starpā paredz uzlabojumus pētniecībā un informācijas izplatīšanā.
Following the floods in 2002, the Commission presented an EU flood action programme aimed, inter alia , at improving research and information.
Pēc tam Komisija iesniedza paziņojumu par plūdu riska pārvaldību ( KOM(2004)0472 ), kurā tā sniedz plūdu riska novērtējumu un ierosina veikt saskaņotus pasākumus.
This was followed by a Commission communication on flood management (COM(2004)472) which presented an analysis and proposed concerted measures.
Viens no šiem pasākumiem ir saistīts ar pašreizējo direktīvas priekšlikumu, kura mērķis ir samazināt un novērst plūdu izraisīto kaitējumu ietekmi uz cilvēka veselību, vidi, infrastruktūru un saimniecisko darbību.
Among the measures proposed was the current proposal for a Directive, which is essentially aimed at reducing and managing risks to human health, the environment, infrastructure and the economy associated with floods.
Referents atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu.
Your rapporteur welcomes the Commission initiative.
Viņš uzskata, ka, ņemot vērā plūdu izraisīto kaitējumu riska pastiprināšanos, ir svarīgi izveidot Eiropas mēroga pamatregulējumu.
In the face of the increasing risk of flood‑related damage, he considers it essential to establish a European regulatory framework.
Tāpat viņš atzīmē, ka, ņemot vērā to, ka lielais vairums Eiropas upju apgabalu vienlaikus atrodas divu vai vairāku valstu teritorijā (sk. attēlu nākamajā lappusē), nepietiek tikai ar valsts izstrādāto plūdu riska pārvaldības plānu.
He also notes that, in view of the fact that the majority of European river basins are divided between two or more countries (see map on next page), a purely national approach to flood management is not enough.
Minētais Eiropas pamatregulējums, pēc referenta domām, jāveido, stingri ievērojot subsidiaritātes principu; dalībvalstis var neatkarīgi pieņemt un tām jāpieņem neskaitāmi svarīgi lēmumi, piemēram, par aizsardzības līmeni un aizsardzības pasākumu izvēli.
In establishing this European regulatory framework, the strictest possible account should, in your rapporteur's view, be taken of the subsidiarity principle; many important decisions such as on the level of protection and choice of protection measures can, and should, be taken by the Member States themselves.
Saskaņā ar minēto direktīvu ir noteiktas šādas saistības: sniegt plūdu riska sākotnējo novērtējumu, izstrādāt plūdu riskam pakļauto apgabalu kartes un plūdu riska pārvaldības plānus.
The obligations associated with this Directive are confined to the following steps: preliminary flood risk assessment, preparation of flood risk maps and preparation of flood risk management plans.
Sākotnējais novērtējums (4. pants) nodrošina, ka apgabalus, kuri nav pakļauti plūdu riskam, var izslēgt un tādējādi ietaupīt izdevumus, kas rodas karšu sagatavošanas procesā.
The preliminary plausibility assessment (Article 4) will ensure that areas in which there is no flood risk are excluded, saving costs for example in connection with mapping.
Tāpat direktīvas īstenošanai būtu jāparedz pēc iespējas mazs darba administratīvais un tehniskais apjoms dalībvalstīs.
Furthermore, the administrative and technical costs to Member States of implementing the Directive should be as low as possible.
Turklāt viens no svarīgākajiem aspektiem ir nodrošināt paveiktā darba spēkā esamību , t.i, ka dalībvalstis var izmantot līdz šim jau paveiktā darba rezultātus saistībā ar aizsardzību pret plūdiem.
One of the most important aspects in this connection is the guarantee that existing work will be protected , i.e. that it will be possible for Member States to use work already carried out in the area of flood protection.
Tāpat ir jānodrošina tālejoša minētās direktīvas saskaņošana ar Ūdens resursu pamatdirektīvu (2000/60/EK), jo attiecībā uz mērķiem tās papildina viena otru.
The Directive should also be synchronised to a large extent with the Water Framework Directive (2000/60/EC), as the objectives of the two directives are complementary.
Referents ierosina normatīvajā tekstā skaidri minēt paveiktā darba spēkā esamības principu.
Your rapporteur proposes that the principle of protecting existing work should be expressly mentioned in the text of the act.
Viņš arī piekrīt ierobežot sākotnējo novērtējumu, nosakot dažus pamatelementus; šajā posmā vēl nav runa par plūdu riska augstvērtīgu zinātnisku novērtējumu.
He also advocates limiting the preliminary assessment to a number of key aspects; a highly scientific assessment of flood risk should not be carried out at this stage.
Tādēļ arī pietiek ar to, ja izvērtē pēdējo 30 gadu laikā notikušos plūdus.
It should also be sufficient to refer to flood events that have taken place in the past 30 years.
Turklāt referents vēlas, lai Komisija pildītu starpnieka funkciju dalībvalstu savstarpējo konfliktu gadījumos, kā tas notiek saistībā ar Ūdens resursu pamatdirektīvu.
Your rapporteur would also like - as is already the case under the Water Framework Directive - to give the Commission a mediation role in conflicts between Member States.
Turpmāko grozījumu mērķis ir piešķirt dalībvalstīm lielāku rīcības brīvību vai panākt skaidrību valodas ziņā.
Other amendments are aimed at giving Member States greater flexibility or clarifying the wording.
Reģionālās attīstības komiteja s ATZINUMS
OPINION of the Committee on Regional Development
Atzinumu sagatavoja: Jillian Evans
Draftswoman: Jillian Evans
Priekšlikuma paskaidrojuma rakstā Eiropas Komisija uzsver plūdu traģiskās sekas (2002. gadā gājuši bojā vairāk nekā 700 cilvēki) un apjomīgo kaitējumu, kas nodarīts videi, privātajai un valsts infrastruktūrai un saimnieciskajai darbībai.
In its Explanatory Memorandum, the European Commission stresses the tragic consequences (more than 700 deaths in 2002) and the magnitude of the damage to the environment, to private and public infrastructure, and to the economic activity of the regions caused by floods.
Plūdu apjomi ir palielinājušies, jo upju baseinos ir ievērojami samazinājusies dabiskā plūdu aizturēšanas spēja.
Flood volumes have been increased because of a massive reduction in the natural flood retention capacity of river basins.