natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2. norāda, ka grūtības, ar ko saskaras vīna nozare un ko rada galvenokārt pieaugošais vīna imports no trešām valstīm un tādu vīna krājumu palielināšanās, kuri pārsniedz viena gada produkciju un no kuriem atbrīvoties ir maz izredžu, rada lejupejošu spiedienu uz cenām un ražotāju ienākumiem un ka šīs grūtības ir jānovērš, nosakot galveno prioritāšu kopumu, kas nav ņemtas vērā Komisijas 2006. gada 22. jūnija paziņojumā „Ceļā uz ilgtspējīgu Eiropas vīna ražošanas nozari” ( COM(2006)0319 ), tostarp, piemēram, mērenas un atbildīgas vīna patērēšanas veicināšana, budžeta līdzekļu pārdale, lai iesaistītu jaunus patērētājus un iegūtu jaunus tirgus vai pat atgūtu iepriekšējos, kvalitātes veicināšana un pētījumu atbalstīšana;
Points out that the difficulties facing the wine sector arising mainly from increasing wine imports from third countries and increasing numbers of wine stocks which exceed one year’s production and have little prospect of being disposed of, exert a downward pressure on prices and producers’ incomes and need to be tackled by the establishment of a set of basic priorities not taken into account in the Commission’s communication of 22 June 2006 entitled ‘Towards a sustainable European wine sector’ ( COM(2006)0319 ), including for example encouraging moderate and responsible consumption, reallocating budgetary resources with a view to reaching new consumers and winning new markets or even recapturing markets, promoting quality and boosting research.
5 uzsver, ka ir jāsaglabā Kopienas budžets un nedrīkst pārvietot līdzekļus no KLP pirmā pīlāra uz otro pīlāru, kurš attiecas uz lauku attīstību, jo tādējādi vīna nozares dēļ var tikt izkliedēti līdzekļi; aicina skaidri norādīt, kuriem pasākumiem līdzekļus var piešķirt, lai tādā veidā garantētu, ka līdzekļus patiešām izmanto vīna nozarei;
5 Stresses the need to maintain the Community budget and not transfer funds from the first pillar to the second pillar of the CAP, which concerns rural development, since this might result in the dilution of resources at the expense of the wine sector; demands that measures eligible for funding be clearly specified, so as to guarantee that funds are in fact used for the wine sector.
7. aicina Komisiju izstrādāt priekšlikumu pasākumiem, kuru mērķis ir modernizēt Eiropas vīna ražošanas paņēmienus, tirdzniecības metodes un marķēšanu, kā arī palielināt patērētāju pieprasījumu; saistībā ar vīna darīšanas paņēmienu liberalizāciju, ko, ņemot vērā ES starptautiskās saistības, Komisija ir atbalstījusi, uzskata, ka aizliegums Kopienas ražotājiem bagātināšanai izmantot cukuru ir pretrunā mērķim ES vīna nozari padarīt konkurētspējīgu un tas var radīt pretēju diskriminācijas veidu, kuru ES vīnkopji var uzskatīt par nepieņemamu;
Calls on the Commission to propose measures to modernise European wine production techniques, marketing methods and labelling and improve consumer demand; considers – in the context of the liberalisation of wine-making practices supported by the Commission in light of the EU’s international obligations – that banning Community producers from using sugar enrichment would run counter to the aim of achieving competitiveness for the EU’s wine sector and would create a form of reverse discrimination which EU wine-growers would find impossible to understand.
9. uzskata, ka ir jāsaglabā krīzes destilācijas pasākumi, tiesa, izdarot vajadzīgās izmaiņas, kā arī otrā diferencētā sistēma, kas paredz tirgus orientētai destilācijai garantēt, ka vīna spirts tiek pastāvīgi piegādāts spirtoto dzērienu ražošanas nozarei; norāda, ka dzeramā alkohola destilācija ir lietderīgs pasākums, lai atsevišķos Savienības reģionos saglabātu ražošanas struktūru;
Considers that crisis distillation arrangements should remain in place, albeit with the necessary changes, as should a second differentiated scheme providing for market-oriented distillation to guarantee a continuous supply of vinous alcohol to the spirit drink industry; points out that potable alcohol distillation plays a useful role in maintaining the fabric of production in certain regions of the Union.
10 ierosina, ka jebkura reforma ir jāīsteno pakāpeniski, pieņemot pārejas laika noteikumus un pastāvīgi novērtējot reformas ietekmi uz Savienības reģionu ekonomikas un sociālo stāvokli;
10 Proposes that any reform be implemented progressively, with provision being made for transitional periods as well as continuous evaluation of the effects of the reform on the economic and social situation of the regions of the Union.
Vīna tirgus kopīgās organizācijas reforma
The reform of the common organisation of the market in wine
Vīna tirgus kopējās organizācijas reforma
Reform of the common organisation of the market in wine
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko atceļ Padomes Direktīvu 68/89/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz neapstrādāto kokmateriālu klasifikāciju
on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council repealing Council Directive 68/89/EEC on the approximation of the laws of the member States concerning the classification of wood in the rough
Vienkāršota procedūra — Reglamenta 43. panta 1. punkts
Simplified Procedure - Rule 43(1) of the Rules of Procedure
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam ar ko atceļ Padomes Direktīvu 68/89/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz neapstrādāto kokmateriālu klasifikāciju
on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council repealing Council Directive 68/89/EEC on the approximation of the laws of the member States concerning the classification of wood in the rough
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2006)0557 )
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2006)0557 )
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija iesniedza priekšlikumu Parlamentam ( C6‑0325/2006 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 95 of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0325/2006 ),
– ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu ( A6‑0017/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A6‑0017/2007 ),
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko atceļ Padomes Direktīvu 68/89/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz neapstrādāto kokmateriālu klasifikāciju
Proposal for a decision of the European Parliament and of the Council repealing Council Directive 68/89/EEC on the approximation of the laws of the member States concerning the classification of wood in the rough
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2006)0748 )
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2006)0748 )
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 55. un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija iesniedza priekšlikumu Parlamentam ( C6‑0440/2006 ),
– having regard to Article 251(2) and Articles 47(2), 55 and 95 of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0440/2006 ),
– ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu ( A6‑0018/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A6‑0018/2007 ),
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko atceļ Padomes 1971. gada 26. jūlija Direktīvu 71/304/EEK par ierobežojumu atcelšanu attiecībā uz pakalpojumu sniegšanas brīvību saistībā ar valsts [būvdarbu] pasūtījumu līgumiem un attiecībā uz valsts [būvdarbu] pasūtījumu līgumu piešķiršanu līgumslēdzējiem, kas veic darbību ar aģentūru vai filiāļu starpniecību
Proposal for a directive of the European Parliament and of the Council repealing Council Directive 71/304/EEC of 26 July 1971 concerning the abolition of restrictions on freedom to provide services in respect of public works contracts and on the award of public works contracts to contractors acting through agencies or branches
par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru dalībvalstīm atļauj Eiropas Kopienas interesēs ratificēt Starptautiskās darba organizācijas 2006. gada konsolidēto konvenciju par darbu jūrniecībā
on the proposal for a Council decision on authorising Member States to ratify, in the interests of the European Community, the 2006 Consolidated Maritime Labour Convention of the International Labour Organisation
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( COM(2006)0288 )
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2006)0288 )
– ņemot vērā EK līguma 42. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,
– having regard to Article 42 in conjunction with the first sentence of the first subparagraph of Article 300(2) of the EC Treaty,
– ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C6‑0241/2006 ),
– having regard to Article 300(3), first subparagraph, of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6-0241/2006 ),
– ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu ( A6‑0019/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinion of the Committee on Transport and Tourism ( A6‑0019/2007 ),
Apstiprina grozīto priekšlikumu Padomes lēmumam;
Approves the proposal for a Council decision as amended;
Uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.
Instructs its President to forward its position to the Council and Commission, and the governments and parliaments of the Member States.
Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM ar kuru dalībvalstīm atļauj Eiropas Kopienas interesēs ratificēt Starptautiskās darba organizācijas 2006. gada konsolidēto konvenciju par darbu jūrniecībā
Proposal for a COUNCIL DECISION on authorising Member States to ratify, in the interests of the European Community, the 2006 Consolidated Maritime Labour Convention of the International Labour Organisation
Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM ar kuru dalībvalstīm atļauj Eiropas Kopienas interesēs ratificēt Starptautiskās darba organizācijas 2006. gada konvenciju par darbu jūrniecībā
Proposal for a COUNCIL DECISION on authorising Member States to ratify, in the interests of the European Community, the Maritime Labour Convention, 2006 of the International Labour Organisation
Jauns formulējums, kas saskaņots ar Padomi.
New wording agreed with the Council.
Starptautiskās darba organizācijas (turpmāk tekstā – SDO) 2006. gada konsolidētā konvencija par darbu jūrniecībā tika pieņemta 2006. gada 23. februārī, SDO Starptautiskās darba konferences sesijā par jūrniecību, kas tika sasaukta Ženēvā.
The 2006 consolidated Convention of the International Labour Organisation (hereinafter referred to as the ILO) on maritime labour was adopted on 23 February 2006 by the maritime session of the International Labour Conference of the ILO convened in Geneva.
Starptautiskās darba organizācijas (turpmāk tekstā – SDO) 2006. gada konvencija par darbu jūrniecībā tika pieņemta 2006. gada 23. februārī, SDO Starptautiskās darba konferences sesijā par jūrniecību, kas tika sasaukta Ženēvā.
The Maritime Labour Convention , 2006 of the International Labour Organisation (hereinafter referred to as the ILO) on maritime labour was adopted on 23 February 2006 by the maritime session of the International Labour Conference of the ILO convened in Geneva.
Ar šo dalībvalstīm atļauj ratificēt 2006. gada SDO konsolidēto konvenciju par darbu jūrniecībā, kas pieņemta 2006. gada 23. februārī.
The Member States are hereby authorised to ratify the 2006 ILO consolidated Maritime Labour Convention, adopted on 23 February 2006.
Ar šo dalībvalstīm atļauj ratificēt 2006. gada SDO konvenciju par darbu jūrniecībā, kas pieņemta 2006. gada 23. februārī.
The Member States are hereby authorised to ratify the Maritime Labour Convention, 2006 of the ILO , adopted on 23 February 2006.
par priekšlikumu Padomes lēmumam , ar kuru dalībvalstīm atļauj Eiropas Kopienas interesēs ratificēt Starptautiskās Darba organizācijas 2006. gada konsolidēto konvenciju par darbu jūrniecībā
on the proposal for a COUNCIL DECISION on authorising Member States to ratify, in the interests of the European Community, the 2006 Consolidated Maritime Labour Convention of the International Labour Organisation
Starptautiskās darba organizācijas (SDO) 2006. gada konvenciju, kas attiecas uz jūrniecības darba standartiem (turpmāk tekstā – 2006. gada konvencija) gandrīz vienprātīgi pieņēma 2006. gada februārī Ženēvā.
The International Labour Organisation (ILO) 2006 Convention on Maritime Labour Standards (hereinafter called the 2006 Convention) was adopted almost unanimously in Geneva in February 2006.
Konvencija vienotā tekstā ietver visas pašreizējās konvencijas un ieteikumus par darbu jūrniecībā, kuras SDO ir pieņēmusi kopš 1919. gada, un tas ir pamatā pirmajam vispārējam jūrniecības darba kodeksam.
The Convention incorporates all existing conventions and recommendations on maritime labour adopted by the ILO since 1919 into a single text to serve as a basis for the first universal Maritime Labour Code.
Tagad pēc konvencija pieņemšanas ir svarīgi to pēc iespējas ātrāk ratificēt un īstenot.
Now that the Convention has been adopted it is important to proceed with its speedy ratification and implementation.
Svarīgi ir arī aplūkot Kopienas tiesisko pamatu attiecībā uz jūrniekiem piemērojamiem sociālajiem standartiem, lai palielinātu profesijas prestižu un ilgtermiņā saglabātu īpašās zināšanas šajā jomā Eiropā.
It is also important to consider the Community legislative framework regarding the social standards applicable to seafarers in order to make the profession more attractive and, in the long term, to preserve European expertise in this area.
2006. gada jūnijā Komisija izdeva paziņojumu par obligātajiem jūrniecības darba standartiem, kuros apsver likumdošanas pasākumus, kuru mērķis ir nostiprināt starptautisko darba standartu piemērošanu jūrniekiem Eiropas Savienībā.
In June 2006 the Commission issued a communication on minimum maritime labour standards which considers legislative measures aimed at strengthening the application of international labour standards for seafarers in the European Union.
Sagatavojot ziņojumu par 2006. gada konvenciju, šķiet piemēroti izklāstīt savu viedokli par dažiem jautājumiem, kas skarti Komisijas paziņojumā.
In preparing a report on the 2006 Convention, it seems opportune to give a view on issues raised in the Commission Communication.
I. KONVENCIJAS IEGULDĪJUMS
I. BENEFITS OF THE CONVENTION
Veicināt vispārējo jūrniecības darba kodeksu un novatoriskas metodes
Promoting a universal Maritime Labour Code and innovative methods
Pašreizējo SDO ieteikumu konsolidēšana vienā tekstā, kā arī teksta skaidrība un pārredzamība palīdzētu saīsināt ratifikācijas laiku SDO dalībvalstīs.
The consolidation of existing ILO recommendations into this single text, as well as making it more effective and transparent, should help to increase the rate of ratification by ILO Member States.
Ātrāka 2006. gada konvencijas ratifikācija ES dalībvalstīs paātrinās konvencijas ratificēšanu 30 valstīs, kuru pārziņā jābūt vismaz 33 % no pasaules tirdzniecības flotes kopējās tonnāžas, lai konvencija stātos spēkā.
The speedy ratification of the 2006 Convention by EU Member States will bring it very close to the 30 countries and 33% of tonnage required for it to enter into force.
2006. gada konvencijā ir noteikti darba standarti, kas piemērojami apkalpēm, kuru kuģu bruto tonnāža ir 500 un vairāk tonnu un kuri veic starptautiskus maršrutus vai kuģo starp ārzemju ostām.
The 2006 Convention lays down the labour standards applicable to the crews of vessels with a gross tonnage of 500 tonnes or more engaged in international voyages or sailing between foreign ports.
Konvencijā noteikumi ir sagrupēti pa tematiem piecās dažādās sadaļās, un tās mērķis ir nodrošināt pienācīgus darba un dzīves apstākļus uz kuģiem.
The Convention groups a number of provisions by themes under five different titles and aims to guarantee decent living and working conditions on board vessels.
Jūrniecības darbam nepieciešamie obligātie nosacījumi ir noteikti 1. sadaļā, kuri attiecas uz veselību, apmācību, minimālo vecumu un pieņemšanu darbā.
Title 1 defines the minimum conditions required for maritime labour, covering health, training, minimum age and recruitment.
Darba nosacījumi, kas izklāstīti 2. sadaļā, attiecas uz darba līguma saturu, darba laiku, algu aizsardzību, tiesībām atstāt darbu un repatriāciju, kā arī kompensāciju kuģa zaudēšanas gadījumā.
The employment conditions set out in Title 2 fix the content of the employment contract, working hours, wage protection, the rights to leave and repatriation and compensation in the event of the loss of the vessel.
Izmitināšana uz kuģa ir aplūkota 3. sadaļā un sociālā aizsardzība – 4. sadaļā.
Accommodation on board is covered in Title 3 and social protection in Title 4.
Konvencijas 5. sadaļā nosaka atbildību konvencijas piemērošanā, proti, kuģa karoga valsts pienākumu, balstoties uz sertifikācijas sistēmu, ieviest efektīvus pasākumus konvencijas piemērošanai, kā arī ostas valsts un darbaspēka piegādātājas valsts pienākumu nodrošināt konvencijas standartu ievērošanu, veicot atbilstošas pārbaudes.
Title 5 of the Convention also defines the responsibilities regarding application of the Convention, i.e., requiring Flag States to put in place effective arrangements for applying the Convention based on a system of certification, with Port States and States providing labour to ensure compliance by means of appropriate inspections.
Katrā sadaļā ir ietverti noteikumi, kas sakārtoti pēc hierarhijas principiem divās standartu sērijās, A kodam atbilst saistošā daļa un B kodam – nesaistošā daļa, un abas satur noteikumus, kas palīdz interpretēt saistošos noteikumus.
Each title contains regulations in two sets of hierarchical standards, Code A corresponding to a binding part and Code B a non-binding part, containing provisions aimed at helping with the interpretation of the binding rules.
Konvencija ir nozīmīga arī ar to, ka tajā ir novatoriski mehānismi, kuri izmantoti, lai nodrošinātu šī instrumenta efektivitāti.
The importance of the Convention also lies in the innovative mechanisms that it uses to ensure that the instrument is fully effective.
Ar Konvenciju ievieš jūrniecības darba sertifikātu un jūrniecības darba deklarāciju, kas apliecina atbilstību konvencijas noteikumiem, ja vien nav pierādīts pretējais.
It introduces the maritime labour certificate and maritime labour declaration which, unless there is proof to the contrary, attest to conformity with the rules of the Convention.
Tādējādi kuģiem, kas kuģo ar attiecīgās valsts karogu, valsts izsniegs sertifikātu pēc tam, kad būs pārbaudīts, vai darba apstākļi uz kuģa atbilst valsts tiesību aktiem un no konvencijas izrietošiem noteikumiem.
Thus, a certificate will be issued by a State to vessels flying its flag after verification that the on-board working conditions conform to national laws and the regulations arising from the Convention.
Šim sertifikātam pievienos deklarāciju, kurā būs izklāstīti attiecīgo valstu tiesību akti, kas piemērojami konkrētās jomās, kuras iepriekš iekļautas konvencijā sastādītā sarakstā.
A declaration will be attached to the certificate outlining the national legislation applicable in a predetermined list of areas covered by the Convention.
Tādējādi ostas valsts var kontrolēt sertifikācijas sistēmu, kas garantē atbilstību konvencijai, un tā varēs pārbaudīt kuģus (kā arī, ja vajadzīgs, tos aizturēt) ne tikai drošības vai vides aizsardzības nepilnību dēļ, bet arī neatbilstošu darba apstākļu dēļ.
Under these conditions, the system of certifications guaranteeing conformity with the Convention can be checked by the Port State which will be able to inspect vessels (and detain them if necessary) not only for safety or environmental shortcomings but also for reasons linked to employment conditions.
Lai nesodītu valstis, kas ir ratificējušas konvenciju, bargāk par tām, kas nav to ratificējušas, klauzula „par labvēlīgākas attieksmes nepiemērošanu” nodrošinās, ka kuģi, kas kuģo ar tās valsts karogu, kas nav ratificējusi konvenciju, nesaņem labvēlīgāku attieksmi nekā tie kuģi, kuru karoga valsts ir konvenciju ratificējusi.
In order not to penalise those States which have ratified the Convention compared with those that have not, the clause precluding more favourable treatment will ensure that vessels flying the flag of a State which has not ratified the Convention do not receive more favourable treatment than those flying the flag of a State that has.
Šai klauzulai vajadzētu novērst negodīgu konkurenci un pamudināt praktiski visas valstis ratificēt konvenciju.
This clause should prevent unfair competition and encourage practically all States to ratify the Convention.
Turklāt konvencija izveido ad hoc struktūru, īpašu trīspusējo komisiju, kuras sastāvā ir katras konvenciju ratificējošās valsts iecelti pārstāvji, kā arī kuģu īpašnieku un jūrnieku pārstāvji.
Moreover, the Convention creates an ad hoc structure, the Special Tripartite Commission, made up of representatives appointed by the governments of each ratifying State and representatives of ship-owners and seafarers.
Trīspusējā komisija var pieņemt tekstu, ņemot vērā tā noteikumu piemērošanu.
The Tripartite Commission can adapt the text in the light of the application of its provisions.
Garantēt darbu un sociālos standartus
Guaranteeing employment and social standards
Konsolidētā 2006. gada konvencija papildina trīs jūrniecības pamatkonvencijas, kas tika pieņemtas Starptautiskās jūrniecības organizācijas aizgādībā, SOLAS konvenciju (par cilvēka dzīvības aizsardzību uz jūras), MARPOL konvenciju (par kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu) un STCW konvenciju par jūrnieku profesionālo piemērotību.
The 2006 Convention complements the three basic Maritime Conventions adopted under the aegis of the International Maritime Organisation, the SOLAS Convention (safety of life at sea), the MARPOL Convention (prevention of pollution of marine environment) and the STCW Convention on the qualifications of seafarers.
Tā ir jūrniecības nozares starptautisko noteikumu ceturtais pīlārs.
It constitutes the fourth pillar of international regulation of the maritime sector.
Konsolidētajai 2006. gada konvencijai būtu jāveicina jūras transporta nozares nostiprināšana un jāsamazina dubultā plaisa starp Eiropas un trešo valstu uzņēmējiem, no vienas puses, un starp dažādu karoga valstu kuģiem, kas faktiski dod priekšroku jūrniecības valstīm un uzņēmējiem ar viszemākajām likumdošanas prasībām sociālajā jomā, no otras puses.
The 2006 Convention should help to stabilise the maritime transport sector and reduce the double gap between, firstly, European and third country operators and, secondly, between the different flags which favours de facto those maritime nations and operators with the least stringent social legislation.
Pastāv bažas, ka jūrnieku darbā iekārtošanas aģentūras var pārcelt uz citām valstīm, samazinot darbavietas Eiropā, tostarp Kopienas iekšējā transporta nozarē.
There is constant pressure from the threat of relocation of recruitment of seafarers to the detriment of European jobs, including in intra-Community transport.
Ir jāatzīst, ka finansiālās intereses ir ļoti spēcīgas, ņemot vērā lielās ekonomiskās un tiesiskās atšķirības, kas ietekmē pasaules jūras transporta darbaspēka izmaksas, ieskaitot darba algas un sociālos maksājumus.
It must be acknowledged that the financial stakes are high, given the vast economic and legal differences affecting labour costs, including wages and social charges, in global maritime transport.