natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ņemot vērā tā 2000. gada 26. oktobra rezolūciju par Komisijas ziņojumiem Eiropadomei „Tiesību aktu labāka izstrāde 1998 — dalīta atbildība” un „Tiesību aktu labāka izstrāde 1999”
– having regard to its resolution of 26 October 2000 on the Commission reports to the European Council entitled “Better lawmaking 1998 – A shared responsibility (1998)” and “Better lawmaking 1999”
– ņemot vērā tā 2001. gada 29. novembra rezolūciju saistībā ar Komisijas Balto grāmatu par Eiropas pārvaldību
– having regard to its resolution of 29 November 2001 on the Commission White Paper on European governance
– ņemot vērā tā 2003. gada 8. aprīļa rezolūciju par Komisijas ziņojumiem Eiropadomei „Tiesību aktu labāka izstrāde 2000” un „Tiesību aktu labāka izstrāde 2001”
– having regard to its resolution of 8 April 2003 on the Commission reports to the European Council entitled “Better lawmaking 2000” and “Better lawmaking 2001”
– ņemot vērā tā 2004. gada 26. februāra rezolūciju par Komisijas ziņojumu „Tiesību aktu labāka izstrāde 2002”
– having regard to its resolution of 26 February 2004 on the Commission report entitled “Better Lawmaking 2002”
– ņemot vērā tā 2004. gada 9. marta rezolūciju saistībā ar Komisijas paziņojumu par Kopienas reglamentējošās darbības vienkāršošanu un uzlabošanu
– having regard to its resolution of 9 March 2004 on the Commission communication on simplifying and improving the Community’s regulatory activity
– ņemot vērā tā 2004. gada 20. aprīļa rezolūciju par Kopienas tiesību aktu un apspriežu procedūras ietekmes novērtējumu
– having regard to its resolution of 20 April 2004 on assessment of the impact of Community legislation and the consultation procedures
– ņemot vērā tā 2006. gada 16. maija rezolūciju par normatīvās vides vienkāršošanas stratēģiju
– having regard to its resolution of 16 May 2006 on a strategy for the simplification of the regulatory environment
– ņemot vērā tā 2006. gada 16. maija rezolūciju par tiesību aktu labāku izstrādi 2004. gadā un subsidiaritātes principa piemērošanu: 12. gada ziņojums
– having regard to its resolution of 16 May 2006 on Better lawmaking 2004: application of the principle of subsidiarity – 12th annual report
– ņemot vērā tā 2006. gada 16. maija rezolūciju par likumdevēja vēl neizlemto tiesību aktu priekšlikumu izvērtēšanas rezultātu
– having regard to its resolution of 16 May 2006 on the outcome of the screening of legislative proposals pending before the Legislator
– ņemot vērā Komisijas 2006. gada 14. novembra paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „Labāka regulējuma Eiropas Savienībā stratēģisks pārskats” ( COM(2006)0689 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions of 14 November 2006 entitled "A strategic review of Better Regulation in the European Union" ( COM(2006)0689 ),
– ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus ( A6‑0273/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Legal Affairs and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the Committee on Regional Development ( A6‑0273/2007 ),
A. tā kā mērķis nodrošināt labāku regulējumu ir viena no svarīgākajām Eiropas Savienības prioritātēm, jo pēc iespējas labāku rezultātu gūšana no moderniem, racionāliem un efektīviem tiesību aktiem, samazinot ar tiem saistītos izdevumus, nodrošinās augstu produktivitātes, izaugsmes, pieņemšanas un galu galā arī nodarbinātības līmeni visā Eiropā;
A. whereas succeeding in attaining the objective of "Better Regulation" constitutes one of the main priorities for the European Union, as maximising the benefits of modern, rational and effective legislation whilst minimising its costs would ensure the highest level of productivity, growth , acceptance and, ultimately, employment throughout Europe,
B. tā kā Komisija iepriekšminētajā 2006. gada 14. novembra paziņojumā analizē progresu, kas sasniegts labāka regulējuma jomā, un uzskaita galvenos uzdevumus nākotnē, norādot uz progresu, kas jāsasniedz gan Eiropas, gan dalībvalstu līmenī, ieviešot vispārēju pieeju vienkāršot Kopienas un valstu tiesību aktu piemērošanu un līdz ar to samazinot izmaksas;
B. whereas the Commission, in its above-mentioned communication of 14 November 2006, analyses progress achieved in the area of better regulation and maps out the main challenges ahead, pointing out the progress to be made both at European level and at the level of the Member States and thus developing an overall approach aimed at making Community and national legislation easier to apply and hence less costly,
C. tā kā Komisijai, Padomei un Eiropas Parlamentam šī pieeja palīdz īstenot Lisabonas stratēģijas mērķus, un šai pieejai ir vajadzīga cieša partnerība šajā jomā, pirmkārt, starp Eiropas iestādēm un, otrkārt, starp Eiropas iestādēm un valstu iestādēm;
C. whereas this approach, constituting for the Commission, the Council and the European Parliament a useful tool for achieving the aims of the Lisbon strategy, requires a close partnership in this area, first between the European institutions and then between the latter and the national authorities,
D. tā kā Komisija iepriekšminētajā paziņojumā ierosina pastiprināt ietekmes novērtējumu izskatīšanu, Komisijas priekšsēdētāja pakļautībā izveidojot neatkarīgu Ietekmes novērtējumu padomi, un apņemas rīkoties preventīvāk, palīdzot dalībvalstīm jau procesu sākumposmā, lai veicinātu svarīgāko direktīvu pareizu transponēšanu;
D. whereas, in the above-mentioned communication, the Commission proposes to reinforce the scrutiny of impact assessments through the creation of an independent Impact Assessment Board under the authority of the Commission's President, and commits itself to taking more preventive action, following up with Member States at an early stage so as to facilitate the correct transposition of key directives,
E. tā kā Komisija uzskata, ka Eiropas Parlaments un Padome varētu sniegt sistemātiskākus ietekmes novērtējumus par Komisijas priekšlikumu svarīgākajiem grozījumiem un piešķirt augstāku prioritāti ierosinātajiem vienkāršošanas priekšlikumiem, kodifikācijai un novecojušu tiesību aktu atcelšanai;
E. whereas, in the Commission's view, the European Parliament and the Council should provide more systematic impact assessments of major amendments to its proposals and give higher priority to pending simplification proposals, to codification and to the repeal of obsolete legislation,
F. tā kā Komisija ierosina dalībvalstīm izstrādāt un ieviest apspriežu mehānismus un vienkāršošanas programmas, kur tas vēl nav izdarīts, un veicināt ekonomiskās un sociālās ietekmes un ietekmes uz vidi sistemātiskāku novērtēšanu, kā arī uzlabot Kopienas tiesību aktu piemērošanu;
F. whereas the Commission proposes that Member States should in turn develop and enforce consultation mechanisms and simplification programmes, where these are missing, and should foster a more systematic assessment of economic, social and environmental impacts, along with an improved application of Community law,
G. tā kā labāks regulējums ir saistīts ne tikai ar birokrātijas un administratīvā sloga mazināšanu, spēkā esošo tiesību aktu vienkāršošanu vai deregulāciju, bet arī ar to, lai nodrošinātu, ka likumdošanas procesā iesaistās visi attiecīgie valsts un nevalstiskie dalībnieki visos līmeņos un ka starp Eiropas iestādēm un valstu, reģionālajām un vietējām varasiestādēm izveidojas cieša partnerība ar mērķi nodrošināt kvalitatīvu regulējumu;
G. whereas better regulation is not exclusively about cutting red tape, reducing the administrative burden, simplifying existing legislation or deregulation but also involves ensuring that the legislative process is engaged with by all relevant governmental and non-governmental actors at all levels and that a close partnership is established between the European institutions and the national, regional and local authorities in order to deliver high-quality regulation,
H. tā kā, lai mazinātu administratīvo slogu, visos pārvaldes līmeņos jātiecas panākt labāku regulējumu;
H. whereas every level of governance must be committed to better regulation in order to achieve any reduction in the administrative burden,
I. tā kā vietējām un reģionālajām varasiestādēm bieži nākas īstenot un ieviest ES tiesību aktus;
I. whereas local and regional authorities often face the task of implementing and enforcing EU law,
1. stingri atbalsta labāka regulējuma procesu nolūkā nostiprināt ES tiesību aktu efektivitāti, lietderību, konsekvenci, publiskumu un pārredzamību; tomēr uzsver, ka šim procesam ir jābalstās uz vairākiem priekšnoteikumiem:
Strongly supports the process of Better Regulation with a view to strengthening the effectiveness, efficiency, coherence, accountability and transparency of EU law; stresses, however, that such a process needs to be based on a number of preconditions:
(i) pilnīgi un kopīgi jāiesaista Padome, Komisija un Eiropas Parlaments;
(i) full and joint involvement of the Council, the Commission and the European Parliament;
(ii) plaši un pārredzami jāapspriežas ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp nevalstiskajām organizācijām;
(ii) wide and transparent consultation of all relevant stakeholders, including non-governmental organisations;
(iii) jāstiprina Kopienas regulējošā procesa struktūru publiskums, kā arī vispārējā šī procesa pārredzamība, it īpaši padarot atklātas Padomes sanāksmes, kuras notiek, kad Padome darbojas likumdevēja statusā;
(iii) strengthening of the accountability of Community bodies for the regulatory process, and of the general transparency of that process, in particular by opening Council meetings to public scrutiny when the Council is acting in its legislative capacity;
(iv) veicot novērtējumu pirms vienkāršošanas, vienlīdz jāņem vērā ekonomiskie, sociālie, vides un veselības aspekti, turklāt nedrīkst aprobežoties tikai ar īstermiņa apsvērumiem;
(iv) any assessment aimed at simplification must consider economic, social, environmental and health aspects on an equal footing and should not be limited to short-term considerations;
2. atbalsta Komisijas mērķi uzlabot tiesību aktu kvalitāti un mazināt administratīvo slogu; uzskata, ka Komisijas paziņojumā ieskicētie pasākumi liecina par skaidru un nemitīgu tiekšanos uz šo mērķi, bet norāda, ka dažās jomās ir vajadzīgas vēl lielākas pūles, lai gūtu maksimālu ekonomisko labumu no iekšējā tirgus tiesību aktiem;
Supports the Commission's aim of improving the quality of legislation and reducing the administrative burden; believes that the measures outlined in the Commission communication demonstrate a clear and ongoing commitment to that aim, but considers that still greater efforts are required in a number of areas to ensure that the maximum economic benefit is derived from internal market legislation;
4. mudina Komisiju lielāku uzmanību veltīt Kopienas tiesību aktu kā svarīgas labāka regulējuma procesa daļas ieviešanai, īstenošanai un novērtēšanai;
Urges the Commission to place greater emphasis on the implementation, enforcement and evaluation of Community legislation, as an essential part of the Better Regulation process;
7. uzskata, ka Ietekmes novērtējumu padomei visos ietekmes novērtējumos jānodrošina kopīgas metodikas ievērošana, lai novērstu pieeju pretrunīgumu un veicinātu salīdzināmību;
Considers it necessary that the Impact Assessment Board should guarantee the application of a common methodology for all impact assessments, so as to avoid contradictory approaches and to facilitate comparability;
11. pieprasa Komisijai ietekmes novērtējuma gatavošanas laikā apspriesties ar visām attiecīgajām ieinteresētajām pusēm, it īpaši ar valstu, reģionālajām un vietējām varasiestādēm, lai pienācīgi ņemtu vērā vietējās un reģionālās atšķirības, un laicīgi paziņot ietekmes novērtējuma rezultātus Parlamentam, Reģionu komitejai un visām attiecīgajām reģionālajām un vietējām iestādēm;
Requests the Commission to consult all relevant stakeholders, and in particular national, regional and local authorities, when preparing an impact assessment so that the local or regional variations can be properly taken into account, and to notify the results of the impact assessment in good time to Parliament, to the Committee of Regions and to all relevant regional and local governmental bodies;
15. uzstāj, ka dalībvalstīm jāsniedz ietekmes novērtējums par to iniciatīvām policijas un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās saskaņā ar Līguma par ES 34. panta 2. punktu; uzskata, ka dalībvalstīm tas jāuzskata par nopietnu pienākumu;
Insists that Member States provide an impact assessment for their initiatives in the area of police and judicial cooperation in criminal matters, pursuant to Article 34(2) of the EU Treaty; considers that Member States should commit themselves to recognising a real obligation in this respect;
18. uzskata, ka pieredze, kas gūta, izmantojot Lamfalussy procedūru finanšu tirgu regulēšanai, un jo īpaši regulatoru un tirgus dalībnieku dialogs ir vērtīgs dinamiskas likumdošanas piemērs;
Regards the experience of the Lamfalussy procedure in financial markets regulation, and the regulator-market participants dialogue in particular, as a valuable case for a dynamic legislative process;
21. uzsver, ka ir jāvienkāršo arī Komisijas mijiedarbība ar pilsoņiem, piemēram, iepirkumu, finanšu pakalpojumu, pētniecības programmu, valsts atbalsta noteikumu un dotāciju pieteikumu jomā;
Underlines that simplification is also required in the Commission's interaction with citizens, e.g. in the areas of procurement, financial services, research programmes, State aid rules and grant applications;
24. uzskata, ka Komisijai, atsaucot plānotos priekšlikumus, jāņem vērā Parlamenta viedoklis, lai starp Komisiju un Parlamentu saglabātu savstarpējo uzticēšanos, kas ir ļoti svarīga;
Considers that the Commission should take the views of Parliament into consideration when withdrawing pending proposals, in order to maintain the essential element of trust between the Commission and Parliament;
27. pilnībā atbalsta Komisijas centienus kopumā stiprināt Kopienas tiesību aktu īstenošanu, plašāk izmantojot preventīvu rīcību, vienlaikus palīdzot dalībvalstīm procesu sākumposmā, lai veicinātu svarīgāko direktīvu pareizu transponēšanu, un iesaka šādās iniciatīvās pienācīgi iesaistīt Parlamentu;
Fully supports any efforts on the part of the Commission aimed at the general strengthening of the enforcement of Community law through more preventive action, coupled with a process of following matters up with Member States at an early stage so as to facilitate the correct transposition of key directives, and recommends that Parliament be duly associated with such initiatives;
30. pauž nožēlu par dalībvalstu ieradumu „pastiprināt prasības” un aicina Komisiju noskaidrot, kādi vēl pasākumi ir jāveic, lai to nepieļautu, cita starpā piešķirot pilsoņiem tiesības uz tiešu rīcību; aicina atkārtoti veikt ietekmes novērtējumu, analizējot, kā dalībvalstis praktiski īsteno lēmumus valsts un zemākā līmenī; atbalsta regulu plašāku izmantošanu attiecīgos gadījumos;
Deplores Member States' practice of 'gold plating', and calls upon the Commission to investigate what further measures might be taken to prevent it, including the introduction of a right of direct action for citizens; calls for 'follow-up impact assessments' analysing how decisions are in fact implemented in Member States and at local level; supports the increased use, where appropriate, of regulations;
34. aicina Komisiju saistībā ar regulām dalībvalstu, reģionālo un vietējo varasiestāžu un specializēto aģentūru vajadzībām laicīgi izstrādāt vadošus norādījumus par to ieviešanu;
Calls on the Commission, in the case of regulations, to produce in advance guidance notes on implementation for the benefit of the Member States, regional and local authorities and specialised agencies;
36. mudina Komisiju izpētīt alternatīvas tiesību aktiem, lai uzlabotu iekšējā tirgus darbību, cita starpā pašregulējumu un dalībvalstu tiesību normu savstarpēju atzīšanu, vienlaikus uzsverot, ka tas nedrīkst kavēt demokrātisko kontroli, ko veic Eiropas Parlaments un dalībvalstu parlamenti; uzsver, ka Kopienas regulējums ir jāskata saistībā ar starptautisko konkurenci un pasaules tirgu;
Encourages the Commission to investigate alternatives to legislation with a view to improving the functioning of the internal market, including self-regulation and the mutual recognition of national rules, while stressing that this should not impede democratic scrutiny by the European Parliament and by Member States' parliaments; underlines that Community regulation must be seen in the context of international competition and global markets;
41. aicina Komisiju turpmākajā regulējuma uzlabošanā ņemt vērā Parlamenta Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas pasūtīto pētījumu par vienkāršošanas procesu „ES vides politikas vienkāršošana”
Calls on the Commission to take into account, in its further work on better regulation, the results of the study requested by Parliament's Committee on the Environment, Public Health and Food Safety on the simplification process, "Simplifying EU Environmental Policy"
Eiropas Vides politikas institūts (2004): Ilgtspējīga attīstība Eiropas Komisijas integrētājā ietekmes novērtējumā par 2003. gadu.
Institute for European Environment Policy (2004): Sustainable Development in the European Commission's Integrated Impact Assessments for 2003.
Eiropas Vides politikas institūts (2005): Uz labu vai ļaunu — ES labāka regulējuma darba kārtība un vide.
Institute for European Environment Policy (2005): For better or for worse - The EU's 'Better Regulation' Agenda and the environment.
43. atbalsta no pētījuma „ES vides politikas vienkāršošana” izrietošo secinājumu, ka ietekmes novērtējumiem var būt būtiska nozīme, lai nodrošinātu labāku regulējumu, un ka jāuzlabo atsevišķu novērtējumu kvalitāte; mudina Komisiju nodrošināt:
Supports the conclusion resulting from the study entitled "Simplifying EU Environmental Policy" that impact assessments can play an essential role in ensuring better regulation and that the quality of some assessments needs to be improved; urges the Commission to ensure:
- ka ietekmes novērtējumā ekonomiskie, sociālie, vides un veselības aspekti ir izskatīti vienlīdzīgā līmenī gan īstermiņā, gan ilgtermiņā;
- that impact assessments consider economic, social, environmental and health aspects on an equal footing, both in the short and the longer term;
- ka ietekmes novērtējumos izskata ne tikai pasākumu izmaksas, bet arī izmaksas, kas rodas, nepārbaudot vides, sabiedrības veselības un pārtikas jautājumus;
- that impact assessments consider not only the costs of measures but also the costs of not addressing the environmental, public health or food issues;
- ka ietekmes novērtējumi ir pietiekami plaši un ka tajos ņem vērā dalībvalstu dažādos apstākļus;
- that the impact assessments are broad enough in scope and that they take into account the different national circumstances in the Member States;
atzīst, ka ietekmes novērtējumiem varētu arī būt liela nozīme gadījumos, kad Eiropas Parlamenta vai Padomes ierosinātajiem grozījumiem ir potenciāli nozīmīga ietekme;
recognises that impact assessments could also play an essential role in the case of amendments proposed by the European Parliament or the Council having potentially significant impacts;
- par informācijas tehnoloģijas izmantošanu, lai samazinātu administratīvo slogu;
Calls on the Commission to further promote exchanges of information on best practices regarding simplification of EU environmental policy in the Member States, such as:
- par uzraudzības un ziņojumu sniegšanas prasību, tostarp pieejas, kurā ņem vērā risku, vienkāršošanu un integrāciju, saglabājot pārredzamību un efektīvu īstenošanu;
- the simplification and integration of the monitoring and reporting requirements, including the risk-based approach, while safeguarding transparency and effective implementation and enforcement;
48. mudina dalībvalstu varasiestādes izstrādāt oficiālas transponēšanas stratēģijas, lai skaidri definētu reģionālo un valstu valdību lomu un atbildību transponēšanas uzlabošanā un paātrināšanā;
Encourages authorities in the Member States to draw up formal transposition strategies, in order to clearly define the roles and responsibilities of the regional and national governments for better and faster transposition;
53. prasa Komisijai uzlabot informācijas sniegšanu par transponēšanu un pārkāpumu izmeklēšanas procesiem un padarīt šo informāciju publisku un viegli pieejamu Komisijas tīmekļa vietnē;
Requests the Commission to improve the provision of information about transposition and infringement proceedings, and to make this information public and easily accessible on the Commission's website.
Pēdējo gadu laikā Eiropas Komisija aizvien vairāk un vairāk pievērš uzmanību Kopienas tiesību aktu kvalitātei, no vienas puses, skaidrības un pieejamības ziņā, no otras puses, attiecībā uz efektivitāti un pozitīvu ietekmi uz pilsoņiem un uzņēmējdarbību.
In recent years, the European Commission has become more and more concerned about the quality of Community legislation, both in terms of clarity and accessibility, on the one hand, and of effectiveness and positive impact on citizens and businesses, on the other.
Komisija parasti atsaucas uz visiem šiem mērķiem kā uz „labāku regulējumu” vai „tiesību aktu labāku izstrādi”.
The Commission usually refers to all these goals as to "Better Regulation" or "Better Lawmaking".
Faktiski, labāka regulējuma mērķis ir palielināt ieguvumus no moderniem, racionāliem un efektīviem tiesību aktiem, vienlaikus samazinot izdevumus, lai varētu nodrošināt produktivitāti, izaugsmi un, visbeidzot, nodarbinātību visaugstākajā līmenī visā ES.
As a matter of fact, Better Regulation aims at maximising the benefits of a modern, rational and effective legislation whilst minimising its costs, so that productivity, growth and, ultimately, employment can be ensured at the highest level throughout the European Union.
Labāka regulējuma darbības joma ietver politikas veidošanu no tās sākotnējās koncepcijas līdz īstenošanai un piemērošanai, sākot ar uzmanīgu subsidiaritātes principa piemērošanu.
As for its scope, Better Regulation covers policy making, from its initial conception through to implementation and enforcement starting with the careful application of the principle of subsidiarity.
Lai analizētu šajā jomā panākto progresu un izplānotu turpmākos uzdevumus, Komisija 2006. gada 14. novembrī pieņēma paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu Komitejai „Labāka regulējuma Eiropas Savienībā stratēģisks pārskats” (COM(2006)689 galīgā redakcija)
On 14 November 2006, with a view to analysing progress achieved in this area and to mapping out the main challenges ahead, the Commission adopted a Communication to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions concerning a "Strategic Review of Better Regulation in the European Union" (COM(2006) 689 final)
Paziņojumam pievienoti divi dokumenti par normatīvās vides vienkāršošanas stratēģiju (COM(2006)690 galīgā redakcija) un par administratīvo izmaksu novērtēšanu un samazināšanu (COM(2006)691 galīgā redakcija), kas būs divu atsevišķu patstāvīgo ziņojumu temats. .
The Communication is accompanied by two documents on the simplification of the regulatory environment (COM(2006) 690 final) and on measuring and reducing administrative costs (COM(2006) 691 final) which will be the object of two separate own-initiative reports. .
Pēc pašreizējās situācijas apraksta dokumentā ir norādīts uz progresu, kas jāsasniedz gan Eiropas, gan dalībvalstu līmenī.
After describing the current situation, the document points out the progress to be made both at European level and at level of Member States.