natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šajā ziņojumā novērtē, kā dažādie Komisijas noteiktie pasākumi var nodrošināt elektrības un gāzes iekšējā tirgus izveidi un vērsties pret šķēršļiem, kas kavē izveidot vienotu Eiropas enerģijas tirgu.
This Report will assess how the different measures identified by the Commission can ensure the completion of the Internal Market for electricity and gas and remedy the obstacles to creating a single European energy market.
Referents pienācīgi ņem vērā pašreizējo noteikumu īstenošanu, kuri, pēc viņa domām, daļēji deva pietiekamu juridisko pamatu, lai nodrošinātu nediskriminējošu trešo pušu piekļuvi tīkliem, lai radītu spēcīgus valstu regulatorus un izveidotu ieguldījumu veicināšanas sistēmu.
The Rapporteur will take due account of the implementation of the current rules, which to his mind, partly gave a sufficient legal basis to ensure non discriminatory access of the third parties to the networks, to create powerful national regulators and to set up a framework enhancing investments.
Ņemot vērā 8.–9. marta pavasara Eiropadomes pēdējos secinājumus, referenta nodoms ir apkopot mērķus, kurus tiecas sasniegt Komisija, un analizēt ierosinātos praktiskos pasākumus.
Taking into account the last conclusions of the Spring Council on 8-9 March, the intention of the Rapporteur is to consolidate the objectives pursued by the Commission and to analyse the practical measures proposed.
Konkrēti jautājumi
Specific issues
Pašreizējo tiesību aktu īstenošana
Implementation of existing legislation
Referents pauž bažas par vairākām dalībvalstīm, kurām joprojām jātransponē Direktīva 2003/54 un 2003/55, un tām, kas to nav pienācīgi izdarījušas.
The Rapporteur is concerned about the number of Member States who are still to transpose the European Directives 54/2003 and 55/2003 as well as by those who have not done it appropriately.
Pareiza transponēšana ES līmenī ir ļoti svarīga, ja mums pilnīgi jānovērtē Eiropas Parlamenta un Padomes veikto pasākumu derīgums un efektivitāte.
A correct transposition at EU level is essential if we are to fully assess the validity and effectiveness of the measures adopted by the European Parliament and by the Council.
Turklāt, ja dažas dalībvalstis neievēro atbilstību, tās valstis, kuras ES tiesību aktus par iekšējo enerģijas tirgu ir pareizi un pilnīgi transponējušas, tiek nostādītas grūtā stāvoklī, kas dažos gadījumos rada negodīgu cenu konkurenci, izraisa to, ka valsts īpašumā esoši uzņēmumi pārņem privātās sabiedrības, rada šķēršļus ienākšanai citās dalībvalstīs, kā arī nesamērīgas aizkavēšanās starpsavienojumu attīstībā.
Furthermore, non compliance by some Member States puts those who have properly and fully transposed EU legislation on the internal energy market into national law in a difficult position thus causing in some cases unfair price competition, takeovers of private companies by publicly owned undertakings, barriers to entry in other Member States as well as disproportionate delays in the development of interconnections.
Turklāt valdībām, kas cieš no šīm sekām, jāsaskaras ar noraidošu sabiedrības viedokli par veiktajiem pasākumiem un par ES institūcijām kopumā.
Moreover, Governments who are suffering these consequences have to face a disapproving public opinion of the measures taken and of the EU institutions as a whole.
Visu šo iemeslu dēļ referents atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu uzsākt pārkāpumu izmeklēšanas procedūras pret tām dalībvalstīm, kuras neievēro spēkā esošos tiesību aktus.
For all these reasons, the Rapporteur welcomes the Commission’s initiative to start infringement procedures against those Member States who are not complying with the legislation in force.
Tomēr, lai gan referents atzinīgi vērtē Komisijas trešo liberalizācijas paketi, kas gaidāma šī gada septembrī, un saprot, ka dažu valstu pretestību varēs apslāpēt tikai ar konkrētām darbībām, viņš šaubās, vai šīs problēmas risinājums ir turpmāki un stingrāki tiesību akti, redzot, ka otrā pakete acīmredzot joprojām ir agrīnā posmā.
However, while welcoming the Commission’s third liberalization package expected in September of this year and realising that some Member States’ resistance will only be tackled with concrete actions, the Rapporteur cannot help but wonder if the solution to this problem is indeed further, and more stringent, legislation seeing as the second package is obviously still in its early stages.
Nesenās uzņēmumu pārņemšanas iniciatīvas un apvienošanās Eiropas Savienības tirgos izraisījusi bažas par tādiem jautājumiem kā valsts līdzdalība uzņēmumos, samazinātas patērētāju izvēles iespējas tirgus koncentrācijas dēļ, kā arī dažu valdību pārmērīga iejaukšanās tur, kur būtu jābūt tīrai tirgus darbībai.
Recent takeover initiatives and mergers within the European Union’s markets have given rise to some concerns about such issues as public participation in undertakings, reduced choice for consumers due to market concentration as well as excessive interventionism by some Governments in what are supposed to be purely market operations.
Referents uzskata, ka šādas darbības turpmāk jākontrolē Komisijai, it īpaši, ja dažos uzņēmumos, kas pārņem citus, ir vērā ņemama valsts līdzdalība.
The Rapporteur believes that such operations should be further controlled by the Commission, especially when public participation in some companies taking over others is considerable.
Īpašumtiesību nošķiršana bija pamatjautājums debatēs par enerģētiku pēdējos ziņojumos Eiropas Parlamentā, un šķiet, ka tā būs arī šajā ziņojumā.
Unbundling has been a key issue in the energy debate in the European Parliament in past reports and is likely to be this way for this report.
Referents uzskata, ka pašreizējais īpašumtiesību nošķiršanas līmenis dažās dalībvalstīs ir nepietiekams, un tāpēc atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu palielināt saistības šajā jomā.
The Rapporteur believes that the current level of unbundling in some Member States is insufficient and therefore welcomes the Commission’s initiative to increase obligations in this field.
Pienācīgi jānovērtē divi galvenie Komisijas paziņojumā ierosinātie varianti — pienācīgi reglamentēts neatkarīgs sistēmas operators un īpašumtiesību nošķiršana.
The two main options proposed in the Commission’s Communication – Independent System Operator properly regulated and ownership unbundling – should be properly assessed.
Īpašumtiesību nošķiršana palielinātu pārredzamību, nodrošinātu pienācīgus apstākļus ieguldījumiem infrastruktūrā un likvidētu šķēršļus jaunu tirgus dalībnieku ienākšanai.
Ownership unbundling would increase transparency, ensure proper investment conditions in the infrastructures and remove barriers to entry to new market players.
Neatkarīga sistēmas operatora modelis, lai arī tam vajadzīga turpmāka reglamentēšana, sasniegtu šos mērķus un laikam būtu labāk īstenojams variants stipri atpalikušajām dalībvalstīm.
The Independent System Operator model, even though it would need further regulation, would also achieve these goals and would probably be a more feasible option for those Member States heavily lagging behind.
Referents vēlas turpināt apspriest šo jautājumu un sagaida, ka Komisija nāks klajā ar skaidru, bet elastīgu nostāju par īpašumtiesību nošķiršanu, kas varētu būt pamats diskusijām Padomē un Parlamentā, novēršot tiešu noraidījumu no dažām dalībvalstīm.
The Rapporteur wishes to debate this issue further and expects the Commission to come forward with a clear but flexible position on unbundling that could serve as a basis for discussion in Council and Parliament, avoiding the frontal rejection of some Member States.
Tomēr ar starpsavienojumiem saistītās problēmas neatrisinās neviena no šīm sistēmām un būs vajadzīgi papildu risinājumi.
However, the problems related to interconnections will not be solved by either system and will require additional solutions.
Turklāt pārredzamības un ieguldījumu jautājumus varētu atrisināt, palielinot pilnvaras valstu regulatoriem vai pieņemot valstu tiesību aktus ar mērķi izvirzīt konkrētas prasības šajā ziņā.
Furthermore, questions of transparency and investments could also be answered by increased powers to national regulators or through national legislation aimed at imposing specific requirements in this respect.
Visbeidzot gāzes un elektrības nozarēm ir ļoti atšķirīgs raksturs, tas īpašumtiesību nošķiršanas iespēju gāzei padara sarežģītāku.
Finally, the gas and electricity sectors are of a very different nature which makes the unbundling options more complicated for gas.
Šajā dokumentā šis jautājums tiks pētīts vēl.
This issue will be explored further in this document.
Referents gribētu uzsvērt jaunu liela apjoma ieguldījumu nozīmi jaunas infrastruktūras attīstībā un pašreizējās infrastruktūras atjaunināšanā.
The Rapporteur would like to stress the importance of new investments at a massive scale in the development of new and upgrading of current infrastructure.
Lai gan viņš pauž bažas par plaisu starp pašreizējiem ieguldījumiem un tiem, kuri, kā aplēsts, būs vajadzīgi, viņš nepiekrīt Komisijas paziņojumam, ka ieguldījumi ir apturēti.
While he is concerned about the gap between current investments and those estimated to be required, he does not agree with the Commission in their statement that investments have stopped.
Patiešām, pēdējos gados kopējiem ieguldījumiem gāzes tīklu uzturēšanā un attīstībā bija pastāvīgs, lai arī lēns, pieaugums.
Indeed, overall investments in maintaining and development of gas networks have had a consistent, albeit slow, increasing trend in the past years.
Šīs bažas attiecas arī uz ieguldījumu trūkumu starpsavienojumos, kas izriet no standartu neatbilstības, uz to, ka nav neatkarīgas reglamentējošas institūcijas, kas uzraudzītu pārrobežu pārvadi, un pārrobežu izmaksu kompensācijas mehānismu samazinātas pieejamības.
This concern also applies to the lack of investments in interconnections derived of the disparity between standards, lack of an independent regulatory authority to oversee cross-border transmission and reduced availability of mechanisms to recover trans-border costs.
Tomēr pastāv daudz iespēju uzlabojumiem un jāveic pasākumi, piemēram, jāturpina nošķirt īpašumtiesības vai NSO+, kā arī pasākumi, kas vērsti uz efektīvāku reglamentēšanu un labāku pārrobežu sadarbību.
There is, however, much room for improvement and measures have to be taken such as further unbundling – whether ownership or ISO+ -, more efficient regulation and better cross-border cooperation.
Jaunas lielas enerģijas ražošanas jaudas no atjaunīgās enerģijas avotiem
New Massive Generation from renewable energy sources
Eiropa gūst labumu no milzīga daudzuma atjaunīgās enerģijas avotu, tostarp ūdens, vēja, saules, biomasas, plūdmaiņu un ģeotermiskās enerģijas.
Europe enjoys vast quantities of renewable energy sources including hydro, wind, solar, biomass, tidal and geothermal.
Atjaunīgās enerģijas avoti to rakstura dēļ ir koncentrēti specifiskās vietās, piemēram, ūdens resursi kalnu rajonos vai vēja resursi salu, piekrastes un augstieņu rajonos.
Renewable energy sources by their very nature are concentrated in specific locations, e.g. hydro resources in mountainous regions, or wind resources in offshore, coastal and highland regions.
Ar dažiem izņēmumiem šie resursi to sākotnējā formā nav transportējami, un tāpēc tos vajag pārvērst elektrībā vietā, kur ir sākotnējais resurss.
With a few exceptions these resources are not transportable in their primary form and so need to be converted to electricity in the location where the primary resource exists.
Tāpēc, ja milzīgajiem sākotnējās enerģijas avotiem ir jāpiedalās Eiropas Savienības elektrības pieprasījuma apmierināšanā, tiem vajadzīga pietiekama tīkla infrastruktūra, lai elektrību lielos apjomos varētu transportēt no šiem rajoniem uz pieprasījuma centriem.
If, therefore, these vast primary energy sources are to contribute to the European Union’s electricity requirements, they need the sufficient grid infrastructure to allow for the bulk transport of electricity from these regions to centres of demand.
Piemēram, virs Rietumeiropas ziemeļdaļas jūrām ir liels komerciāli izmantojams vēja enerģijas resurss.
For example there is a large commercially exploitable resource of wind energy above the seas of north Western Europe.
Lai šo enerģiju novadītu uz krastu, vajadzīgi plaši zemūdens tīkli, un vajadzīgi sauszemes tīkli, lai elektrību pārvadītu tālāk uz pieprasījuma centriem.
Large sub sea grids are therefore required to bring this power to shore and onshore grids to take the electricity further to centres of demand.
Tādēļ svarīgi, ka šie tīkli tiek uzturēti tur, kur tie jau ir, un tiek ierīkoti tur, kur to vēl nav.
It is important therefore that these grids are maintained where they already exist and established where they do not.
Pārvades uzņēmumi jāstimulē, lai tie attīstītu un veidotu šādus tīklus, un tiem nedrīkst būt konkurējošu interešu, kas varētu kavēt to attīstību.
Transmission companies must be incentivised to develop and build such grids and must not have competing interests which may hinder their development.
Pašlaik Eiropas Savienības iekšējam enerģijas tirgum jāpielāgojas 27 dažādiem valstu regulējumiem, kas var ievērojami atšķirties viens no otra.
Currently, the European Union’s internal energy market has to adjust to 27 different national regulations that can differ greatly from one to another.
Attiecībā uz pārrobežu pārvadi veicamo darbību noteikšanas procedūrā ietilpst konsultācijas starp valstu regulatoriem, kuru pamatā ir pārvades sistēmu operatoru tehniskie priekšlikumi un kurās lēmumi vispār tiek pieņemti uz vienprātības pamata.
The procedure for the definition of actions to be taken on cross border transmissions consists in a consultation between national regulators based on technical proposals by the Transmission System Operators and where the decisions are taken generally on the basis of consensus.
Ja vienošanos nevar panākt, Komisija uzsāk komitoloģijas procedūru, kurā ne tikai ļoti lēni nonāk pie pieņemama rezultāta, bet lēmuma pieņēmējas ir dalībvalstis, kas pēc konsultācijas griežas pie savas valsts regulatoriem.
If no agreement can be reached, the Commission launches a commitology procedure in which not only acceptable outcomes are very slow to come, but where those deciding are Member States who refer back to their national regulators for advice.
Tas situāciju atsviež atpakaļ sākuma stāvoklī.
This brings the situation back to square one.
Ja ES ir jābūt pilnīgi integrētam iekšējam tirgum, jāveic dažas darbības, lai iepriekš paskaidrotajam procesam nodrošinātu formālāku pieeju.
If the EU is to have a fully integrated internal market some actions will have to be taken to provide a more formal approach to the process explained above.
Referents ierosina padarīt regulatoru forumu par formālu institūciju, kurā būtu jāpieņem lēmumi (ar balsošanu, ja nepieciešams) un kur strupceļa gadījumā lēmumu varētu pieņemt Komisija.
The Rapporteur suggests making the Regulators’ forum a formal body in which decisions would have to be taken – by vote if necessary – and where, in case of a deadlock, the Commission could decide.
Lēmumiem jāizriet no PSO priekšlikumiem, savukārt arī pārvades sistēmu operatoriem jābūt savu lēmumu pieņemšanas procesu formāliem pamatnoteikumiem.
The decisions should derive from proposals by the TSOs who, in turn, should also have a formal framework for their decision-making processes.
Svarīgi norādīt, ka regulatori nodarbosies tikai ar pārrobežu tehniskajiem un tirdzniecības jautājumiem, piemēram, tehnisko standartu saskaņošanu, un veicinās starpsavienojumu attīstības saskaņošanu un pārrobežu pārvadi.
It is important to point out that Regulators would be dealing exclusively with cross-border technical and trade issues such as harmonisation of technical standards and promote coordination of the development of interconnections and cross-border transmission.
Valsts regulatora lēmumiem jāsaglabā augstākā vara attiecīgajā dalībvalstī, un tā atbildībai un pilnvarām jābūt neatkarīgām, spēcīgām un labi noteiktām.
National Regulators’ decision should remain sovereign over their respective Member State and their responsibilities and powers should be independent, strong and well defined.
Regulatoriem varētu būt izšķiroša nozīme, lai nodrošinātu nepieciešamos ieguldījumus, vienlīdzīgus apstākļus visiem tirgus dalībniekiem un pārredzamību.
Regulators could play a decisive role in ensuring the necessary investments, equal playing field for all market players and transparency.
Attiecībā uz ieguldījumiem regulatoriem, piemēram, varētu dot pilnvaras atvērt ieguldījumus trešām pusēm, ja vēsturiskie uzņēmumi liktu šķēršļus tīkla attīstībai.
Regarding investments, regulators could be given, for example, the power to open investment to third parties should incumbent undertakings pose barriers for the development of the grid.
Referents atzinīgi vērtē Komisijas un Padomes pēdējo nostāju attiecībā uz 10 % starpsavienojumu sasniegšanu visās dalībvalstīs.
The Rapporteur welcomes the Commission and Council’s latest position regarding the achievement of 10% interconnections in all Member States.
Tomēr viņš gribētu norādīt, ka šis mērķis tika izvirzīts pirms vairākiem gadiem Barselonas sammitā, un cer, ka, pieņemot, ka enerģijas iekšējā tirgus izveide ir ieguvusi jaunu svarīgumu Eiropas Savienībā, dalībvalstis veiks apņēmīgus pasākumus, lai likvidētu visus šķēršļus to attīstībai.
Nevertheless, he would like to point out that this objective was set years ago in the Barcelona Summit and hopes that, given that the completion of the energy internal market has acquired renewed importance in the European Union, Member States will take decisive steps in the removal of all barriers to their development.
Jaunajai regulatoru sadarbībai ES līmenī jānodrošina nepieciešamais tiesiskais regulējums, lai pārvarētu dažus no šiem šķēršļiem, bet valsts iestādēm jācenšas likvidēt arī politiskos šķēršļus.
The new cooperation between regulators at EU level should provide the necessary regulatory framework to overcome some of these barriers but public authorities should strive to remove political obstacles as well.
Šis punkts sevišķi svarīgs ir perifērajām dalībvalstīm, kas pašlaik saglabājas kā enerģijas salas.
This point is of particular importance for peripheral Member States who, at present times, remain energy islands.
Referents uzskata, ka vispārinātajiem regulētajiem tarifiem komerciālajiem klientiem jāizzūd, jo tie nopietni izkropļo tirgu un dažkārt vertikāli integrēti uzņēmumi var tos izmantot, lai jaunatnācējus izspiestu no tirgus.
The Rapporteur strongly believes that generalised regulated tariffs for commercial customers should disappear as they cause serious distortions in the market and can sometimes be used by vertically integrated companies to force newcomers out of the market.
Papildu piezīmes
Additional comments
Gāzes tirgus
Gas market
Atšķirībā no elektrības tirgus vairums gāzes uzņēmumu peļņu gūst no sadales darbībām, nevis no ražošanas jaudām.
Unlike the electricity market, most gas undertakings make their profits from distribution activities rather than generation capacity.
Tāpēc dažādos Komisijas izvirzītos priekšlikumus par īpašumtiesību nošķiršanu būtu grūti piemērot šai nozarei vai vismaz tiem uzņēmumiem, kas savu preci importē uz Eiropas Savienību.
For this reason, the different proposals put forward by the Commission on unbundling would be difficult to apply to this sector, or at least to those companies that import their product into the European Union.
Daži pasākumi, piemēram, šajā dokumentā ierosinātie, varētu palīdzēt risināt ieguldījumu un pārredzamības problēmas un problēmas ar piekļuvi tīklam.
Some measures, such as those proposed in this document, could help tackle the problems of investments, transparency and access to the grid.
Referents pauž bažas galvenokārt par saskaņotu standartu trūkumu attiecībā uz dabasgāzi.
The Rapporteur is concerned mainly by the lack of harmonised standards regarding natural gas.
Šis stāvoklis rada nenoteiktību tirgū, jo uzņēmumi nezina, vai gāzei, kuru viņi pērk vienā laukā, tiks dota piekļuve atšķirīgajiem valstu tīkliem.
This situation causes uncertainty in the market as companies do not know if the gas they buy in one field would be allowed access into the different national networks.
Komisijai nopietni jārisina šī problēma un laikus jāatrod risinājums.
The Commission should strongly look into this problem and find a solution in a timely manner.
Šie uzņēmumi saskaras arī ar problēmu par komerciālajiem darījumiem ar trešām valstīm, kur nevar tikt piemērots savstarpības princips.
These companies also face the problem of dealing commercially with third countries in which the reciprocity principle cannot be applied.
Patiešām, tiem nav piekļuves augšupējām ražošanas jaudām, tiem nav arī piekļuves trešo valstu tirgiem ar līdzīgiem noteikumiem.
Indeed, they do not have access to upstream production capacities, nor do they have access on similar terms to their markets.
Gāzes nozare ir paudusi savu vēlmi referentam, ka, risinot sarunas ar trešo valstu ražotājiem, tā grib saņemt stiprāku politisko atbalstu no Eiropas Savienības, kā arī dalībvalstīm.
The gas sector has voiced its wish to the Rapporteur of having a stronger political backing by the European Union institutions as well as by Members States when negotiating with third country producers.
Referents pauž bažas par dažu tirgus dalībnieku izvirzītajām prasībām attiecībā uz emisiju tirdzniecības tiesībām.
The Rapporteur is concerned about some claims made by some market players regarding Emission Trading rights.
Viņi uzskata, ka no patērētājiem to rēķinos par enerģiju iekasē papildu cenu par ETS, lai gan vairums šo tiesību iegūtas bez maksas saskaņā ar pašreizējo ETS direktīvu, kas nosaka, ka vismaz 95 % no emisijas tiesībām šajā pirmajā posmā jāpiešķir bez maksas.
They believe that consumers are being charged the additional price of ETS in their energy bill when the majority of these rights have been obtained for free, under the current ETS directive that states that at least 95% of emission rights should be awarded for free in this first phase.
Ekonomikas un monetārās komitejas ATZINUMS
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs (*)
par gāzes un elektroenerģijas iekšējā tirgus perspektīvām
on the Prospects for the internal gas and electricity market
(*) Komiteju ciešāka sadarbība — Reglamenta 47. pants
(*) Enhanced cooperation between committees  Rule 47 of the Rules of Procedure
A. tā kā Eiropas enerģētikas politikai ilgtspējīgai, drošai un konkurētspējīgai enerģijai ir jābūt ambiciozai un vērstai uz ilgtermiņa ieguvumiem, galveno uzsvaru liekot uz klimata pārmaiņu apkarošanu, ES ārējās neaizsargātības ierobežošanu attiecībā uz importu un izaugsmes un darba vietu izveides veicināšanu;
A. Whereas the new European energy policy for sustainable, secure and competitive energy needs to be ambitious and aimed at long-term benefits, with the main focus on combating climate change, limiting the EU's external vulnerability to imports, and promoting growth and jobs;
B. tā kā saskaņā ar subsidiaritātes principu ir savlaicīgi jāizstrādā atbilstīgs likumīgs pamats, lai izmantotu šīs būtiskās un ilgtermiņa priekšrocības;
B. Whereas an adequate legislative framework in accordance with the principle of sudsidiarity has to be established in a timely manner in order to achieve these ambitious and long-term benefits;