natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ii) noteikt un uzmanīgi novērst atlikušos šķēršļus pārrobežu finanšu pakalpojumu nodrošināšanai ES un pilnīgai ES tirgus integrācijai;
ii) identify and carefully address remaining obstacles to the cross-border provision of financial services in the EU and to the full integration of the EU market;
iii) izmantot visus pieejamos ES konkurences politikas instrumentus, lai pārvarētu šķēršļus konkurencei finanšu nozarē;
iii) make use of all available EU competition policy instruments to address any obstacle to competition in the financial sector;
iv) veicināt to, lai tiktu izmantotas visas iespējas ES tirgus integrācijas paātrināšanai.
iv) encourage the industry to exploit any opportunity to foster integration of the EU market.
Vajadzības gadījumā selektīvi varētu pieņemt jaunus tiesību aktus, kuru mērķis būtu aizpildīt nepilnības ES reglamentējošajos noteikumos vai atjaunināt spēkā esošos tiesību aktus.
New legislative measures could be adopted, if needed, on a selective basis and targeted to fill some gaps in the EU regulatory framework or to keep up-to-date existing legislation.
Tomēr visas šādas jaunas iniciatīvas būtu rūpīgi jāizvērtē un to sakarā jāveic piesardzīga izmaksu un guvumu analīze, kā arī jāiesaista attiecīgās nozares pārstāvji.
However, any new regulatory initiatives would need a careful assessment and a cautious cost-benefit analysis, as well as the involvement of the industry.
Attiecībā uz otro jautājuma daļu es teiktu, ka nesenajos gadījumos, kad bija aizdomas par tirgus manipulācijām, vērtspapīru uzraugi visā Eiropā reaģēja samērā ātri, uzsākot izmeklēšanu.
As regards the second part of the question, I would note that in recent cases of alleged market manipulation securities supervisors throughout Europe reacted rather quickly, by opening investigations.
Ir sagaidāms, ka jaunie saskaņotie noteikumi pret tirgus manipulācijām stiprinās esošos reglamentējošos noteikumus.
The new harmonised rules against market manipulations are expected to further reinforce the regulatory framework.
Līdzko jaunos noteikumus pilnā mērā īstenos visās dalībvalstīs, direktīvā paredzētais koordinācijas mehānisms ļaus uzraudzības iestādēm efektīvāk risināt līdzīgus gadījumus pārrobežu mērogā.
Once the new rules are fully implemented in all Member States, the coordination mechanism envisaged in the directive will allow a more efficient management by supervisory authorities of similar cases with a possible cross-border dimension.
Kāds ir Jūsu viedoklis par gaidāmajiem priekšlikumiem radīt jaunu tiesisko regulējumu maksājumiem ES iekšējā tirgū?
What is your view on the upcoming proposals to create a new legal framework for payments in the Internal Market of the EU?
Kā ECB var veicināt patiesu vienreizējo maksājumu telpas īstenošanu Eiropā attiecībā uz maksājumiem gan mazumtirdzniecībā, gan vairumtirdzniecībā?
How can the ECB contribute the fulfilment of a true single payments area in Europe, both for retail and wholesale payments?
Es pozitīvi vērtēju Komisijas mērķi paredzēt ES integrēta un moderna maksājumu tirgus tiesisku regulējumu, kas veicinātu jauninājumus un nodrošinātu reglamentējošo darbību.
I welcome the Commission’s objective to provide a legal framework for an integrated and modern payments market in the EU that encourages innovation and ensures a regulatory level playing field.
Pašreizējais Komisijas direktīvas projekta priekšlikums vērtējams pozitīvi, jo tā mērķis ir pilnīga saskaņošana, likvidējot šķēršļus patiesi vienotam tirgum.
The Commission’s current proposal for a draft directive has merits in that it aims at full harmonization, thereby removing obstacles to a truly single market.
Par dažiem ierosinātā projekta noteikumiem vajadzētu turpināt apspriesties.
Some provisions of the proposed draft legislation may require further discussion.
Viens šāds jautājums, piemēram, attiecas uz kapitāla pietiekamību, lai segtu maksājumu nozarē radušos finanšu riskus.
One issue, for instance, concerns the capital adequacy to cover for financial risks incurred in the payments business.
Šīs vajadzības ir atkarīgas no to finanšu riska darījumu apmēra un ilguma, kas skar maksājumu institūcijas.
The requirement depends on the size and duration of financial exposures to which payment institutions are subject.
Cits jautājums attiecas uz uzraudzības prasībām tā saucamajām “maksājumu institūcijām”, kurām ir tiesības izsniegt un iegūt maksājumu kartes un uz kurām neattiecas kapitāla prasība.
Another issue concerns the supervisory requirements for the so-called “payment institutions” allowed to issue and acquire cards, without being subject to capital requirement.
Likumdošanas procesā ES likumdevējiem būs iespēja ņemt vērā visus jautājumus, lai veicinātu vienota maksājumu tirgus izveidi Eiropā.
The legislative process will give an opportunity to EU legislators to take into account all issues with a view to promote a single market for payment services in Europe.
Būtu jāizvairās no pārmērīgas reglamentēšanas.
Over-regulation should be avoided.
Galvenokārt jācenšas nodrošināt, lai darbojas spēkā esošie tiesību akti.
The main focus should be on making the existing legislation work.
ECB sniedz ieguldījumu vienota maksājumu tirgus veicināšanā ES un jo īpaši vienotajā eiro maksājumu zonā gan vairumtirdzniecības, gan mazumtirdzniecības maksājumos.
The ECB contributes to the single market for payment services in the EU and, in particular, the Single Euro Payments Area, in both the wholesale and the retail market.
Vairumtirdzniecības maksājumos Visas Eiropas automatizētā reālā laika bruto norēķinu sistēma ( TARGET ) kopš tās aizsākšanas 1999. gadā veicināja konsolidāciju ES mērogā.
In wholesale payments, the TARGET system contributed to consolidation in the EU since its launch back in 1999.
2004. gadā TARGET sistēmas tirgus daļa bija aptuveni 60 % no kopējā vairumtirdzniecības plūsmas apjoma.
In 2004, TARGET's market share was around 60 per cent of the total wholesale traffic volume.
Uzņēmējdarbības prakses saskaņošanas jomā ir jāatrisina vēl vairāki jautājumi.
There is still some way to go in terms of harmonization of business practices.
Sagaidāms, ka TARGET2 ieviešana, kas paredzēta 2007. gadā un pašreizējo sistēmu aizstās ar vienotu tehnisku platformu, radīs turpmākus uzlabojumus.
The introduction of TARGET2, which is due to go live in 2007 and will replace the current system with a single technical platform, is expected to bring about further improvements.
TARGET2 arī ļaus nodrošināt saskaņotu pakalpojumu līmeni, nodrošinot vienotu darbības jomu visām Eiropas bankām.
TARGET2 will also allow for the provision of a harmonized service level ensuring a level playing field for banks across Europe.
To veicinās arī vienotas cenu struktūras ieviešana iekšējiem un pārrobežu maksājumiem.
This will be supported by the implementation of a single price structure for domestic and cross-border payments.
Turklāt TARGET2 piedāvās jaunas iespējas bankām labāk saskaņot eiro likviditātes vadības sistēmas.
Moreover, TARGET2 will offer new features enabling banks to better integrate their euro liquidity management.
Mazumtirdzniecības maksājumos ECB kā pārmaiņu veicinātāja galvenā loma ir sekmēt vienotas eiro maksājumu zonas ( SEPA ) izveidi.
On retail payment services, the ECB’s main role, as a catalyst for change, is to promote the creation of a Single Euro Payments Area (SEPA).
ECB mērķis ir veicināt tirgus spēku virzītu, pašregulējošu integrācijas procesu, ko vajadzības gadījumā papildina ar reglamentējošiem pasākumiem.
The aim is to support a market-driven self-regulatory integration process, accompanied, where needed, by regulatory measures.
ECB, izmantojot Eiropas politisko sadarbību, ir jāuzrauga sasniegtais šajā jomā un katras valsts banku sistēmas ieguldījums SEPA .
The ECB should monitor this progress and the contribution to SEPA by each national banking community with the assistance of the EPC.
Vispārīgi runājot, vai jaunā kapitāla pietiekamības direktīva ( Basel II priekšlikumi) nāk par labu Eiropas pilsoņiem?
Is, broadly speaking, the new capital adequacy directive (the "Basel II" proposals) good for the citizens of Europe?
Šajā sakarā ECB būtu jānovēro iespējamie cikliskie efekti, kurus var izraisīt uz risku balstītā pieeja, kas ir Basel II pamatā; vai, Jūsuprāt, šie efekti būs ievērojami?
In this context, the ECB is supposed to observe potential procyclical effects resulting from the risk-based approach underlying Basel II: do you expect these effects to be significant?
Ierosinātās direktīvas ir svarīga Finanšu pakalpojumu rīcības plāna sastāvdaļa.
The proposed directives are essential components of the Financial Services Action Plan.
To mērķis ir modernizēt kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību pašreizējo kapitāla pietiekamības sistēmu.
Their objective is to modernise the existing capital adequacy framework for credit institutions and investment firms.
Līdzko dalībvalstis pareizi transponēs šīs direktīvas, tās nodrošinās, ka visā ES saskaņoti piemēro starptautiski aktīvo banku kapitāla novērtējuma un kapitāla standartu starptautiskās konverģences pārskatīto sistēmu.
Once properly transposed by the Member States, the directives will ensure the coherent application throughout the EU of the revised framework for international convergence of capital measurement and capital standards for internationally active banks.
Basel II ievērojami veicinās banku drošību un darbības pareizību un palielinās finanšu sistēmas stabilitāti kopumā.
Basel II will contribute strongly to safeguard banks’ safety and soundness and to increase the stability of the financial system as a whole.
Šajā sakarā jaunajā kapitāla pietiekamības sistēmā ir paredzēta struktūra, kas sekmē piesardzīgu banku vadību.
For this purpose, the new capital adequacy framework is provided with a structure that strengthens incentives for prudent bank management.
Tā arī paredz, ka banku uzraugi ir tieši iesaistīti banku iekšējā riska novērtējuma apstiprināšanā un kapitāla rezerves noteikšanā.
It also envisages that bank supervisors are directly involved in validating banks’ internal measurement of risk and in the assignment of a capital buffer.
Visbeidzot, ieviešot informācijas izpaušanas prasību, tā rada vidi, kurā tirgus dalībniekiem ir labāka pieeja informācijai par atsevišķu banku riskiem, līdz ar to var īstenot efektīvāku tirgus disciplīnu.
Finally, by introducing disclosure requirements, it creates an environment in which market participants have better access to information on risks in individual banks so that more effective market discipline can be exerted.
Šādi minētā sistēma veicinās uzticību finanšu institūcijām un sekmēs patērētāju aizsardzību ES.
In this way, the framework will enhance the confidence in financial institutions and strengthen consumer protection in the EU.
Vairāki komentētāji ir uzsvēruši iespējami negatīvās sekas, ko jaunās kapitāla prasības var radīt MVU finansēšanas jomā.
A number of commentators have focused on the potentially negative effects that the new capital requirements might have on the financing of SMEs.
Jo īpaši ir izteiktas bažas par to, ka, izmantojot kvantitatīvas vērtēšanas metodes, vairāk vērtēs finanšu rādītājus nekā tādus kvalitātes rādītājus kā uzņēmēja spējas vai uzņēmējdarbības plāns.
In particular, concerns were expressed that quantitative rating methods might put more emphasis on financial ratios than on qualitative factors such as the entrepreneur’s ability or business plans.
Šķiet, ka 2004. gadā publicētajā Basel II sistēmā lielākā daļa šo problemātisko jautājumu ir atrisināta.
The Basel II framework, as published in June 2004, seems to have dispelled most of these concerns.
Pētījumi liecina, ka visumā attiecībā uz lielāko daļu MVU varētu rasties labvēlīgāka pieeja nekā saskaņā ar Basel I .
Research indicates that most SMEs are in general expected to obtain rather more favourable treatment than under Basel I.
Lielākā daļa priekšrocību ir sagaidāmas, kad jauno sistēmu ieviesīs pilnā apmērā.
Most of the benefits are to be expected when the new system will be implemented in full regime.
Nevar izslēgt, ka pārejas posmā dažu finanšu institūciju darbība un to klientu darījumu iespējas būs ierobežotas.
It cannot be excluded that during the transition, some financial institutions and their customers might be affected.
Šis process būs jāuzrauga.
This will need monitoring.
Attiecībā uz jautājuma otro daļu cikliskums attiecas uz fenomenu, ka bankas aizdevumu izsniegšanas darbība visumā notiek atbilstīgi tādam pašam cikliskajam modelim, kāds vērojams ekonomikā, t.i., liela izaugsme ekonomikas kāpuma brīdī un maza izaugsme vai pat samazinājums ekonomikas krituma brīdī, tādējādi vēl vairāk pastiprinot minēto ciklisko attīstību.
As regards the second part of the question, pro-cyclicality refers to the phenomenon that banks’ loan business tends to follow the same cyclical pattern as that of the real economy, i.e. strong growth in an economic upturn and slow growth or even contraction in an economic downturn, thereby exacerbating such a pattern.
Visumā banku darbībā vērojams cikliskums neatkarīgi no to kapitāla prasību veida, kuras nosaka, piemēram, nevienmērīgas informācijas vai tirgus nepilnību dēļ.
In general, banks’ activities show pro-cyclical characteristics regardless of the design of capital requirements, which arise, for instance, on account of the existence of asymmetric information or market imperfections.
Attiecībā uz bažām par papildu cikliskumu Basel II sistēma ietver vairākus īpašus pasākumus šādu seku apjoma būtiskai samazināšanai.
In order to address concerns of additional pro-cyclicality, the Basel II framework includes a number of specific measures which reduces significantly the scope for such effects.
Tomēr ir jāizvērtē, kā minētajā jomā sistēma darbotos praksē.
There is, however, a need to assess how the framework would work in practice in this respect.
ECB dos ieguldījumu direktīvas iespējamo seku uz ekonomikas ciklu periodiskā uzraudzībā.
The ECB will contribute to the periodic monitoring of the directives’ possible effects on the economic cycle.
Eiropas Komisija divreiz gadā sagatavos ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei.
The European Commission will then report biannually to the European Parliament and the Council.
Ar kādiem izaicinājumiem, Jūsuprāt, ECB monetārā politika saskarsies, jaunajām dalībvalstīm, kuras ES pievienojās 2004. gadā, gatavojoties eiro ieviešanai?
What challenges do you think the ECB's monetary policy will face during the preparation of Euro entry by the new Member States which joined the EU in 2004?
Kāds ir Jūsu viedoklis par to, cik ātri tām būtu jāpievienojas monetārajai savienībai un jāievieš eiro, ņemot vērā konverģences kritērijus un dalību valūtas maiņas kursa mehānismā ( ERM II )?
What is your opinion regarding the pace at which they should join the monetary union and adopt the Euro, considering all of the convergence criteria and the participation in the exchange rate mechanism (ERM II)?
Ar lielāko izaicinājumu būs jāsaskaras tieši jaunajām dalībvalstīm, jo tām pirms pievienošanās eiro zonai ir jāpanāk ilgstoša konverģence.
The main challenges are for the new countries, as they have to achieve sustainable convergence before entering the euro area.
Konverģences kritēriji ir izklāstīti Līgumā (papildus centrālās bankas neatkarībai tie jo īpaši attiecas uz inflāciju, ilgtermiņa procentu likmēm, izvairīšanos no pārmērīga budžeta deficīta un dalību valūtas maiņas kursa mehānismā ERM ).
The criteria for convergence are described in the Treaty (they refer in particular to inflation, long term interest rates, avoidance of excessive deficit and ERM participation, in addition to the independence of the central bank).
Minēto kritēriju izpildi vērtēs ECB un Komisija.
They will be assessed by the ECB and the Commission.
Šajā ziņā ir jānodrošina vienāda attieksme, salīdzinot ar iepriekš veiktu valstu izvērtēšanu.
From this point of view, equality of treatment with the previous cases must be ensured.
Eirosistēma īsteno tādu monetāro politiku, lai panāktu cenu stabilitāti visā eiro zonā.
The Eurosystem conducts its monetary policy with a view to achieve price stability in the euro area as a whole.
Tādējādi, īstenojot monetāro politiku, nevar ņemt vērā atsevišķu valstu īpatnības vai atšķirības.
Monetary policy can thus not take country specificities or divergences into account.
Jaunās dalībvalstis IKP ziņā, salīdzinot ar pārējo eiro zonu, ir relatīvi mazas.
The new member countries are relatively small, in terms of GDP, compared to the rest of the euro area.
Tādēļ visas iespējamās adaptācijas problēmas, ja tādas būs, galvenokārt radīsies šajās valstīs.
Any possible problem of adaptation, if any, would thus arise primarily in these countries.
Pirmais izaicinājums, kas tiešā veidā nav daļa no konverģences kritērijiem, varētu būt jauno dalībvalstu centrālo banku iekļaušanās Eirosistēmā.
A first challenge, that is not explicitly part of the convergence criteria, could be the integration of the new countries’ NCBs within the Eurosystem.
Tas nozīmē, piemēram, to maksājumu sistēmu sasaisti ar esošo eiro zonu ( TARGET ) un monetārās politikas instrumentu un procedūru iekļaušanu esošajā decentralizētajā struktūrā.
This implies for instance the linking of their payment system with the euro area one (TARGET) and the integration of monetary policy instruments and procedures within the existing de-centralised structure.
Šajā jomā ir padarīts ļoti daudz, bet ir jānodrošina, ka pāreja notiek pakāpeniski.
From this point of view a lot of work has been done, but it must be made sure that the transition is smooth.
Cita veida problēmas varētu rasties to monetārās politikas pārņemšanas mehānisma iespējamo atšķirību dēļ, kuras izraisa, piemēram, atšķirīgas finanšu nozares attīstības pakāpes.
Another challenge could come from possible differences in the transmission mechanism of monetary policy, deriving for instance from the difference in the state of development of the financial sector.
Tas varētu nozīmēt, ka procentu likmju izmaiņām var būt atšķirīga ietekme kavējumu un apjomu ziņā nekā pārējā eiro zonā.
This could imply that interest rates changes may have a different impact, in terms of lags and size, than in the rest of the euro area.
Dažas šīs atšķirības ir iekšēju cēloņu radītas un parasti ar laiku kļūst mazākas, kā jau tas ir noticis pašreizējās dalībvalstīs.
Some of these differences are endogenous, and thus bound to become smaller over time, as it happened in current members.
Dažu citu atšķirību novēršanai var būt vajadzīga finanšu sistēmas un citu tirgu pārveidošana.
Some other differences may require reforms of the financial system and other markets.
Attiecībā uz iekļaušanās ātrumu vai termiņu nav noteikta grafika, saskaņā ar kuru iekļaušanās būtu jāīsteno.
As regards the speed of entry, there is no predefined timetable.
Dalība ERM II ir vajadzīgs, bet ne pietiekams nosacījums.
Participation in the ERM II is a necessary but not sufficient condition.
Lai noteiktu, vai konverģence ir ilgstoša, izvērtēs visu kritēriju izpildi.
All the criteria will be considered, with a view to establish that convergence is sustainable.
D. ECB darbība un demokrātiska atbildība un pārredzamība
D. Functioning of the ECB and democratic accountability and transparency
Vai Valdes locekļu dažādajiem pienākumiem laika gaitā nebūtu jāmainās saskaņā ar izmaiņām ECB uzdevumos un prioritātēs?
Shouldn't the different responsibilities of Board members change with time, in line with the changes occurred in the ECB's tasks and priorities?
ECB Valdes locekļi savus pienākumus pilda koleģiāli un Valdei ir koleģiāla atbildība.
The responsibilities of the ECB Board are exercised in a collegial way, and the Board is collegially accountable for it.
Pienākumu sagatavot un ārpus ECB izziņot lēmumus, kas izriet no minētās koleģiālās atbildības, uztic konkrētam Valdes loceklim, par to pieņemot kopēju lēmumu saskaņā ar vairākiem tādiem kritērijiem kā prasmes, pieredze un jomas, kam atsevišķi Valdes locekļi dod priekšroku.
The tasks of preparing and representing externally the decisions that derive from these joint responsibilities are allocated through a common decision on the basis of several criteria, such as efficiency, experience, preferences.
Minēto kritēriju izpildes un ECB uzdevumu un prioritāšu izmaiņu dēļ ar laiku varētu būt vajadzīga dažādu pienākumu rotācija.
The fulfilment of these criteria and the evolving tasks and priorities of the ECB may require over time some rotation of the various functions.
Vai Jūs varētu sīkāk izklāstīt savu viedokli par demokrātiskās atbildības jēdzienu attiecībā uz ECB un centrālajām bankām kopumā?
Could you elaborate on your views on the concept of democratic accountability with regards to the ECB and central banking in general?
ECB ir noteikts skaidrs mērķis — saglabāt cenu stabilitāti un sniegt atbalstu ES ekonomikas politikai.
The ECB has been given a clear objective: maintain price stability and, subject to it, support the economic policies of the EU.
Tādēļ ECB ir regulāri jāatskaitās par to, kā tā pildījusi savus pienākumus minētā uzdevuma sakarā.
It thus has to give regular account of the way in which it has exercised its functions to achieve this task.
Demokrātiskā atbildība ir pienākums, kas jāpilda visām nevēlētām iestādēm, kurām uzticēts kāds īpašs uzdevums.
Democratic accountability is a function that all un-elected bodies to whom a specific task is delegated must perform.
Atskaitīšanās par darbību ir mērķa sasniegšanai veikto darbību, to iemeslu un efektivitātes izskaidrojums.
Giving account means explaining the actions that have been taken to achieve the objective, the reasons for these actions and their effectiveness.
Par savu atbildības jomu ir jāatskaitās iestādēm, kas piešķīrušas pilnvaras, ka arī iestādēm, kas ir ieinteresētas minēto piešķirto pilnvaru īstenošanā.
Accountability has to be exercised to the bodies that have delegated the task and to those that represent the general interest affected by the delegated actions.
ECB ir jāatskaitās iestādēm, kas pārstāv tās sabiedrības vispārējās intereses, kura pieņēmusi eiro valūtu, jo īpaši Eiropas Parlamentam un Padomei.
In the case of the ECB, accountability should be exercised with respect to the bodies representing the general interest of the population that has adopted the euro, in particular the European Parliament and the Council.
ECB atskaitās Eiropas Parlamentam regulārajās tās priekšsēdētāja uzklausīšanās.
The ECB exercises its accountability to the European Parliament through the periodic hearings of its President.
Turklāt ECB priekšsēdētājs piedalās Eirogrupas sanāksmēs un Eirogrupas priekšsēdētāju aicina piedalīties ECB Padomes sēdēs.
In addition, the President of the ECB participates to the meetings of the Eurogroup and the President of the Eurogroup is invited to participate to the meetings of the ECB Governing Council.
ECB par saviem lēmumiem atskaitās arī plašākai sabiedrībai, regulāri rīkojot preses konferences pēc tām ECB Padomes sēdēm, kurās pieņem ar finanšu politiku saistītus lēmumus, un publicējot ikmēneša biļetenu un gada pārskatu.
The ECB gives account of its decisions also to the general public, through regular press conferences after the Council meetings where policy decisions are taken and through the publication of its Monthly Bulletin and Annual Report.
Salīdzinājumā ar citām centrālajām bankām Eiropas Centrālajai bankai ir vienas no augstākajām atbildības prasībām.
Compared to other central banks, the ECB has one of the highest standards of accountability requirements.
ECB ir ilgi atturējusies pieņemt Eiropas Parlamenta prasību publicēt tās Padomes sēžu protokolus.
The ECB has long refrained from accepting the European parliament's request to publish the minutes of its Governing Council's meetings.
Jūsuprāt, kādus traucējumus un neērtības šāda publicēšana radītu?
What do you think are the impediments and inconveniences of such publications?
Vai Jūs atbalstītu to, ka ECB tuvā nākotnē publicē tās Padomes sēžu protokolus?
Would you be in favour of the publication by ECB of the minutes of its Governing Councils meetings in the near-term future?
ECB Padomes sēžu protokola publicēšana varētu būt veids, kā ECB īsteno savu pārskatatbildību.
The publication of the minutes of the ECB Governing Council meetings could be seen as a way through which the ECB would exercise its accountability.