natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Prasības dalībvalstu budžeta struktūrām: 442 balsis "par", 185 - "pret" un 40 - "atturas" Vairāk par ekonomikas pārvaldību Jautājumi un atbildes (angļu valodā) Pieņemtie teksti būs pieejami šeit (izvēlēties 28.septembri)
Procedure: Co-decision, Consultation and inter-institutional non-legislative procedure Frequently asked questions Profile of rapporteur Corien Wortmann-Kool (EPP, NL) Profile of rapporteur Diogo Feio (EPP, PT) Profile of rapporteur Elisa Ferreira (S&D, PT) Profile of rapporteur Carl Haglund (ALDE, FI) Profile of rapporteur Sylvie Goulard (ALDE, FR) Profile of rapporteur Vicky Ford (ECR, UK)
Atvērts Eiropas tirgus - Palestīnas attīstības ķīla
Overcoming obstacles to trade with EU key to Palestine's development
M.E.Kopa Piekļuve Eiropas tirgum ar tā pusmiljardu patērētāju būtu pamatīgs stimuls Palestīnas ekonomikas attīstībai.
EU should use its economic leverage to forward negotiations Being able to tap the EU market with its 500 million consumers would greatly help the economic development of Palestine and on Tuesday MEPs backed an agreement with the Palestinian Authority giving fish and farm products from the Palestinian territories duty-free access to the EU.
Tādēļ šonedēļ Eiropas Parlamenta deputāti deva piekrišanu tirdzniecības nolīguma noslēgšanai ar Palestīnu, kas ļaus uz Eiropas Savienību bez nodevām eksportēt Rietumkrasta un Gazas lauksaimniecības un zivsaimniecības produktus.
Israel has long profited from its trade links with the EU; the Parliament now seeks to extend such opportunities to the Palestinians.
„Pastāvīgas Palestīnas zemes un dabas resursu zaudēšanas, nošķirtības no pasaules tirgiem un sadrumstalotības rezultātā ir pasliktinājušās ilgtermiņa attīstības izredzes,” šādi Palestīnas ekonomiku raksturo ANO Tirdzniecības un attīstības konferences šīgada ziņojums.
The 2011 UNCTAD report on the Palestinian economy describes the bleak "reality of worsening long-term development prospects, caused by the ongoing loss of Palestinian land and natural resources, isolation from global markets, and fragmentation."
M.E.Kopa arī atzīmē, ka tirdzniecības šķēršļi, ko veido Izraēlas uzliktās „beztarifu barjeras” (piemēram, kontroles punkti), rada augstas darījumu izmaksas un preču brīvas aprites ierobežojumus.
Ms Koppa said there are also obstacles to trade posed by " non-tariff barriers ", like check points, imposed by Israel on Palestinian exports that lead to high transaction costs and restrictions on the free movement of products.
Īpaši M.E.Kopas ziņojumā ir izcelta problēma saistībā ar izraēliešu apmetnēs ražoto preču statusu.
The EP report highlights the problem of the status of goods from Israeli settlements in the occupied territories.
Tās tiek klasificētas kā „ražotas Izraēlā”, tādējādi nodrošinot tām beztarifu piekļuvi ES tirgum.
Goods produced by factories and businesses in the settlements have been classified as "made in Israel", allowing them to qualify for tariff-free access to the EU market, a practice ruled out by the European Court of Justice in February 2010.
Pērn Eiropas Savienības Tiesa atzina, ka šāda situācija nav pieļaujama.
"Marketing studies indicate a sizeable part of public opinion is opposed to consuming products from the settlements," Ms Koppa said.
M.E.Kopa norāda, ka mārketinga pētījumi liecina, ka ievērojama sabiedriskās domas daļa vēršas pret apmetņu preču patērēšanu.
People should be provided with clear information about what they consume, "it is every citizen’s duty to vote with their pocket," she said.
Deputāte uzskata, ka cilvēki būtu jānodrošina ar skaidru informāciju par to, ko viņi patērē. „Katra pilsoņa pienākums ir balsot ar savu kabatu!” viņa piebilst.
The establishment of an EU control mechanism over the origin of the products would help, she added.
Eiropas Savienība ir Izraēlas lielākais tirdzniecības partneris.
The EU is Israel's biggest trading partner , importing 29% of all Israeli exports.
Saskaņā ar ES un Izraēlas asociācijas nolīgumu Izraēlas preces ES tirgū iekļūst pārsvarā bez tarifiem.
Under the EU-Israel association agreement Israeli products largely enter the EU market tariff-free.
Pretošanās Izraēlas sabiedriskajai domai vai draudēšana nelīdzēs, uzskata M.E.Kopa uzskata, tomēr sarunu virzīšanai uz priekšu ES varētu izmantot savu ekonomikas ietekmes līdzekļus.
"Antagonizing Israeli public opinion or delivering threats is not the way forward for anyone familiar with the domestic political scene," but the EU could use its economic leverage to push negotiations forward, Ms Koppa said.
Parlaments apstiprina tirdzniecības nolīgumu ar Palestīnas pašpārvaldi Marija Eleni Kopa ES un Palestīnas tirdzniecības attiecības ANO Tirdzniecības un attīstības konferences ziņojums
Koppa report Commission proposal for agreement, backed by the EP EU-PA trade relations (Commission) UNCTAD report on occupied territories De Rossa interview on Palestine
Parlaments atbalsta Palestīnas likumīgos centienus valstiskuma atzīšanai
Parliament supports Palestine's "legitimate" bid for statehood
ANO Drošības padomes sanāksme, 27.septembris. ©Platt/Getty Images/AFP Parlaments ceturtdien apstiprinātā rezolūcijā nosaucis Palestīnas valstiskuma atzīšanas centienus par likumīgiem un norāda, ka risinājums jārod gaida laikā.
Support for two-state solution. ©Platt/Getty Images/AFP Parliament called Palestine's bid for statehood "legitimate" in a resolution passed on Thursday, and said that a solution should be found within a year.
Tomēr deputāti uzskata, ka Palestīnas valstiskumam jābūt ANO Ģenerālās asamblejas sesijas sarunu rezultātam.
MEPs believe, however, that Palestinian statehood should result from negotiations, during the current UN General Assembly session.
Rezolūcijā norādīts, ka "palestīniešu tiesības uz pašnoteikšanos un savas valsts izveidi ir tikpat neapšaubāmas, kā Izraēlas Valsts tiesības pastāvēt drošās robežās".
"The right of Palestinians to self-determination and to have their own state is unquestionable, as is the right of Israel to exist within safe borders", says the resolution, adopted by a show of hands.
1967. gada robežas, Jeruzaleme kā galvaspilsēta
1967 borders, Jerusalem as capital
Parlaments pauž stingru atbalstu divu valstu risinājumam, kas pamatojas uz 1967. gada robežām un nosacījumu, ka Jeruzaleme ir abu šo valstu galvaspilsēta.
Parliament reiterates its strong support for the two-state solution on the basis of the 1967 borders with Jerusalem as capital of both states, and stresses that direct negotiations between Israelis and Palestinians should resume without delay.
Deputāti uzsver, ka jāatsāk tiešas sarunas starp Izraēlu un Palestīnu.
MEPs also insist that rocket attacks on Israel from the Gaza Strip should cease and a permanent truce should be agreed.
Rezolūcija uzsvērts, ka būtu jāatzīst tikai tās izmaiņas līdz 1967. gadam noteiktajās robežās, tostarp attiecībā uz Jeruzalemi, par ko ir vienojušās abas puses.
MEPs discussed the situation in the Middle East after the Palestinian Authority applied for UN membership and, thus, recognition of a Palestinian state.
Nepieciešama vienota ES nostāja
More than 35,000 people were killed in road accidents in the EU in 2009.
Apmetņu celtniecības apturēšana
Homosexuality, bisexuality and trans-sexuality are still seen by some as a mental illness.
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0255 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0255 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0283 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0283 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110926BKG27515 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110926BKG27515 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110429FCS18371 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110927IPR27582 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110429FCS18371 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110429FCS18371 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110920BKG27073 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110920BKG27073 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110916FCS26869 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0300 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT MOTION P7-RC-2011-0525 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110526STO20297 0 NOT XML V0//EN
Mans nams — mana pils jeb mājokļus visiem
Combating homelessness: what has been done so far?
©BELGA/Belpress Pēdējos gados Eiropas Savienībā bez mājām un pajumtes paliek aizvien vairāk iedzīvotāju.
MEPs call for speedier action ©BELGA/Belpress Homelessness is a serious problem that has been aggravated by the economic crisis and on 14 September MEPs called for more action at the European level.
Eiropas Parlaments uzsver, ka bezpajumtniecība ir nepieņemams cilvēka cieņas aizskārums, un prasa izstrādāt vērienīgu stratēģiju, lai to izskaustu.
"Homelessness is the worst form of social exclusion," said French Socialist Pervenche Berès, one of the co-authors of a resolution, which calls for action on fighting and preventing homelessness to be speeded up.
Pirmajā septembra plenārsesijā pieņemtajā rezolūcijā eiroparlamentārieši mudina dalībvalstis censties, lai sasniegtu mērķi — līdz 2015. gadam darīt galu bezpajumtniecībai. „Bezpajumtniecība ir ļaunākais sociālās atstumtības veids,” uzsver Parlamenta rezolūcijas līdzautore Pervenše Beresa (Sociālisti un demokrāti, Francija). „Mūsu galvenais pienākums ir aizsargāt vājākos,” norāda otra rezolūcijas līdzautore Karima Delli (Zaļie, Francija) un uzstāj, ka ES valstīm beidzot ir jāuzņemas atbildība.
The EP adopted a written declaration calling for an EU homelessness strategy in December 2010 and on 13 September Ms Berès and co-author of the resolution French Green Karima Delli asked the European Commission what action it has taken.
Kā plenārsesijas debatēs informēja ES komisārs Andors Lāslo, ES jau izmanto fondu līdzekļus, lai bezpajumtniekus atkal iekļautu darba tirgū un nodrošinātu tiem sociālo mājokli.
Social affairs and inclusion commissioner László Andor said that homelessness is mainly the responsibility of member states and that the EU can only assist them but during the discussion he outlined the response to the EP's demands.
Tāpat Komisija patlaban strādā pie ambiciozas stratēģijas, kas ir daļa no Eiropas 2020 izaugsmes plāna.
On ending street homelessness by 2015 , he said the European Social Fund is being used to help reintegrate homeless people into the labour market.
Komisārs tomēr atgādināja, ka bezpajumtniecības apkarošana ir galvenokārt dalībvalstu atbildība un ES var vienīgi tām palīdzēt.
It is up to EU countries to come up with national plans, although the EU can help them find strategies, Mr Andor said.
20110916STO26849 Debašu videoieraksts Rezolūcija Rakstiska deklarācija
In addition, the Commission has just commissioned new studies collecting EU homelessness data .
-//EP//TEXT TA P7-TA-2011-0383 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT TA P7-TA-2011-0383 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT WDECL P7-DCL-2010-0061 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT WDECL P7-DCL-2010-0061 0 NOT XML V0//EN
Huans Somavia: krīze nav attaisnojums darbinieku tiesību vājināšanai
ILO's Somavia: Don’t use the crisis as an excuse to weaken workers rights
Huans Somavia Finanšu krīze ir vēl vairāk pastiprinājusi nevienlīdzību, ko radījusi nesabalansēta izaugsme, brīdina Starptautiskās Darba organizācijas ģenerāldirektors Huans Somavia, kurš pagājušonedēļ viesojās Parlamentā.
"Put the real economy in the driver’s seat" Unbalanced economic growth has increased inequality throughout the world and the financial crisis has only contributed to this trend, said International Labour Organisation Director-General Juan Somavia at a special meeting on the social dimension of globalisation with MEPs in Strasbourg on 14 September.
Šobrīd 61 miljons cilvēku nopelna tikpat daudz, cik citi 3,5 miljardi.
Today 61 million people earn the same income as 3.5 billion.
ASV 0,1% iedzīvotāju nopelna 12,6% kopējo ienākumu, bet Eiropā šī attiecība ir 10% pret 50%.
In the US 0.1% own 12.6% of total income, while in Europe 10% account for 50%.
Tas tā ir noticis dēļ izaugsmes tendences, kas palielinājusi nevienlīdzību un samazinājusi algu līdzdalību iekšzemes kopproduktā.
This is due to a growth pattern that has increased inequality and reduced wage participation in gross national product.
Tas ir atkal jāizlīdzina.
This needs to be readjusted.
Sākot no Otrā pasaules kara līdz 1980. un 1990. gadiem Eiropai izdevās apvienot strauju izaugsmi un augstu produktivitāti ar taisnīgumu un labām algām.
From the Second World War to the 80´s and 90´s Europe managed to combine high growth and productivity with fairness and good wages.
Tātad tas nav neiespējami.
So it's not impossible.
Mums jānokļūst atpakaļ pie Eiropas vērtību saknēm un taisnīgums jāpadara par galveno mērķi.
We have to go back to the roots of European values and make fairness the main objective.
Ekonomikas politikām, kas pievēršas valsts budžeta konsolidācijai, jābūt sociāli atbildīgām.
Economic policies dealing with fiscal consolidation should be socially responsible.
Cilvēki vēlas pienācīgu darbu un labas darba vietas.
What people want to see is decent work and good jobs.
Darba kvalitāte ietekmē sabiedrības kvalitāti daudzos un dažādos veidos.
The quality of work in so many ways defines the quality of a society.
Kas raksturo „pienācīgu darbu”?
You mentioned "decent work", what characterizes decent work?
Pienācīgam darbam ir vairāki pamati.
Decent work has a number of foundations.
Pirmais — ievērot starptautiskos darba standartus.
The first is respect for international labour standards.
Neizmantojiet krīzi kā attaisnojumu, lai vājinātu darbinieku tiesības!
Don’t use the crisis as an excuse to weaken workers rights.
Otrs elements ir sociālais dialogs.
The second element is social dialogue.
Problēmas var atrisināt vieglāk, ja darba devēji un ņēmēji sadarbojas.
It is easier to solve problems when employers and workers come together.
Trešais elements ir sociālā aizsardzība.
The third element is social protection.
Astoņiem no desmit pasaules iedzīvotājiem nav pieejama sociālā drošība, lai gan daudzas attīstības valstis virzās tajā virzienā, tai skaitā Indija, Ķīna, Brazīlija, Meksika un Čīle.
Eight out of 10 people in the world don’t have access to social security, but many developing countries are moving in the right direction, including India, China, Brazil, Mexico and Chile.
Jānovērš cilvēku krišana nabadzībā, tos aizsargājot un dodot viņiem iespējas.
You have to prevent people from falling into poverty by protecting and empowering them.
Globālās ekonomikas autovadītāja sēdeklī jāsēdina reālā ekonomika.
We need to put the real economy into the driver's seat of the global economy.
Finanšu ekonomikai būtu jākalpo reālajai ekonomikai.
The financial economy should be at the service of the real economy.
Kāda ir finanšu krīzes ietekme uz darba standartiem un sociālo politiku?
What impact has the financial crisis had on labour standards and social policies?
Finansu krīze pārvērtās par ekonomikas krīzi, savukārt ekonomikas krīze kļuva par sociālo krīzi, proti, tika zaudētas darba vietas, paaugstinājās nabadzības līmenis un palielinājās nevienlīdzība.
The financial became economic and the economic became social and the social is essentially the loss of jobs, growth of poverty and continued growth of inequality.
Šobrīd ir 200 miljoni bezdarbnieku.
Today we have 200 million unemployed.
Turklāt ir vērojama tendence izmantot krīzi, lai iegrožotu darbinieku tiesības.
In addition, there is a tendency to use the crisis as an excuse to reduce workers rights.
Manuprāt, ir ārkārtīgi svarīgi palikt pie ES dibināšanas vērtībām — cilvēktiesībām, darba tiesībām un indivīda aizsardzības.
It’s extremely important to remain based on the EU's founding values: basic human rights, rights at work and protection of the individual .
Sociālās tirgus ekonomikas sūtība ir radīt pakalpojumus cilvēku virzībai uz priekšu un tādējādi veicināt labklājību.
The social market economy is about creating a service for the advancement of people and thereby creating increased wellbeing.
Šī saistība ir zudusi neefektīvā izaugsmes modelī, kas nav radījis pietiekoši daudz darba vietu, bet ir radījis pārāk daudz nevienlīdzības.
That connection has been lost in the inefficient growth model, which hasn’t produced enough jobs and has produced inequality.
To var mainīt, taču, lai virzītos uz priekšu, vajadzīga politiska griba.
These things can be changed, but we need the political will to move forward.
Manuprāt, Eiropas interesēs šobrīd ir veidot saikni ar cilvēkiem, kas ir kļuvuši neapmierināti un attālinājušies no politikas sistēmas.
I believe that Europe's interest today is to connect to the people who have become disaffected and distant from the establishment.
Kā šo procesu var ietekmēt Eiropas Parlaments?
How can the European Parliament contribute to this process?
Es ārkārtīgi cienu Eiropas Parlamentu par palīdzību, ko tas ir sniedzis ļoti svarīgās jomās visās pasaulēs, piemēram, saistībā ar globalizācijas sociālo dimensiju, Globālo darba paktu un sociālās aizsardzības likumiem.
I have enormous respect for the EP and the support it has given to very important areas around the world, such as the social dimension on globalisation, the Global Job Pact and social protection laws.
Pasaulei šobrīd ir vajadzīgas spēcīgas sistēmas, kas balstās uz parlamentiem un pilsonisko sabiedrību.
What the world needs today is strong political systems centred on parliaments and civil societies.
Daudzās politiskajās sistēmās krīze tiek uzskatīta par jautājumu, kas novedīs pie uzvaras vai sakāves jaunajās vēlēšanās.
In many political systems the crisis is seen as a question of winning or losing the next election.
Eiropas Parlaments spēj koncentrēties uz kolektīvajām interesēm.
Countries should instead come together and agree on the best way to move forward.
Komisārs Janušs Levandovskis: Parlaments ir humānāks nekā Komisija
Lewandowski: Parliament is more human, friendly
Janušs Levandovskis Kā vienā ES iestādē gūtā pieredze ietekmē darbu citā?
So just how much cross-over is there and how does the experience impact on their work?
Pirms neilga laika uzzinājām bijušās eirokomisāres, tagad eirodeputātes, Danutas Hībneres viedokli.
We are talking to some of the people who have worked in different institutions.
Šodien uz sarunu aicinājām Janušu Levandovski, kas karjeras ceļu ir mērojis otrā virzienā, proti, vispirms darbojies Parlamentā, bet tagad ieņem budžeta un finanšu plānošanas komisāra amatu.
First was MEP Danuta Hubner, ex-Commissioner for Regional Policy, today its the turn of ex-MEP Janusz Lewandowski who is the Budget Commissioner.
Ko jums nozīmēja pārcelšanās no Parlamenta uz Komisiju?
What did the move from Parliament to Commission mean for you?
Praktiski tās bija revolucionāras pārmaiņas.
In practical terms it was a revolutionary change.
Pirms tam es pārstāvēju Poliju un poļu vēlētājus, tagad manas mājas ir Brisele, bet Polija ir viens no manu komandējumu galamērķiem.
I was representing Poland and Polish constituents before, now Brussels is my home and Poland is among my destinations when I go for missions.
Protams, abas iestādes — Parlaments un Komisija — balstās uz vienprātības principu, un spēles nosaukums ir kompromiss, taču galvenā atšķirība ir lēmumu pieņemšanas procesā un tajā, kas notiek pēc vienošanās par kompromisa risinājumu.
Both institutions have a consensual spirit and compromise is the name of the game; the main difference is in the process of decision-making and what comes after a compromise is reached.
Eiropas Parlamentā šis process ir caurskatāmāks, atklātāks, tas ir sava veida politisks teātris.
In the EP the process is more transparent, open, it's sort of political theatre.
Eiropas Komisijā viss ir iekšējāks.
In the Commission it's more internal.
Pēc lēmuma pieņemšanas kolēģijā vairs nav vēlams runāt par atšķirībām starp komisāriem.
After a decision is reached in the college we don't speak about differences between Commissioners.
Galvenais ir vienotība un runāšana vienā balsī.
It's all about unity and speaking with one voice.
Parlaments ir arī humānāks, Komisijā atmosfēra ir vēsāka, lielāka uzmanība tiek pievērsta kodeksiem un procedūrām.
The Parliament is also more human, friendly, while the Commission is colder, more about codes and procedures.
Vai jūs tagad uz Parlamentu skatāties citām acīm?
Do you see the Parliament differently now?
Tagad tas ir pilntiesīga likumdošanas struktūra un īstena budžeta lēmējiestāde.
Now it is a fully-fledged legislative body and a real budgetary authority.
Tas vairāk koncentrējas uz likumdošanu un lēmumiem nekā uz rezolūcijām, kuru pieņemšana bieži vien ir ļoti laikietilpīga un kurām ir maz praktiskas nozīmes.
It's more focused on legislation and decision-making than on resolutions that are often very time-consuming and have little practical meaning.
Es arī novērtēju šo eiropeisko garu, kas saglabāts Parlamentā — neskatoties uz to, ka šajā sasaukumā tajā pārstāvēti vairāk un „skaļāki” eiroskeptiķi.
I also appreciate the European spirit that is preserved in the Parliament - despite the bigger and "louder" representation of eurosceptics during this parliamentary term.
Vai pieredze Parlamentā jums palīdz sarunās ar deputātiem?
Does your parliamentary background help you during negotiations with MEPs?
Manas iekšējās zināšanas un izpratne par Eiropas Parlamentu un Eiropas Komisiju ir liela priekšrocība.
My insider knowledge and understanding of both institutions is a big advantage.
Tas ļoti palīdz, jo īpaši pašreizējā krīzes situācijā.
It helps a lot, especially during the current crisis situation.
Un ar savu pieredzi Parlamentā es varu sniegt ieguldījumu arī Komisijas darbā.
My experience in the EP is something I can contribute to the work of the Commission as well.
20110916STO26854 Intervija ar Danutu Hībneri Janušs Levandovsksi Eiropas Parlamentā Janušs Levandovsksi Eiropas Komisijā EP Budžeta komiteja
20110916STO26854 Part I - Danuta Hubner Janusz Lewandowski in the EP Janusz Lewandowski's in the Commission
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110902STO25898 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110902STO25898 0 NOT XML V0//EN
Pirmdien, 2011. gada 19. septembrī, plkst.
Monday 19 September 2011, 15.00 – 18.30
2011. gada 19. septembrī plkst.
19 September 2011, 15.00 – 18.30
Amerikas Savienoto Valstu un Eiropas Kopienu nolīgums par GALILEO un GPS satelītu navigācijas sistēmu veicināšanu, nodrošināšanu un izmantošanu
US-EC Agreement on the promotion, provision and use of GALILEO and GPS satellite-based navigation systems
Sadarbības nolīguma noslēgšana satelītnavigācijas jomā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm un Norvēģijas Karalisti un šā nolīguma provizoriska piemērošana
Proposal for a Council decision on the conclusion and provisional application of the Cooperation Agreement on Satellite Navigation between the European Union and its Member States and the Kingdom of Norway
° Pamatojuma pieņemšana (galīgais balsojums)
° Adoption of justification (final vote)
Eiropas Parlamenta rezolūcija par Klimata pārmaiņu konferenci Durbanā (COP-17)
European Parliament resolution on the Climate Change conference in Durban (COP 17)
Jurisdikcijas sistēma ar patentiem saistītu strīdu izšķiršanai
Jurisdictional system for patent disputes
2011. gada 19. septembrī plkst.
19 September 2011, 15.00 – 16.00
Tiesības piekļūt advokātam kriminālprocesa ietvaros un tiesības sazināties pēc aizturēšanas
The right of access to a lawyer in criminal proceedings and the right to communicate upon arrest
· Komisāres Viviane Reding uzstāšanās
· Presentation by Commissioner Viviane Reding
Kopīgas debates par tiesību aktu paketi cietušo jautājumos
Joint debate of the victims' package
Noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimuma standarti
Minimum standards on the rights, support and protection of victims of crime
Aizsardzības pasākumu savstarpēja atzīšana civillietās
Mutual recognition of protection measures in civil matters
2011. gada 19. septembrī plkst.
19 September 2011, 16.00 – 17.15
2011. gada 19. septembrī plkst.
19 September 2011, 17.15 – 17.30
Grozījumu izdarīšana Regulā (EK) Nr. 1931/2006 attiecībā uz Kaļiņingradas apgabala un konkrētu Polijas administratīvo rajonu iekļaušanu atbilstīgajā pierobežas zonā
Amendment of Regulation (EC) No 1931/2006 as regards the inclusion of the Kaliningrad area and certain Polish administrative districts in the eligible border area
2011. gada 19. septembrī plkst.
19 September 2011, 17.30 – 18.00
INTA – Lēmums: atzinumu nesniegt
INTA – Decision: no opinion