natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tādējādi dalībvalstīm ļauj izstrādāt noteikumus par citām piesārņojošām vielām valsts līmenī.
It leaves it to the Member States to lay down rules on other pollutants at the national level.
Šo risinājumu, kas no ekonomikas viedokļa raksturots kā pats elastīgākais, samērīgākais un izdevīgākais var kritizēt par to, ka Komisija Kopienas VKS izveidi pamato tikai ar argumentu, ka saskaņošana uzlabos ekonomiskos apstākļus un samazinās dalībvalstu administratīvās izmaksas.
This solution, which is presented as the most flexible and proportionate solution, and the most advantageous from an economic point of view, is to be criticised, as the Commission precisely uses the argument of the benefits of harmonisation of economic conditions and a reduction in the administrative burden on Member States to justify laying down Community EQS.
VKS attiecas uz iekšējiem ūdeņiem (upes, ezeri) un pārejas ūdeņiem (piekrastes ūdeņi).
The EQS concern inland waters (rivers and lakes) and transitional and coastal waters.
ŪPD 16. panta 7. punkts prasa, lai Komisija „iesniedz priekšlikumus par kvalitātes standartiem, kas attiecas uz prioritāro vielu koncentrāciju virszemes ūdeņos, nogulumiežos vai biotās”.
Article 16(7) of the WFD requires the Commission to 'submit proposals for quality standards applicable to the concentrations of the priority substances in surface water, sediments or biota.'
Tomēr izstrādātais priekšlikums koncentrējas uz virszemes ūdeņiem, jo pēc Komisijas ziņām detalizēta un uzticama informācija par vielu koncentrāciju biotās un sedimentos ir pieejama tikai par trim vielām.
However, the proposal put forward concentrates on surface waters, as, according to the Commission, there is a lack of detailed and reliable information on the presence of substances in biota and sediment, except in the case of three substances.
Dalībvalstīm vēlreiz vajadzēs papildināt Kopienas līmenī pieņemtos VKS, tomēr jājautā, kādi līdzekļi ir viņu rīcībā, lai to izdarītu.
It will therefore again be up to the Member States to supplement EQS laid down at Community level, but the question arises as to what means they have at their disposal in order to do so.
Šī izvēle ir nožēlojama, jo daudzas piesārņojošās vielas nosēžas un uzkrājas upju gultnēs, kas rada infiltrācijas draudus, tātad draudus, ka tiks piesārņoti gruntsūdeņi un piesārņotāji izplatīsies plašāk, dažkārt līdz pat piekrastes zonai, ja upju gultne tiek bagarēta.
The choice is regrettable, as a large number of pollutants settle and accumulate on river beds, leading to the risk that they may seep into, and pollute, groundwater and may become widely dispersed, sometimes as far away as coastal areas, when rivers are dredged.
Turklāt referente norāda, ka nav ņemta vērā vielu un to aglomerātu iespējamā mijiedarbība.
Your draftswoman also notes that possible interaction between substances and agglomerates of those substances has not been considered.
Referente pauž bažas par dalībvalstīm doto iespēju noteikt pārejas zonas, kurās pārsniegta maksimāli pieļaujamā vielu koncentrācija.
Your draftswoman is concerned about the fact that Member States are being given the possibility of specifying transitional areas where thresholds may be exceeded.
Faktiski domājams, ka rūpniecības uzņēmumi uzstāda notekūdeņu attīrīšanas vai detoksikācijas stacijas, lai to atkritumos netiktu pārsniegti noteiktie piesārņojuma standarti, tātad šāda atkāpšanās nav vajadzīga.
Industries are supposed to construct plants for the treatment or detoxification of their discharges, in order to ensure that these comply with standards laid down; this derogation is, therefore, unnecessary.
Lauksaimniecībā ir grūti noteikt konkrētas notekūdeņu izplūdes vietas.
As far as farming is concerned, it is difficult to identify specific points of discharge.
Tika noteikti divi saskaņoti VKS: viens VKS attiecas uz maksimāli pieļaujamo koncentrāciju, ar ko kontrolē īstermiņa piesārņojumu, savukārt otrs VKS attiecas uz gada vidējo koncentrāciju.
Two types of harmonised EQS have been laid down: an EQS based on the maximum allowable concentration, which is intended to control short-term pollution, and an EQS based on the annual average.
Atskaites periods koncentrācijas mērījumu pierakstiem uzskaites veikšanai attiecībā uz piesārņojošo vielu koncentrāciju ir viens gads, attiecība uz pesticīdiem — trīs gadi, jo izmantotās devas un zudumi vidē gadu no gada var būt ļoti atšķirīgi atkarībā no klimatiskajiem apstākļiem.
The reference period for measurements of concentrations of pollutants to be recorded in inventories is one year and, in the case of pesticides, three years, given that doses applied and losses to the natural environment vary from year to year depending on climatic conditions.
Tomēr ir jāapzinās, ka piesārņojuma draudi ir daudz lielāki, ja prioritārās vielas tai pašā vietā un tai pašā laikā lieto atkārtoti, kā to dara ar pesticīdiem, kurus lauksaimniecībā izmanto lielākoties no marta līdz septembrim.
However, it should be borne in mind that risks of pollution are greatest where a priority substance is repeatedly applied in the same place and at the same time, which is precisely the case with pesticides, which are above all used from March to September in farming.
Tomēr visintensīvākajā pesticīdu lietošanas periodā ekosistēmu stāvokļa pasliktināšanās var būt neatgriezeniska vai radīt ļoti lielu kaitējumu.
Deterioration of ecosystems may be irreversible or very damaging during the most intensive period of use of pesticides.
Tāpēc ir jāizskaitļo pesticīdu vidējā koncentrācija trīs gadu laika posmā, taču tas ir jādara no pesticīdu lietošanas periodā mērītās koncentrācijas.
An average should therefore be taken over three years for pesticides, but an average of the concentrations measured during the period of application.
Lai pakāpeniski samazinātu vai pārtrauktu prioritāru vielu izplūdes, emisijas un zudumus, dalībvalstīm, veicot uzskaiti, ir jāizstrādā arī atbilstīgs šā mērķa izpildes grafiks.
Finally, as emissions, discharges and losses of priority substances must be progressively reduced or cease, Member States should, when drawing up their inventory, also set a suitable timetable for achieving this objective.
(1a) Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 174. pantu Kopienas vides politika ir balstīta uz piesardzības un preventīvas darbības principu, kā arī uz principu, ka kaitējums videi pirmām kārtām jānovērš pašos pirmsākumos un ka piesārņotājam ir jāmaksā.
(1a) In accordance with Article 174 of the Treaty establishing the European Community, Community policy on the environment is based on the precautionary principle and on the principles that preventive action should be taken, that environmental damage should as a priority be rectified at source and that the polluter should pay.
1. a apsvĒrums (jauns)
RECITAL 1 B (new)
(1a) Lai nodrošinātu labu ūdens kvalitāti, bioloģiskajā lauksaimniecībā zeme ir jāizmanto racionāli.
(1b) Properly conducted small-scale organic farming is necessary in order to guarantee good water quality.
4.a apsvĒrums (jauns )
RECITAL 4 A (new)
(4a) Direktīvas 2000/60/EK 11. panta 2. punktā un VI pielikuma B daļā par pasākumu programmu ietilpst neizsmeļošs saraksts ar papildu pasākumiem, kurus dalībvalstis var pēc izvēles pieņemt kā pasākumu programmas daļu, tostarp:
(4a) Directive 2000/60/EC includes in Article 11(2) and Part B of Annex VI a non-exclusive list of complementary measures which Member States may choose to adopt as part of the programme of measures, inter alia:
– parakstītie nolīgumi vides aizsardzības jomā.
- negotiated agreements for the protection of the environment
Tas palīdzēs paplašināt kopīgo interešu loku direktīvai kā tādai un vides aizsardzības tiesību aktiem kopumā.
This will help to increase the common ground for the directive as such, and environmental legislation in general.
(5b) Tā kā lielākā daļa citu Kopienas tiesību aktu vēl nav pilnībā pieņemti un piemēroti, pašlaik ir grūti noteikt, vai šo politikas virzienu īstenošana ļaus sasniegt Ūdens pamatdirektīvas mērķus vai arī būs vajadzīga Kopienas rīcība.
(5a) As the majority of other relevant Community acts have not yet been fully adopted and implemented, it is currently difficult to determine whether the implementation of those policies will enable the objectives of the Water Framework Directive to be achieved, or whether further Community action will still be needed.
Tādējādi vajadzētu stingri novērtēt, cik saskaņoti un efektīvi ir visi Kopienas tiesību akti, kas tieši vai netieši veicina ūdens resursu kvalitātes paaugstināšanos.
Consequently, it would be appropriate to carry out a formal evaluation of the consistency and effectiveness of all Community legislative acts contributing directly or indirectly to achieving good water quality.
(7) No Kopienas interešu viedokļa un efektīvākam virszemes ūdeņu aizsardzības regulējumam ir lietderīgi, ka vides kvalitātes standartus nosaka tiem piesārņotājiem, kas Kopienas līmenī klasificēti kā prioritārās vielas un ļaut dalībvalstīm izstrādāt valsts līmenī noteikumus par atlikušajiem piesārņotājiem, ņemot vērā attiecīgos Kopienas tiesību aktus.
(7) From the point of view of Community interest and for a more effective regulation of the surface water protection, it is appropriate that EQS are set up for pollutants classified as priority substances on Community level and to leave to the Member States to lay down rules for remaining pollutants on national level subject to the application of relevant Community rules.
Bez tam dalībvalstīm jānosaka vides kvalitātes standarti sedimentiem un biotai , kur tas vajadzīgs un piemērots, lai papildinātu Kopienas līmenī noteiktos vides kvalitātes standartus .
Furthermore , it is for Member States to set up EQS for sediment or biota where it is necessary and appropriate to complement the EQS set up on Community level.
Attiecībā uz citām vielām dalībvalstīm ir jāparedz īpašas sedimentu un biotu monitoringa sistēmas.
In the case of other substances , it is for Member States to establish specific monitoring programmes for sediment or biota .
Tā kā sedimenti un biota joprojām ir svarīga noteiktu vielu dalībvalstu veiktā monitoringa matricas, lai novērtētu antropogēno darbību un tendenču ilgstošu iedarbību, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka biotā un sedimentos nepalielinās pašreizējais piesārņojuma līmenis.
As sediment and biota remain important matrices for monitoring of certain substances by Member States in order to assess long term impacts of anthropogenic activity and trends the Member States should ensure that existing levels of contamination in biota and sediments will not increase.
Dalībvalstis nodrošina, ka to virszemes ūdeņu sastāvs atbilst vides kvalitātes standartiem attiecībā uz prioritārajām vielām, kas izteikti ar gada vidējo koncentrāciju vai — attiecībā uz Direktīvā 91/414/EEK un 2003/53/EK 1 noteiktajiem piesārņotājiem — ar gada vidējo koncentrāciju lietošanas periodā , kā arī maksimāli pieļaujamo koncentrāciju, kā noteikts I pielikuma A daļā, un vides kvalitātes standartiem attiecībā uz I pielikuma B daļā uzskaitītajiem piesārņotājiem.
Member States shall ensure that the composition of their surface waters complies with environmental quality standards for priority substances, expressed as an annual average , or, in the case of pollutants covered by Directives 91/414/EEC and 2003/53/EC 1 , as an average over the period of use adjusted for seasonal variations in volume and for substance use, and as a maximum allowable concentration, as laid down in Part A of Annex I and with environmental quality standards for pollutants listed in Part B of Annex I.
Aprēķinot vidējo vērtību, ir jāievēro tas, ka pesticīdus lauksaimniecībā lieto noteiktos gadalaikos un ka pārejas ūdeņos piesārņotāju koncentrācija ievērojami mainās atkarībā no lietošanas apjoma.
The calculation of the average should take account of the circumstance that pesticide use in agriculture is seasonal in nature and that, in the case of transition waters, concentration levels of pollutants vary considerably in line with volume.
Tā kā parasti vasaras mēnešos nav nokrišņu, pirmie lieti aizskalo ievērojami lielāku vielu apjomu.
Since precipitation is usually absent during the summer months, the first rains carry substantially higher amounts.
2. panta 1. punkta 2.a daĻa (jauna )
ARTICLE 2, PARAGRAPH 1, SUBPARAGRAPH 2 A (new)
Lai noteiktu mērķtiecīgas un efektīvas kontroles mehānismus, dalībvalstīm ir jāuzlabo pieejamās zināšanas un dati par prioritāro vielu avotiem un piesārņojuma kustību.
Member States must improve the knowledge and data available on sources of priority substances and ways in which pollution occurs in order to identify targeted and effective control options.
3.a Dalībvalstis ievēro Direktīvu 98/83/EK un saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 7. pantu pārrauga virszemes ūdenstilpes, kuras izmanto dzeramā ūdens 1 ieguvei.
Member States must comply with Directive 98/83/EC 1 on the quality of water intended for human consumption and manage the surface water bodies used for abstraction of drinking water in accordance with Article 7 of Directive 2000/60/EC.
Šie noteikumi attiecībā uz lielāko daļu vielu paredz obligāti ievērot stingrākus standartus nekā vides kvalitātes standarti.
In the case of the majority of substances, the relevant requirements lay down compulsory compliance with more stringent standards than environmental quality standards.
1 OV L 330, 22.04.1992.
1 OJ L 330, 5.12.1998.
Dalībvalstis, ņemot vērā Kopienas tiesību aktu attiecīgos noteikumus, katrā gadījumā norobežo virszemes ūdens tilpju daļas, kas atrodas blakus izplūdes vietām, kas klasificējamas kā pārsniegumu pārejas zonas.
Member States shall delimit in each case the extent of the parts of the surface water bodies adjacent to the points of discharge to be classed as transitional areas of exceedance, taking into account the relevant provisions of Community law.
Dalībvalstis iekļauj katra norobežojuma aprakstu upju baseinu apsaimniekošanas plānos, kas minēti Direktīvas 2000/60/EK 13. pantā.
Member States shall include a description of each delimitation in their river basin management plans referred to in Article 13 of Directive 2000/60/EC.
Komisija saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 21. panta 2. punktā minēto procedūru var noteikt metodi, kas jāizmanto dalībvalstīm, lai konkretizētu pārsnieguma pārejas zonu.
The Commission may, in accordance with the procedure referred to in Article 21(2) of Directive 2000/60/EC, set up the method to be used by the Member States for the identification of the transitional area of exceedance.
1.a Dalībvalstis paredz īpašas sedimentu un biotu monitoringa sistēmas, nosakot analizējamās sugas un struktūras, kā arī veidu, kā jāizsaka analīžu rezultāti, ņemot vērā organismu atšķirības atkarībā no gadalaikiem.
The Member States shall draw up specific monitoring programmes for sediments and biotas, identifying the species and tissues to be analysed and the form in which the results are to be expressed, in line with the organisms' seasonal variations.
Tomēr prioritārajām vielām vai piesārņojošām vielām, uz ko attiecas Direktīva 91/414/EEK, var izmantot 2007., 2008. un 2009. gada vidējās vērtības .
However, for priority substances or pollutants covered by Directive 91/414/EEC, the entries may be calculated as the average of the significant periods of the years 2007, 2008 and 2009.
Aprēķinot vidējo vērtību, ir jāievēro tas, ka pesticīdus lauksaimniecībā lieto noteiktos gadalaikos un ka pārejas ūdeņos piesārņotāju koncentrācija ievērojami mainās atkarībā no lietošanas apjoma.
The calculation of the average should take account of the circumstances that pesticides use in agriculture is seasonal in nature and that, in the case of transition waters, concentration levels of pollutants vary considerably in line with volume.
Tomēr prioritārajām vielām vai piesārņojošām vielām, uz ko attiecas Direktīva 91/414/EEK, var izmantot trīs to gadu vidējās vērtības, pirms tika pabeigta minētā analīze.
For priority substances or pollutants covered by Directive 91/414/EEC, the entries may be calculated as the average of the three years before the completion of that analysis.
Atskaites periods, lai atjaunotajā uzskaitē noteiktu vērtību lielumu, ir gads pirms paredzētās analīzes pabeigšanas.
The reference period for the establishment of values in the updated inventories shall be the year before that analysis is to be completed.
Tomēr prioritārajām vielām vai piesārņojošām vielām, uz ko attiecas Direktīva 91/414/EEK, var izmantot to triju gadu koncentrācijas vidējās vērtības lietošanas periodos , pirms tika pabeigta minētā analīze.
For priority substances or pollutants covered by Directive 91/414/EEC, the entries may be calculated as the average of the significant periods of the three years before the completion of that analysis.
4.a Lai pakāpeniski samazinātu vai pārtrauktu prioritāru vielu izplūdes, emisijas un zudumus, dalībvalstīm, veicot uzskaiti, ir jāizstrādā arī atbilstīgs šā mērķa sasniegšanas grafiks.
As emissions, discharges and losses of priority substances must be progressively reduced or cease, it is necessary that the Member States accompany their inventory with a suitable timetable for achieving those objectives.
Komisija pārbauda, vai uzskaitē minētās emisijas, izplūdes un zudumi, kā paredzēts Direktīvas 2000/60/EK 4. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv daļā, līdz 2025. gadam ir samazināti vai izbeigti.
The Commission shall verify that emissions, discharges and losses as reflected in the inventory comply, by 2025, with the reduction or cessation obligations laid down in Article 4(1)(a)(iv) of Directive 2000/60/EC.
Komisija ierosina konkrētus vidusposma pasākumus, ja tā konstatē, ka šīs direktīvas pasākumi netiek piemēroti vai nav sasniegti tās mērķi.
The Commission shall propose specific measures at the mid ‑way stage if it observes that the measures set out in this directive are not being implemented or the objectives are not being achieved.
Piemērošanas kontrole
Monitoring of implementation
Ja bieži tiek pārsniegti vides kvalitātes standartu noteiktie rādītāji, dalībvalstīm ir jāatrod to avots un jāpieņem efektīvi, samērīgi un preventīvi pasākumi, izmantojot dažādus instrumentus, piemēram, Direktīvu 91/414/EEK vai Direktīvu 96/61/EK, lai ierobežotu noteiktu vielu laišanu tirgū un lietošanu, jo tās apdraud ūdens vidi.
In the event that the values laid down under environmental quality standards are frequently exceeded, Member States must identify the source and adopt effective, proportionate and dissuasive measures under various instruments, such as Directive 91/414/EEC or Directive 96/61/EC, in order to limit the placing on the market and use of certain substances on the grounds of the risks that they present to the aquatic environment.
Uzraudzības pasākumi
Follow-up measures
Sākot no brīža, kad saskaņā ar 4. pantu ir publicēti un atjaunināti uzskaites dati, Komisija uzsāk prioritāro vielu saraksta pārskatīšanu.
Once inventories have been published and updated in accordance with Article 4, the Commission shall carry out a review of the list of priority substances.
Atkarībā no uzskaites rezultātiem jāparedz pasākumi tām vielām, kas rada vislielākās problēmas.
In the light of the results of the inventories, measures must be envisaged for those substances that pose most problems.
Komisija ievieš skaidri saprotamas un pārredzamas procedūras, ar kurām izveido racionalizētu un mērķtiecīgu dalībvalstu informācijas apmaiņas sistēmu par prioritārām vielām un kuras veicina Kopienas lēmumpieņemšanas procesu un nākotnē ļaus noteikt saskaņotus VKS sedimentiem un biotām, kā arī emisiju papildu kontroles pasākumus.
The Commission shall put in place clear and transparent procedures in order to establish a streamlined and targeted framework for the communication by the Member States of information on priority substances that support the Community decision-making process and permit harmonised EQS for sediment and biota as well as additional emission controls to be laid down in future.
I pielikuma C daĻas 2. punkts
ANNEX I, PART C, POINT 2
6. un 7. sleja: attiecībā uz katru virszemes ūdens tilpi atbilstība VKS-MPK nozīmē, ka jebkurā ūdens tilpes reprezentatīvā monitoringa vietā izmērītā koncentrācija nepārsniedz standartu.
Column 6 and 7: For any given surface water body compliance with EQS-MAC means that the measured concentration at any representative monitoring point within the water body must not exceed the standard.
6. un 7. sleja: attiecībā uz katru virszemes ūdenstilpi atbilstība VKS-MPK nozīmē, ka jebkurā ūdenstilpes reprezentatīvā monitoringa vietā izmērītā koncentrācija atkārtoti nepārsniedz standartu.
Column 6 and 7: For any given surface water body compliance with EQS-MAC means that the measured concentrations at any representative monitoring point within the water body must not repeatedly exceed the standard.
Maksimālā pieļaujamā koncentrācija ir labs piesārņojuma apkarošanas līdzeklis.
A maximum allowable concentration is a good tool to use in fighting pollution.
Tomēr ir diezgan pārsteidzīgi veikt pasākumus uzreiz pēc tam, kad pirmo reizi konstatēta pārsniegta koncentrācija.
However, it is rather extreme to take measures immediately after the first observation that a concentration has been exceeded.
Labāks kritērijs ir VKS-MPK atkārtota pārsniegšana, un šī pieeja novērsīs kļūdas neuzmanīga monitoringa dēļ.
Repeated exceedance of an EQS-MAC is a better criterion, and this approach will prevent carelessness in monitoring.
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par vides kvalitātes standartiem ūdens resursu politikas jomā un ar ko groza Direktīvu 2000/60/EK
Proposal for a European Parliament and Council directive on environmental quality standards in the field of water policy and amending Directive 2000/60/EC
I. Vispārējais konteksts
I. General context
Tiesību aktu attiecībā uz ūdens ķīmisko piesārņošanu Kopiena pirmoreiz pieņēma 1976. gadā – Direktīvu 76/464/EEK par piesārņojumu, ko rada dažas bīstamas vielas, kuras novada Kopienas ūdens vidē.
In 1976, The Community first adopted legislation regarding chemical pollution of waters by the Directive 76/464/EEC on pollution caused by a number of dangerous substances discharged into the aquatic environment of the Community.
Pēc tam no 1982. līdz 1990. gadam pieņēma vairākas atvasinātas direktīvas, ar kurām noteica emisiju robežvērtības un vides kvalitātes mērķus 18 īpašām piesārņojošām vielām.
Afterwards, more than a few ' Daughter Directives ' were adopted from 1982 until 1990, laying down emission limit values and environmental quality objectives for 18 specific pollutants.
Ar Ūdens pamatdirektīvu ( WFD ) 2000/60/EK ieviesa atjauninātu, visaptverošu un efektīvu stratēģiju attiecībā uz virszemes ūdeņu ķīmisko piesārņojumu (sk. 16. pantu).
The Water Framework Directive (WFD) 2000/60/EC introduced an updated, comprehensive and effective strategy for chemical pollution of surface waters, at the Article 16.
Tajā noteikta vispārējā sistēma stratēģijai cīņā pret virszemes ūdeņu ķīmisko piesārņojumu un prasīts Komisijai iesniegt priekšlikumu ar īpašiem pasākumiem pret ūdens piesārņošanu, ko izraisa atsevišķi piesārņotāji vai piesārņotāju grupas un kas rada lielus draudus ūdens videi vai draudus, ko rada ar tiem piesārņota ūdens vide.
The WFD sets out the general framework for a strategy against pollution of surface waters and requests the Commission to present a proposal with specific measures against pollution of water by individual or groups of pollutants presenting a significant risk to or via the aquatic environment.
Šā Komisijas priekšlikuma mērķis ir aizsargāt vides kvalitāti un to sekmēt saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības principu un vienlaikus ņemt vērā zivsaimniecības nozares, kā arī no tās atkarīgo kopienu intereses.
The objective of this proposal of the European Commission is to protect and enhance the quality of the environment in accordance with the principle of sustainable development and at the same time, to take in great consideration the fisheries sector and the communities depending by it.