natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ņemot vērā prezidentūras 2002. gada 15. un 16. marta Barselonas Eiropadomes secinājumus, īpaši tajos noteikto mērķi līdz 2010. gadam Eiropas izglītības un apmācības sistēmas attīstīt tā, lai tās atbilstu pasaules kvalitātes līmenim, un ņemot vērā aicinājumu veikt papildu pasākumu, lai ieviestu instrumentus, kas nodrošinātu diplomu un kvalifikāciju pārredzamību, tostarp veicinot pasākumus profesionālās izglītības un apmācības jomā, kas ir līdzīgi Boloņas procesa rezultāta noteiktajiem pasākumiem,
– having regard to the Presidency conclusions of the Barcelona European Council of 15 and 16 March 2002, especially to the agreed goal of making education and training systems in Europe a world-wide quality reference by 2010, and to the call for further action to introduce instruments to ensure the transparency of diplomas and qualifications, including by promoting action similar to the Bologna process in the area of vocational education and training,
– ņemot vērā deklarāciju, ko pieņēmuši Eiropas ministri, kuru kompetencē ir profesionālā izglītība un apmācība, un Eiropas Komisija sanāksmē 2002. gada 29. un 30. novembrī Kopenhāgenā par ciešāku sadarbību Eiropā profesionālās izglītības un apmācības jomā — „Kopenhāgenas deklarācija”, kuras mērķis ir palielināt brīvprātīgu sadarbību profesionālās izglītības un apmācības jomā, lai veicinātu savstarpēju uzticēšanos, pārredzamību un prasmju un kvalifikāciju atzīšanu, un tādējādi radot pamatu mobilitātes palielināšanai un sekmējot piekļuvi mūžizglītībai,
– having regard to the Declaration of the European Ministers of Vocational Education and training, and the European Commission, who met in Copenhagen on 29 and 30 November 2002, on enhanced European cooperation in vocational education and training - "The Copenhagen Declaration" - aiming to increase voluntary cooperation in vocational education and training, in order to promote mutual trust, transparency and recognition of competences and qualifications, and thereby establishing a basis for increasing mobility and facilitating access to lifelong learning,
– ņemot vērā Padomes 2002. gada 19. decembra rezolūciju par ciešākas Eiropas līmeņa sadarbības veicināšanu profesionālās izglītības un apmācības jomā
– having regard to the Council resolution of 19 December 2002 on the promotion of enhanced European cooperation in vocational education and training
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Komisijas rīcības plāns attiecībā uz iemaņām un mobilitāti” ( KOM(2002)0072 ),
– having regard to the Commission communication entitled "Commission's Action Plan for skills and mobility" ( COM(2002)0072 ),
– ņemot vērā Padomes un Komisijas 2004. gada 26. februāra kopīgo starpposma ziņojumu par Lisabonas stratēģijas īstenošanu „Izglītība un apmācība 2010 — neatliekamo reformu Lisabonas pamatnostādņu panākumi”, kurā tika izteikts aicinājums izstrādāt Eiropas līmeņa pamatdokumentu kā būtisku ieguldījumu Lisabonas stratēģijas īstenošanā, kas būtu kā vispārējs kritērijs pārredzamības nodrošināšanā un veicināšanā, kā arī kvalifikāciju un prasmju pārnesē un atzīšanā,
– having regard to the Joint Interim Report of the Council and the Commission of 26 February 2004 on the implementation of the Lisbon Strategy, entitled "Education and Training 2010: the success of Lisbon hinges on urgent reforms", which called for the development of a European framework as an essential contribution towards the Lisbon Strategy, to stand as a common reference enabling and promoting transparency, transfer and recognition of qualifications and competences,
– ņemot vērā 2004. gada Māstrihtas 14. decembra pazinojumu par turpmākajām prioritātēm, lai panāktu ciešāku sadarbību Eiropā profesionālās izglītības un apmācības jomā, kurā 32 Eiropas valstu ministri, kas ir atbildīgi par profesionālo izglītību un apmācību, sociālie partneri Eiropā un Eiropas Komisija vienojās piešķirt prioritāti atvērta un pielāgojama Eiropas kvalifikāciju pamatdokumenta izstrādāšanai, kas pamatojas uz pārredzamību un savstarpēju uzticēšanos, kā arī nosaka vispārējus kritērijus, lai sekmētu kvalifikāciju atzīšanu un pārnesi gan attiecībā uz profesionālo, gan vispārējo izglītību (vidusskolas un augstāko izglītību),
– having regard to the Maastricht Communiqué of 14 December 2004 on the Future Priorities of Enhanced European Cooperation in Vocational Education and Training (VET), in which the Ministers responsible for vocational education and training of 32 European countries, the European Social Partners and the European Commission agreed to give priority to the development of an open and flexible European Qualifications framework, founded on transparency and mutual trust and providing a common reference to facilitate the recognition and transferability of qualifications covering both VET and general (secondary and higher) education,
– ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju Padomes 2004. gada 27. un 28. maija Briseles sanāksmē izdarītos secinājumus par vispārējiem Eiropas principiem neoficiālo mācību identificēšanai un legalizēšanai,
– having regard to the Conclusions of the Council and of the representatives of the Governments of the Member States meeting within the Council, who met in Brussels on 27 and 28 May 2004, on Common European Principles for the identification and validation of non-formal and informal learning,
– ņemot vērā Komisijas darba dokumentu „Sasniegtais Lisabonas stratēģijas īstenošanā izglītības un apmācības jomā — 2005. gada ziņojums” ( SEC(2005)0419 ),
– having regard to the Commission staff working paper entitled "Progress towards the Lisbon Strategy in education and training - 2005 report" ( SEC(2005)0419 ),
– ņemot vērā prezidentūras 2005. gada 22. un 23. marta Briseles Eiropadomes secinājumus, kuros norādīts, cik svarīgi ir 2006. gadā pieņemt Eiropas kvalifikāciju pamatdokumentu (EKP),
– having regard to the Presidency conclusions of the Brussels European Council of 22 and 23 March 2005 pointing to the importance of adopting a European Qualifications framework (EQF) in 2006,
– ņemot vērā „Eiropas kvalifikāciju pamatdokuments — apspriešanos par konferenci, kurā paredzēts sagatavot ieteikumus”, kas notika 2006. gada 27. un 28. februārī Budapeštā,
– having regard to the "European Qualifications Framework: Consultation to Recommendation Conference" held in Budapest on 27 and 28 February 2006,
– ņemot vērā galīgo paziņojumu par 2006. gada 17. marta apspriežu rezultātiem sakarā ar IX Eiropas Izglītības ministru konferenci „Izglītības nostiprināšana Eiropā”, kas notika 2006. gada 16. un 17. martā Vīnē un kurā ministri no jauna vienojās, ka Eiropas kvalifikāciju pamatdokumenta var dot nozīmīgu ieguldījumu kvalifikāciju pārredzamībā, nodošanā un atzīšanā Eiropas līmenī un kļūt par stimulu reformām, kas, kas atbalstītu pašizglītību paplašinātajā Eiropas izglītības zonā;
– having regard to the Final Communiqué on the Outcome of discussions on 17 March 2006 of the IX Conference of European Ministers of Education "Strengthening Education in Europe" held in Vienna on 16 and 17 March 2006, in which the Ministers reaffirmed the potential of the EQF to significantly contribute to the transparency, transferability and recognition of qualifications at the European level, and its role as an agent of reforms to support lifelong learning in the wider European Area of Education,
– ņemot vērā prezidentūras 2006. gada 23. un 24. marta Briseles Eiropadomes secinājumus, kuros ir apstiprināts, ka izglītība un apmācība izšķiroši faktori ES konkurētspējas attīstīšanai, kā arī sociālas un teritoriālās kohēzijas sasniegšanai, un ka, lai veicinātu lielāku mobilitāti un darba tirgus efektivitāti, jāpanāk progress Eiropas kvalifikāciju pamatdokumenta izstrādāšanā,
– having regard to the Presidency conclusions of the Brussels European Council of 23 and 24 March 2006 confirming that education and training are critical factors to developing the EU’s long-term potential for competitiveness as well as for social and territorial cohesion, and that, in order to support greater mobility and an efficient labour market, progress on an EQF should also be achieved,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumu par starpvalstu līmeņa mobilitāti Kopienā ar mērķi veicināt izglītību un profesionālo apmācību — Eiropas Mobilitātes kvalitātes hartu;
– having regard to the Recommendation of the European Parliament and the Council on transnational mobility within the Community for education and training purposes: European Quality Charter for Mobility
Not yet published in OJ. ,
Not yet published in OJ. ,
– ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu, Kultūras un izglītības komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus ( A6‑0248/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinions of the Committee on Culture and Education and the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A6‑0248/2006 ),
A. tā kā vienota mācību vide un vienots Eiropas darba tirgus ir būtiski faktori Lisabonas stratēģijā noteikto mērķu īstenošanai;
A. whereas a single learning environment and a single employment market at European level are essential requirements if the objectives of the Lisbon Strategy are to be attained,
B. tā kā Eiropā ir jāievieš kvalifikāciju un kompetenču savstarpējas atzīšanas sistēma, vienlaicīgi respektējot visu Eiropu veidojošo daļu bagātības un īpatnības;
B. whereas it is necessary to establish a European system for the recognition of qualifications and skills while at the same time respecting the rich diversity and special strengths of Europe's constituent territories,
C. tā kā Eiropas kvalifikāciju pamatdokumenta radīšana, kas cita starpā tiek izstrādāts, pamatojoties uz esošajām Boloņas un Kopenhāgenas procesa rezultātā izveidotajām kvalifikāciju struktūrām, jāvērtē atzinīgi kā atbilstošs instruments iegūto kvalifikāciju un prasmju pārredzamības, nodošanas, atzīšanas un izmantošanas atbalstīšanai dažādu dalībvalstu starpā un dažādos līmeņos, kā arī līdzekli piekļuves sekmēšanai mūžizglītības iespējām attiecībā uz visiem iedzīvotājiem;
C. whereas the creation of an EQF based inter alia on the existing qualifications structures of the Bologna and Copenhagen processes, should be welcomed as an appropriate instrument to support the transparency, transferability, recognition and use of acquired qualifications and competences between different Member States and at different levels, as well as a means to facilitate access to lifelong learning opportunities for all citizens,
D. tā kā kopīga atskaites sistēma (kas balstās uz kompetencēm, apmācības līmeņiem un rezultātiem) — Eiropas kvalifikāciju pamatsistēma (EKP) — varētu veicināt tādu instrumentu pieņemšanu, kuri ļaus noteikt vajadzību pēc attiecīgajām kompetencēm;
D. whereas a common reference framework (based on skills, levels and learning outcomes), the EQF, could encourage the adoption of instruments to identify skills requirements,
E. tā kā ar terminu „kvalifikāciju” jāsaprot jebkuru Eiropas Savienībā atzītu grādu, kvalifikāciju, sertifikātu un profesionālo pieredzi,
E. whereas the term 'qualification' should be taken to mean all the titles, qualifications, certificates and professional experience recognised in the European Union,
F. tā kā, ņemot vērā jaunos uzdevumus, kas saistīti ar zināšanu sabiedrību un demogrāfiskajām izmaiņām, Eiropas kvalifikāciju pamatdokumenta izstrādāšanai ir izšķiroša nozīme, gan nodarbinātības spējas un darbaspēka teritoriālās mobilitātes atbalstīšanā Eiropas Savienībā, gan arī konkurētspējas un sociālas kohēzijas veicināšanā atbilstoši Lisabonas stratēģijai;
F. whereas, taking account of the new challenges of the knowledge society and of demographic change, the development of an EQF would be crucial, notably in terms both of supporting employability and geographical mobility of the labour force in the EU, but also of promoting competitiveness and social cohesion, in accordance with the Lisbon Strategy,
G. tā kā pieaugošā profesionālā mobilitāte (darbinieku mobilitāte un uzņēmumu mobilitāte) Eiropas Savienībā nozīmē, ka vienā dalībvalstī iegūtajiem atestātiem jābūt tādiem, lai tos atzītu un iespējami izmantotu citā dalībvalstī attiecīgajā līmenī;
G. whereas increasing professional mobility (employee mobility and company mobility) within the Union implies that certificates obtained in one Member State must be eligible for recognition, and possible to use, in another Member State at the right level,
H. tā kā nepārtrauktai zināšanu, kā arī personisko prasmju un profesionālās kompetences uzlabošanai, kā arī Eiropas kvalifikāciju pamatdokumentam jādod ieguldījums izglītības un apmācības sistēmas modernizēšanā, līdz ar to uzlabojot nodarbinātības iespējas un mobilitātes izredzes Eiropas zonā, kā arī izveidojot vidi, kas rada lielāku drošību par darba vietu un kurā EKP jādod ieguldījums lielākas pārredzamības nodrošināšanā attiecībā uz iegūto kvalifikāciju atzīšanu un iegūstamo kvalifikāciju līdzvērtīgumu, tādējādi paredzot stimulus vispārējās un profesionālās apmācības sistēmas, kas arī var dot ieguldījumu, lai palielinātu apmācāmo izredzes atrast darbu;
H. whereas continual updating and expansion of knowledge, skills and personal and professional competence and the EQF should contribute to modernising the education and training system and thus improve people’s chances of finding a job and the prospects for mobility within the European area and create a climate of greater security at the workplace, in which the EQF should contribute to greater transparency in the recognition of qualifications gained and the equivalence of qualifications sought, thereby providing incentives for the improvement of the general and occupational training systems, which may also contribute to the trainees’ chances of finding a job,
I. tā kā piemērotu mehānismu trūkums, kā arī nepietiekama saziņa un sadarbība apmācības un izglītības iestāžu, kā arī valsts iestāžu starpā, esošo tiesību normu neatbilstība un daudzos gadījumos arī budžeta ierobežojumi dalībvalstīs iz galvenie šķēršļi mūžizglītības koncepcijas īstenošanai, saiknei starp akadēmisko izglītību un nodarbinātību, kā arī ātrāka modernāko zinātnes un tehnoloģiju kompetenču sniegšanai darbiniekiem, kā arī jau iegūto zināšanu un prasmju efektīvai izmantošanai;
I. whereas the lack of suitable mechanisms, networks and cooperation between education and training providers and national authorities, the inadequacy of existing statutory provisions and in many cases the budgetary restrictions in Member States, are obstacles to the effective implementation of lifelong learning, the linkage between university education and employment and the more rapid imparting of the most up-to-date scientific and technological knowledge to workers, as well as to the efficient use of acquired knowledge and competences,
J. tā kā pastāv pārredzamības trūkums attiecībā uz kvalifikācijām, un tiek atzīta neliela daļa ārvalstu kvalifikāciju;
J. whereas there is a lack of transparency in qualifications and a low recognition rate of foreign qualifications,
K. tā kā 32 Eiropas kvalifikāciju pamatdokumenta izstrādē iesaistīto valstu kopīgais mērķis ir visiem mācību procesā iesaistītajiem norādīt galvenos veidus konkrētu kvalifikāciju iegūšanai; un tā kā ir svarīgi viņiem norādīt, kā kritēriju līmeņi izriet viens no otra, kādā apjomā ir iespējama kvalifikāciju pārnese un uz kāda pamata tiek pieņemti lēmumi par kvalifikāciju atzīšanu;
K. whereas the common aim of the 32 participating states in the EQF consists in showing students and teachers the main routes to particular qualifications; and whereas it is important to show them how the reference levels match up with each other, to what extent transfers are possible and on what basis decisions are made on recognition of qualifications,
L. tā kā Eiropas kvalifikāciju dokuments sākotnēji būtu jāīsteno brīvprātīgi, tajā nav iekļautas nekādas juridiskas saistības, tomēr tam jākļūst par pārmaiņas veicinošu faktoru, atbalstot reformas attiecīgajos līmeņos, bet tam arī jāatbalsta pārredzamības nodrošināšana un līdzvērtīgums attiecībā uz izsniegtajiem atestātiem valsts un nozaru līmenī;
L. whereas in principle the EQF should initially be implemented on a voluntary basis, and it involves no legal obligations, nevertheless it will provide an impetus for change by supporting reforms at the relevant levels, but must serve to promote transparency and equivalence as regards certificates issued at national and sectoral level,
M. tā kā EKP neaizstās valsts kvalifikāciju pamatdokumentus, bet papildinās tos, un tā kā EKP jākļūst par augstāka ranga pamatdokumentu, kas veicinātu dalībvalstu, sociālo partneru un citu iesaistīto pušu sadarbību starptautiskajā līmenī;
M. whereas the EQF will not replace national qualifications frameworks but complement them, and whereas the EQF should provide a broader framework to facilitate cooperation between Member States, social partners and other stakeholders at international level,
N. tā kā EKP piemērošana var būt veiksmīga tikai tad, ja sadarbība būs balstīta uz uzticēšanos un pārredzamību, valstu kvalifikācijām piešķirot attiecīgu EKP līmeni, un ja atsevišķu dalībvalstu īpatnības un vajadzības tiek pienācīgi novērtētas, kā arī ja EKP ir radīts kā instruments lietotājiem un iesaistītajām personām, lai sniegtu pārskatu par iegūtajām un iegūstamajām kvalifikācijām tiem, kas šo dokumentu piemēro, tomēr saglabājot izglītošanās pašpietiekamību un autonomiju,
N. convinced that the application of the EQF can only be successful if there is a cooperation on a basis of trust and transparency when national qualifications are given an EQF reference level, and if the particularities and needs of the individual Member States are properly assessed, as well as if the EQF is created as an instrument for users and stakeholders, in order to give a picture of qualifications gained and sought to those applying it, while preserving self-sufficiency and autonomy of learning,
3. uzskata, ka EKP ir lietderīgs instruments, ar kura palīdzību uzlabot un nostiprināt uzticību dažādām sistēmām, un pilnībā atbalsta tā mērķus, proti, Eiropas līmenī īstenot kvalifikāciju pārredzamību, profesionāļu mobilitāti un mūžizglītību;
Considers that the EQF is a useful means of enhancing and consolidating mutual trust in the various systems and fully supports its objectives, namely the achievement at European level of transparency in relation to qualifications, mobility for members of the professions and lifelong learning;
8. uzskata, ka mūžizglītības organizēšana un atzīšana ir dalībvalstu kompetences jautājums, un to nevar vienkārši iekļaut EKP darbības jomā;
Considers that the organisation and validation of lifelong learning are a matter for the Member States and cannot easily be brought within the purview of the EQF;
16. prasa lielākā mērā atbalstīt un veicināt kopīgu Eiropas pamatprincipu ieviešanu neoficiālu un neformālu mācību procesu nodrošināšanai un novērtēšanai, jo īpaši attiecībā uz tehnoloģiju un ar zinātni saistītu prasmju un zināšanu iegūšanu, kā arī ņemot vērā dažādo profesionālo mācību priekšmetu un atšķirīgu reģionu un valstu īpatnības; uzskata, ka ir nepieciešams īpašu uzmanību pievērst metodēm un sistēmām, kas ir paredzētas to mācību rezultātu novērtēšanai, kas ir iegūtas neoficiālā un neformālā veidā, jo prasmju attīstīšana, izmantojot mūžizglītību, galvenokārt notiek ikdienas darba procesā;
Calls for stronger support and promotion of common European principles on providing and validating non-formal and informal learning processes on lifelong learning particularly regarding the acquisition of technological and scientific knowledge and skills and taking account of the particularities of the various professional disciplines and of the different regions and countries; takes the view that it is essential to pay particular attention to methods and systems of evaluating learning outcomes achieved by non-formal or informal methods, as the development of skills in the context of lifelong learning takes place in a wide range of everyday work situations;
23. prasa Komisijai un dalībvalstīm pastiprināt Valsts Europass centra lomu un uzlabot tā struktūru, kā arī atvieglot tā pamatuzdevumu un Eiropas Savienības noteikto mērķu īstenošanu, īpašu uzmanību pievēršot Valsts Europass centra tiešā veidā pārvaldīto instrumentu (Eiropas Curriculum Vitae un Europass mobilitāte) izplatīšanai un Europass sistēmas pakāpeniskai ieviešanai;
Calls on the Commission and the Member States to enhance the role and structure of the National Europass Centre (NEC) and to make it easier for the NEC to fulfil its core tasks and to achieve the objectives laid down by the European Union, with particular reference to the wider dissemination of the instruments directly managed by the NEC (European Curriculum Vitae, Mobility Europass) and the progressive adoption of the Europass system;
27. uzskata, ka savstarpēja uzticēšanās jāuzskata gan par dalībvalstu ciešākas sadarbības rezultātu, kura izriet no Eiropas kvalifikāciju pamatdokumenta, gan arī priekšnoteikumu efektīvai Eiropas kvalifikāciju pamatdokumenta darbībai; turklāt uzskata, ka to var nodrošināt, nosakot atbilstošu izmēģinājuma fāzi; aicina Komisiju izstrādāt un iesniegt priekšlikumu par piemērotām metodēm un stratēģijām, lai to varētu īstenot;
Takes the view that mutual trust should be a result of increased cooperation between the Member States in the context of the EQF and also a precondition for the efficient functioning of the EQF an appropriate trial period, an impact assessment and a supporting evaluation are essential for the continual improvement and adaptation of the EQF; calls on the Commission to develop and propose appropriate methods and strategies to make this possible;
Attīstot audzināšanas un izglītības sistēmas, jārisina globalizācijas izvirzītie uzdevumi, lai iedzīvotājiem dotu iespēju attīstīt savas spējas, kā arī veicināt ES starptautisko konkurētspēju.
Education and training systems in Europe must adapt to globalisation if they are to enable Europe's citizens not only to develop their own potential but also to share in the EU's international competitiveness.
Ar kvalificētu izglītības un tālākizglītības sistēmu palīdzību var risināt pieaugošās demogrāfiskās attīstības problēmas.
Quality education and further training systems are one answer to the increasing problem of demographic change.
Ir jāveicina pārrobežu mobilitāte darba tirgū, kā arī jāatvieglo savstarpēja dažādu valsts izglītības sistēmu akceptēšana.
Cross-border mobility in the labour market must be encouraged, and permeability between the various national education systems must be made easier.
ES dalībvalstis 1999. gadā sanāksmē Boloņā noteica mērķi līdz 2010. gadam izveidot kopīgu Eiropas augstskolu sistēmu.
In 1999 in Bologna the EU Member States set themselves the objective of creating a common European higher education area (EHEA) by 2010.
Lai to īstenotu, tika izveidota Eiropas Kredītpunktu pārneses un uzkrāšanas sistēma ( ECTS ), kas ļauj starptautiski atzīt studiju rezultātā iegūtās zināšanas.
To this end the European Credit Transfer System (ECTS) was introduced for transnational recognition of educational achievements.
Barselonas augstākā līmeņa sanāksmē 2002. gada martā tika izveidots pamats attiecīgai sistēmai profesionālās izglītības jomā (Eiropas Profesionālas izglītības un apmācības kredītpunktu sistēma).
The Barcelona Summit in March 2002 laid the foundation for a similar system in the area of vocational training (ECVET European Credit System for Vocational Education and Training).
ES dalībvalstis 2002. gada Kopenhāgenas konferencē nolēma turpināt stiprināt sadarbību profesionālās izglītības jomā.
In 2002 the EU Member States decided at the Copenhagen conference to further reinforce European cooperation on vocational training.