natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vienotu metodiku neaizsargātības, riska un draudu novērtējumiem attiecībā uz Eiropas kritiskajām infrastruktūrām var izstrādāt pa nozarēm saskaņā ar 11. panta 3. punktā minēto procedūru.
Common methodologies for carrying out vulnerability, threat and risk assessments in respect of European Critical Infrastructures may be developed on a sectoral basis in accordance with the procedure referred to in Article 11(3).
Vienotu metodiku neaizsargātības, riska un draudu novērtējumam attiecībā uz Eiropas kritiskajām infrastruktūrām var izstrādāt pa nozarēm saskaņā ar 11. panta 3. punktā minēto procedūru.
Common methodologies for carrying out vulnerability, threat and risk assessments in respect of European Critical Infrastructures may be developed on a sectoral basis in accordance with the procedure referred to in Article 11(3).
Vienotajā metodikā jāņem vērā pastāvošās metodes.
Such common methodologies shall take into account existing methodologies.
Pēc dalībvalstu pieprasījuma Komisijai jāatbalsta noteikto Eiropas kritisko infrastruktūru īpašniekus/apsaimniekotājus, sniedzot piekļuvi piejamām paraugpraksēm un metodikai, kas attiecas uz kritisko infrastruktūru aizsardzību.
At the request of the Member States, the Commission shall support the owners/operators of designated European Critical Infrastructures by providing access to available best practices and methodologies related to critical infrastructure protection.
Nodrošina dalībvalstu iesaistīšanu.
Ensuring Member States’ involvement.
Jebkura persona, kuras rīcībā ir konfidenciāla informācija, saskaņā ar šo direktīvu dalībvalsts vārdā veic attiecīgās dalībvalsts optimāla līmeņa drošības pārbaudi.
Any person handling confidential information pursuant to this Directive on behalf of a Member State shall have a best possible level of security vetting by the Member State concerned.
Dalībvalstis nodrošina, ka kritiskās infrastruktūras aizsardzības informācija, kas iesniegta dalībvalstīm vai Komisijai, tiek izmantota tikai kritiskās informācijas aizsardzības mērķiem.
Member States shall ensure that Critical Infrastructure Protection Information submitted to the Member States or to the Commission, is not used for any purpose other than the protection of critical infrastructures.
Dalībvalstis nodrošina, ka kritiskās infrastruktūras aizsardzības informācija, kas iesniegta dalībvalstīm vai Komisijai, tiek izmantota tikai kritiskās informācijas aizsardzības mērķiem, ka materiālajā ziņā obligāti tiek ievērots proporcionalitātes princips un ka tiek ņemtas vērā aizsargājamās pamattiesības un institūcijas.
Member States shall ensure that Critical Infrastructure Protection Information submitted to the Member States or to the Commission, is not used for any purpose other than the protection of critical infrastructures and that due account is taken of the principle of proportionality from a material point of view and of fundamental rights and institutions which should be protected .
Pie citām aizsargājamām pamattiesībām un institūcijām pieder, piemēram, datu aizsardzība vai telekomunikāciju izmantošanas neaizskaramība.
Fundamental rights and institutions which should be protected include inter alia data protection and telecommunications secrecy.
Komisijai palīdz komiteja, kurā ir katra KIA kontaktpunkta pārstāvji.
The Commission shall be assisted by a Committee composed of a representative of each CIP Contact Point .
Komisijai palīdz komiteja, kurā ir katras dalībvalsts atbildīgie pārstāvji.
The Commission shall be assisted by a Committee composed of a responsible representative of each Member State .
I pielikuma VII sektora 9.a punkts (jauns)
Annex I, Sector VII, Sub-sector 9 a (new)
19.a Bankas un apdrošināšana
19a Banking and insurance
Eiropas kritisko infrastruktūru apzināšana, noteikšana un aizsardzība
Identification, designation and protection of European Critical Infrastructure
par priekšlikumu P adomes Direktīvai par Eiropas kritisko infrastruktūru apzināšanas un noteikšanas procedūru un vajadzību novērtēšanu to aizsardzības uzlabošanai
on the proposal for a Council directive on the identification and designation of European Critical Infrastructure and the assessment of the need to improve their protection
Kritiskās infrastruktūras ir fiziskas iekārtas un informācijas tehnoloģijas, tīkli, pakalpojumi un līdzekļi, kas gadījumā, ja tie tiek iznīcināti vai ja to darbība tiek pārtraukta, varētu nopietni kaitēt iedzīvotāju veselībai, drošībai vai labklājībai, kā arī kavētu dalībvalstu pārvaldības efektivitāti.
Critical infrastructures are physical and IT installations, networks, services and assets whose disruption or destruction would have serious implications for the health, safety or economic well-being of citizens and for efficient governance in the Member States.
Eiropas Savienībā kritiskās infrastruktūras ir cieši saistītas un lielā mērā cita no citas atkarīgas, tāpēc tās ir mazāk aizsargātas darbības traucējumu un destruktīvu darbību gadījumā.
Critical infrastructures in the EU are closely linked with one another and there is a high degree of reciprocal dependence in this area, which is why they are more vulnerable to disruption and destruction.
Līgums par Konstitūciju Eiropai nosaka: „Eiropas Savienība un dalībvalstis darbojas kopīgi un ievērojot solidaritāti, ja dalībvalsts ir teroristu uzbrukuma vai dabas vai arī cilvēka izraisītas katastrofas upuris.”
The Treaty on a Constitution for Europe puts it like this (in Article I-43): ‘The Union and its Member States shall act jointly in a spirit of solidarity if a Member State is the object of a terrorist attack or the victim of a natural or man-made disaster’.
Saskaņā ar integrētu Eiropas stratēģiju Eiropas Savienības iedzīvotāji ir jāaizsargā ne tikai no teroristu uzbrukumiem, bet arī no dabas katastrofām un nelaimes gadījumiem.
There is a need to protect EU citizens as part of an integrated European strategy not just from terrorist attacks but also from natural disasters or accidents.
Šiem notikumiem bieži vien ir pārrobežu sekas, tāpēc dalībvalstīm ir svarīga savstarpējas palīdzības sniegšana un ātrās reaģēšanas sistēmas izveide Kopienas līmenī.
These events often have cross-border consequences, making it necessary for the Member States to help one another and set up a crisis response system at Community level.
Efektīvas stratēģijas uzdevums ir pievērst lielu uzmanību gan preventīvajiem pasākumiem, gan arī uzbrukumu un katastrofu seku novēršanai.
An effective strategy should set a high value on both prevention and measures to repair the consequences of attacks and disasters.
Sekmīga Eiropas kritiskās infrastruktūras agrās brīdināšanas sistēma ir tāda, kas veicina informācijas apmaiņu par kopīgu draudu avotiem, kā arī sagatavo atbilstīgus pasākumus un stratēģijas riska mazināšanai un efektīvākai kritisko infrastruktūru aizsardzībai.
A European early-warning system for critical infrastructure can only be successful if it encourages the exchange of information on common sources of danger and devises appropriate measures and strategies for minimising their risk and providing more effective critical infrastructure protection.
Ņemot vērā to, ka daudzas svarīgas infrastruktūras daļas nepieder valstij, drošības un kontroles pasākumos jāiesaistās gan valsts, gan arī privātajām struktūrām.
As many parts of the infrastructure do not belong to the State, both public and private bodies must be involved in safety and control measures.
Eiropas Savienības līmenī infrastruktūru aizsardzība atrodas vienīgi dalībvalstu kompetencē.
At EU level the protection of infrastructure is the exclusive responsibility of the Member States.
Tomēr Eiropas Savienībai šajā jomā ir jāuzņemas koordinatora loma, jo dalībvalstu pasākumu efektivitāte daudzos gadījumos ir atkarīga no pārrobežu sadarbības.
But the EU should take on a coordinating role in this area, because in many cases national measures depend on cross-border cooperation to be effective.
Sadarbība un koordinācija
Cooperation and coordination
Kritisko infrastruktūru aizsardzība prasa pastāvīgu un saskaņotu sadarbību starp šādas infrastruktūras īpašniekiem un operatoriem un dalībvalstu kompetentajām iestādēm.
To protect critical infrastructures, there is a need for ongoing and cooperative partnership between the owners and operators of the infrastructures concerned and the appropriate authorities in the Member States.
Eiropas līmenī jāveido riska analīzes sistēma, lai nodrošinātu savstarpēju savietojamību.
At European level a risk analysis system should be set up to ensure interoperability.
Izšķiroša nozīme ir tam, lai normas, noteikumi un to transponēšana visās dalībvalstīs ir vienādi.
It is vitally important that standards, rules and their implementation in practice should be the same everywhere.
Tas tomēr nenozīmē, ka ir vajadzīga identiska sistēma.
But this does not mean that every system need be identical.
Drīzāk svarīgāka ir lielāka sistēmu savietojamība un efektivitāte.
Rather it is important that systems should be more compatible and effective.
Ja nav pa nozarēm vai starptautiski pieņemtu standartu, Eiropas Standartizācijas komitejai ( CEN ) un citām standartizācijas organizācijām vajadzētu ierosināt vienādas pa nozarēm piemērojamas un visām attiecīgajām nozarēm pielāgotas drošības normas.
In cases for which there are no sector-specific standards or as yet no international norms, the European Committee for Standardisation (CEN) and other standards bodies should put forward uniform, sector-specific and adapted safety standards for all the sectors concerned.
Šādas normas būtu jāierosina arī starptautiskā līmenī, izmantojot ISO , lai ieviestu vienādus nosacījumus.
Such standards should also be proposed at international level by the ISO so as to create the same conditions in this regard.
Ar attiecīgo informāciju neatkarīgi no tās avota jārīkojas rūpīgi, uzmanīgi un vajadzības gadījumā konfidenciāli; arī ja nepārtraukti ir jānodrošina parlamentārā kontrole.
The relevant information should be treated carefully, reliably and if need be confidentially irrespective of its source, even if parliamentary scrutiny must always be guaranteed.
Komunikāciju tīkli un informācijas sistēmas ir kļuvušas par nozīmīgu saimnieciskās un sabiedriskās dzīves faktoru.
Communications networks and information systems have become an essential aspect of economic and social life.
Tāpēc drošība, bet it īpaši šo tīklu un sistēmu pieejamība, kļūst arvien nozīmīgāka.
Hence the security of networks and systems, and especially their availability, are acquiring increasing importance.
Ir zināms, ka ir notikuši uzbrukumi informācijas sistēmām, jo īpaši pēc organizētas noziedzības draudiem, un pastāv arvien lielākas bažas par iespējamiem teroristu uzbrukumiem informācijas sistēmām, kas ir daļa no dalībvalstu kritiskās infrastruktūras.
There is evidence – particularly in the area of organised crime – of attacks on information systems, and growing concern about the possibility of terrorist attacks on systems that are part of the Member States’ critical infrastructure.
Tie apdraud drošākas informācijas sabiedrības un brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidi un tādējādi prasa rīcību Eiropas Savienības līmenī.
The aim of expanding a safe information society and an area of freedom, security and law is jeopardised by this, calling for countermeasures at EU level.
Tas, ka modernās informācijas sistēmas ir starptautiskas un bez robežām, nozīmē, ka uzbrukumi šādām sistēmām bieži vien ir uzbrukumi pāri robežām, kas pastiprina steidzamo vajadzību tuvināt krimināltiesību aktus šajā jomā.
The cross-regional and cross-border nature of modern information systems means that attacks on such systems often take on a cross-border dimension, underlining the urgent need for further measures to approximate the relevant provisions of criminal law.
Ņemot vērā arvien pieaugošo drošības pētniecības nozīmi, Komisija ierosināja no 2007. gada ievērojami palielināt gada budžetu no 15 miljoniem eiro līdz 250 miljoniem eiro gadā.
In view of the increasing significance of security research the Commission has proposed substantially raising the annual budget from 2007 onward from €15 million to around €250 million a year.
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteju savā ziņojumā iekļaut šādus grozījumus:
The Committee on Industry, Research and Energy calls on the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following amendments in its report:
Saņemtajās atbildēs uz Zaļo grāmatu bija uzsvērta Kopienas programmu kritiskās infrastruktūras aizsardzībai iespējamā pievienotā vērtība .
The responses received to the Green Paper made clear the potential added value of a Community framework concerning critical infrastructure protection.
Tika uzsvērta tādu pamatprincipu nozīme kā subsidiaritāte , proporcionalitāte, konfidencialitāte, komplementaritāte un dialogs ar ieinteresētajām personām.
The importance of the key principles of subsidiarity , proportionality and complementarity as well as of stakeholder dialogue was emphasised.
Saskaņā ar šo pieeju kritisko infrastruktūru aizsardzības procesā jāņem vērā cilvēka radītās katastrofas, tehnoloģiskie draudi un dabas katastrofas.
Under this approach, manmade, technological threats and natural disasters should be taken into account in the critical infrastructure protection process.
(4) Primāri atbildīgas par kritisko infrastruktūru aizsardzību ir dalībvalstis un kritisko infrastruktūru īpašnieki/apsaimniekotāji.
(4) The primary responsibility for protecting critical infrastructures currently falls on the Member States and the owners/operators of critical infrastructures.
Tomēr ES ir jāpārņem koordinatora funkcija šajā jomā, jo dalībvalstu veikto pasākumu efektivitāte daudzos gadījumos ir atkarīga no pārrobežu sadarbības.
The EU should, however, take on a coordinating role in this area given that the effectiveness of national measures depends in many cases on cross-border cooperation.
(5) Kopienā ir vairākas kritiskās infrastruktūras, kuru darbības pārtraukšana vai iznīcināšana var ietekmēt trīs vai vairāk dalībvalstis , vai vismaz divas dalībvalstis , kurās neatrodas minētā kritiskā infrastruktūra.
(5) There are a certain number of critical infrastructures in the Community, the disruption or destruction of which would affect three or more Member States or at least two Member States other than that in which the critical infrastructure is located.
Vajadzība uzlabot šādu kritisko Eiropas infrastruktūru jānovērtē vienotā programmā.
The need to improve the protection of such European critical infrastructures should be assessed under a common framework.
Eiropas mēroga pieeja ir attaisnojama, ja ietekme skar vismaz trīs dalībvalstis vai vismaz divas citas dalībvalstis, neskaitot dalībvalsti, kurā kritiskā infrastruktūra atrodas.
A European approach is justified if at least three Member States would be affected or at least two Member States other than that in which the critical infrastructure is located.
Nozarei atbilstoši kritēriji kritiskās infrastruktūras noteikšanai un identificēšanai un vienota kritiskās infrastruktūras nozaru saraksta izveide ir nepieciešama, lai veicinātu katras nozares pieeju Eiropas kritiskās infrastruktūras aizsardzībā.
The establishment of sector-specific crite ria to ascertain and identify critical infrastructure and a common list of critical infrastructure sectors is necessary in order to facilitate the implementation of the sector-by-sector approach to European critical infrastructure protection.
Prasībai izstrādāt un atjaunināt Apsaimniekotāja drošības plānu jāatbilst tam, ka tiek ievēroti esošie nozarēm atbilstošie aizsardzības pasākumi.
Compliance with existing sector-based protection measures should be regarded as satisfying the requirement to establish and update an Operator Security Plan.
Kopienas pieejas pamatā jābūt nozarēm atbilstošiem aizsardzības pasākumiem, kuros ņem vērā nozarēm raksturīgās īpatnības.
The Community approach should be built on existing sector-based protection measures, taking into account sector characteristics.
Noteikti jāizvairās no pretrunām vai darbību dublēšanās.
Contradictions or duplications should be avoided at all costs.
(8) Katram Eiropas kritiskās infrastruktūras īpašniekam/apsaimniekotājam jāieceļ drošības sakaru virsnieks, lai veicinātu sadarbību un darba koordināciju ar attiecīgajām valstu kritiskās infrastruktūras aizsardzības iestādēm.
(8) Each owner/operator of European critical infrastructure should designate a Security Liaison Officer in order to facilitate cooperation and communication with relevant national and Community critical infrastructure protection authorities.
Prasībai iecelt drošības sakaru virsnieku jāatbilst tam, ka tiek ievēroti esošie nozarēm atbilstošie aizsardzības pasākumi.
Compliance with existing sector-based protection measures should be regarded as satisfying the requirement to designate a Security Liaison Officer.
(10) Lai veicinātu Eiropas kritiskās infrastruktūras aizsardzību, jāievieš vienota metodika, lai identificētu un klasificētu neaizsargātību, draudus un risku infrastruktūras objektiem .
(10) In order to facilitate improvements in the protection of European critical infrastructures, common methodologies should be developed for the identification and classification of vulnerabilities , threats and risks to infrastructure assets.
(10) Lai veicinātu Eiropas kritiskās infrastruktūras aizsardzību, jāizstrādā un jāievieš vienota metodika, lai identificētu un klasificētu draudus un risku , un struktūras neaizsargātību, kas ietekmē infrastruktūras objektus .
(10) In order to facilitate improvements in the protection of European critical infrastructures, common methodologies should be developed and implemented for the identification and classification of threats and risks and structural vulnerabilities affecting infrastructure assets.
(11) Vienīgi kopējs satvars var sniegt vajadzīgo atbalstu saskaņotai pasākumu īstenošanai, lai aizsargātu Eiropas kritisko infrastruktūru un skaidri definētu visu ieinteresēto personu attiecīgo atbildību.
(11) Only a common framework can provide the necessary basis for a coherent implementation of measures to protect European critical infrastructure and clearly define the respective responsibilities of all relevant stakeholders.
Eiropas kritisko infrastruktūru īpašniekim/apsaimniekotājiem jāsniedz piekļuve paraugpraksei un metodikai attiecībā uz kritiskās infrastruktūras aizsardzību.
Owners/operators of European critical infrastructure should be given access to best practices and methodologies concerning critical infrastructure protection.
(11) Nosakot visu iesaistīto pušu pienākumus, kopējs satvars var sniegt vajadzīgo atbalstu saskaņotai pasākumu īstenošanai, lai aizsargātu Eiropas kritisko infrastruktūru un skaidri definētu visu ieinteresēto personu attiecīgo atbildību.
(11) By defining the respective responsibilities of all relevant stakeholders a common framework can provide the necessary basis for a coherent implementation of measures to protect European critical infrastructure and clearly define the respective responsibilities of all relevant stakeholders.
Eiropas kritisko infrastruktūru īpašniekiem /apsaimniekotājiem jāsniedz piekļuve informācijai un vērtīgas pieredzes apmaiņai, paraugpraksei un metodikai attiecībā uz kritiskās infrastruktūras aizsardzību.
Owners/operators of European critical infrastructure should be given access to information and the exchanges of proven experience, practices and methodologies concerning critical infrastructure protection.
(12) Lai kritisko infrastruktūru efektīvi aizsargātu, nepieciešama saziņa, darba koordinācija un sadarbība valsts un Kopienas līmenī.
(12) Effective protection of critical infrastructure requires communication, coordination, and cooperation at national and Community level.
To vislabāk var panākt, katrā dalībvalstī izvjeidojot KIA kontaktpunktus, kuriem jākoordinē KIA jautājumi iekšēji kā arī ar citām dalībvalstīm un Komisiju .
This is best achieved through the nomination of CIP Contact Points in each Member State , who should coordinate CIP issues internally, as well as with other Member States and the Commission .
(12) Lai Eiropas kritisko infrastruktūru efektīvi aizsargātu, nepieciešama saziņa, darba koordinācija un sadarbība valsts un Kopienas līmenī.
(12) Effective protection of European critical infrastructure requires communication, coordination, and cooperation at national and Community level.
To vislabāk var panākt, katrā dalībvalstī izveidojot valsts un Kopienas līmeņa EKIA kontaktpunktus, kuriem jākoordinē EKIA jautājumi iekšēji , kā arī ar citām dalībvalstīm un ES .
This is best achieved through the nomination of ECIP Contact Points at national and Community levels , who should coordinate ECIP issues internally, as well as with other Member States and the EU .
Subsidaritātes principa ievērošana.
Consideration of the principle of subsidiarity.
(15) Ja Kopienas mehānismi jau ir ieviesti, ir jāturpina tos izmantot; to izmantošana nodrošinās direktīvas vispārēju īstenošanu, tajā pašā laika nodrošinot, ka vairākkārtēju prasību rezultātā nerodas papildu izmaksas, kas negarantē uzlabotu drošību .
Where Community mechanisms are already in place, they should continue to be used and will contribute to the overall implementation of this Directive whilst ensuring that extra costs are not incurred as a result of multiple claims without an increase in security .
Turpmākajos nozaru pasākumos jāņem vērā šī direktīva, lai izvairītos no iespējamas dublēšanās vai pretrunām.
Future sectoral measures should take account of this Directive in order to avoid possible duplication or contradiction .
(15a) Direktīvā nav ņemta vērā īpašā nozīme, kāda ir „ārējai dimensijai” attiecībā uz kritiskām infrastruktūrām finanšu un enerģētikas nozarēs.
(15a) This Directive does not take account of the special significance of the ‘external dimension’ of critical infrastructures, such as in the financial sector or the energy industry.
Skaidri norāda, ka kritiskām infrastruktūrām ārpus ES var būt ļoti svarīga ietekme, it īpaši finanšu un enerģētikas jomā, un ka ir jārīkojas, lai nodrošinātu nepieciešamo drošību.
To make clear that critical infrastructures outside the European Union can also have enormous effects, particularly in the finance and energy sectors, and action is needed to increase security.
Saskaņā ar minētajā pantā izklāstīto proporcionalitātes principu šī direktīva neparedz neko vairāk, kā vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai.
In accordance with the principle of proportionality, as set out in that Article, this Directive does not go beyond what is necessary in order to achieve those objectives.
(17) Tā kā šīs direktīvas mērķi, proti, Eiropas kritisko infrastruktūru apzināšanas un noteikšanas procedūras un vienotas pieejas izveidi vajadzību novērtēšanai to aizsardzības uzlabošanai dalībvalstis ne vienmēr var veiksmīgi sasniegt un tādēļ, ņemot vērā rīcības apjomu, to var labāk panākt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā tas noteikts Līguma 5. pantā.
(17) Since the objectives of this Directive, namely the creation of a procedure for the identification and designation of European Critical Infrastructures, and a common approach to the assessment of the needs to improve the protection of such infrastructures, cannot in all cases be sufficiently achieved by the Member States and can therefore, by reason of the scale of the action, be better achieved at Community level, the Community may adopt measures in accordance with the principle of subsidiarity as set out in Article 5 of the Treaty.
Oriģinālā teksta formulējums ir pārāk kategorisks.
Wording of original paragraph is too strong.
b) "Eiropas kritiskā infrastruktūra" nozīmē, ka kritisko infrastruktūru darbības pārtraukšanai vai iznīcināšanai būtu būtiska ietekme uz trīs vai vairākām dalībvalstīm , vai uz vismaz divām dalībvalstīm , ja kritiskā infrastruktūra atrodas citā dalībvalstī.
b) “European Critical Infrastructure” means critical infrastructures the disruption or destruction of which would significantly affect three or more Member States, or at least two Member States if the critical infrastructure is located in another Member State.
2. panta c) punkta 1. un 2. atkāpe
Article 2, point (c), bullets 1 and 2