natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(a) sekmēt jauninājumus procesos, pakalpojumos un produktos, kas balstās uz IKT, jo īpaši MVU un sabiedriskos pakalpojumos , ņemot vērā nepieciešamās iemaņas;
(a) promoting innovation in processes, services and products enabled by ICTs, in particular in SMEs and public services, taking into account the necessary skills requirements;
a) sekmēt jauninājumus uz IST bāzes veidotu procesu, pakalpojumu un produktu, īpaši MVU un sabiedrisko pakalpojumu, jomā , ņemot vērā nepieciešamās iemaņas un plaisu, kura ciparu tehnoloģiju jomā šķir vīriešus no sievietēm ;
(a) promoting innovation in processes, services and products enabled by ICTs, in particular in SMEs and public services, taking into account the necessary skills requirements and the digital gap between men and women ;
Sievietēm informācijas un sakaru tehnoloģijas joprojām ir grūti pieejamas, sevišķi darba tirgū un jo īpaši MVU.
Women's accessibility to ICT remains problematic, in particular in the labour market and especially as regards SMEs.
(c) uzlabot elektronisko pakalpojumu kvalitāti, efektivitāti un pieejamību sabiedrības interešu jomās un sekmēt IKT izmantošanu ikdienā , tostarp Eiropas mēroga sadarbībspējīgus vai pārrobežu sabiedrības pakalpojumus , kā arī vispārēju interešu bloku attīstību un apmaiņu ar paraugpraksi .
(c) improving the quality, efficiency and availability of electronic services in areas of public interest and for ICT enabled participation, including interoperable pan-European or cross border public services as well as the development of common interest building blocks and sharing good practices.
c) uzlabot elektronisko pakalpojumu kvalitāti, lietderību un pieejamību sabiedrībai nozīmīgās jomās un sekmēt IST nodrošinātu sabiedrības līdzdalību , tostarp sadarbspējīgus visas Eiropas mēroga vai pārrobežu sabiedriskos pakalpojumus , kā arī kopīgas intereses veicinošu resursu izveidi un apmaiņu paraugprakses jomā .
(c) improving the accessibility, quality, efficiency and availability of electronic services in areas of public interest and for ICT enabled participation, including interoperable pan-European or cross border public services as well as the development of common interest building blocks and sharing good practices.
Vajadzētu uzlabot arī pieeju elektroniskajiem pakalpojumiem sabiedrībai nozīmīgās jomās, lai novērstu iespēju, ka tiem, kuriem nav pieejami elektroniskie pakalpojumi, nav pieejami arī šie sabiedriskie pakalpojumi.
Access to electronic services in areas of public interest should also be improved in order to avoid that some persons be excluded from these public services because they do not have access to electronic services .
38. panta c) apakšpunkts
Article 38, point (c)
(c) novērst ar tehnoloģijām nesaistītus šķēršļus efektīvos un saprātīgos enerģijas ražošanas un patēriņa modeļos , veicināt institucionālās jaudas palielināšanu, tostarp vietējā un reģionu līmenī, kā arī izpratni , izmantojot tieši izglītības sistēmu , un sekmēt pieredzes un zinātības ( know-how) apmaiņu starp minētajiem tirgus dalībniekiem, uzņēmumiem un pilsoņiem , stimulēt paraugprakses un labāko pieejamo tehnoloģiju izplatību ar veicināšanas līdzekļiem Kopienas līmenī .
(c) removing the non-technological barriers to efficient and intelligent patterns of energy production and consumption by promoting institutional capacity building including the local and regional level, by raising awareness, notably through the educational system, by encouraging exchanges of experience and know-how among the main players concerned, business and citizens in general and by stimulating the spread of best practices and best available technologies, notably by means of promotion at Community level.
c) novērst ar tehnoloģijām nesaistītus šķēršļus lietderīgu un racionālu enerģijas ražošanas un patēriņa modeļu pielietojumam , sekmējot iestāžu resursu palielināšanu, tostarp pašvaldību un reģionu līmenī, veicinot izpratni un ņemot vērā dzimumu samēru , īpaši ar izglītības sistēmas palīdzību , sekmējot pieredzes un zinātības ( know-how) apmaiņu ieinteresēto tirgus dalībnieku, uzņēmumu un ierindas pilsoņu vidē un veicinot paraugprakses un labāko pieejamo tehnoloģiju izplatību, jo sevišķi, tās popularizējot Kopienas mērogā .
(c) removing the non-technological barriers to efficient and intelligent patterns of energy production and consumption by promoting institutional capacity building including the local and regional level, by raising awareness and taking into account the gender dimension , notably through the educational system, by encouraging exchanges of experience and know-how among the main players concerned, business and citizens in general and by stimulating the spread of best practices and best available technologies, notably by means of promotion at Community level.
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas izveidi (2007–2013)
Proposal for a decision of the European Parliament and of the Council establishing a Competitiveness and Innovation Framework Programme (2007-2013)
par Eiropas Savienības 2006. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2006 projektu
on Draft amending budget No 2/2006 of the European Union for the financial year 2006
EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS.................................................3
MOTION FOR A EUROPEAN PARLIAMENT RESOLUTION...............................................4
par Eiropas Savienības 2006. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2006 projektu, III iedaļa – Komisija
on Draft amending budget No 2/2006 of the European Union for the financial year 2006, Section III – Commission
– ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam
– having regard to Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 of 25 June 2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities
OV L 78, 15.3.2006. ,
OJ L 78, 15.3.2006. ,
Nolīgumā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2005/708/EK (OV L 269, 14.10.2005., 24. lpp.). ,
Agreement as last amended by Decision 2005/708/EC of the European Parliament and of the Council (OJ L 269, 14.10.2005, p.
– ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 2/2006 projektu, ko Padome sagatavoja 2006. gada 21. aprīlī (8513/2006 – C6‑0127/2006 ),
– having regard to Draft amending budget No 2/2006, which the Council established on 21 April 2006 (8513/2006 – C6‑0127/2006 ),
– ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu ( A6‑0181/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgets ( A6‑0181/2006 ),
A. tā kā provizoriskā budžeta grozījumu projekta Nr. 2/2006 mērķis ir 2006. gada budžetā iegrāmatot 2005. gada budžeta izpildes pārpalikumu EUR 2410 miljonu apmērā;
A. whereas Draft amending budget No 2/2006 aims to enter in the 2006 budget the surplus of the 2005 exercise, amounting to EUR 2 410 million;
B. tā kā šis pārpalikums ir radies no lielākiem ieņēmumiem EUR 1292 miljonu apmērā un mazākiem izdevumiem EUR 1077 miljonu apmērā;
B. whereas the two main elements of this surplus are an over-registering in revenue of EUR 1 292 million and an under-spending in expenditure of EUR 1 077 million;
C. tā kā salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem maksājumu apropriāciju nepilnīgs izlietojums ir samazinājies līdz aptuveni 1 % no budžeta, proti, no ES 2005. gada budžeta kopapjoma (EUR 105 684 048 940) neizlietoja tikai EUR 1077 miljonus;
C. whereas the under-spending of payment appropriations, compared to the years before, has decreased overall to about 1% of the budget, i.e. only EUR 1 077 million of the total EU 2005 budget of EUR 105 684 048 940 were not used;
D. tā kā lauksaimniecības jomā neizmantotā summa sasniedza EUR 157 miljonus, vai 0,3 % no EUR 48 510 miljoniem; struktūrfondu jomā neizlietoja EUR 58 miljonus (0,2 %) no kopējās summas EUR 32 641 miljoniem; ārējo darījumu jomā šī summa sasniedza EUR 181 miljonus (3,5 %) no kopējā finansējuma EUR 5171 miljoniem; pārvaldības jomā tā bija EUR 66 miljoni (1,0 %) no EUR 6292 miljonu kopsummas, un saistībā ar pirmspievienošanās stratēģiju neizmantotā summa sasniedza EUR 463 miljonus (13,5 %) no EUR 3428 miljonu kopsummas;
D. whereas for agriculture, the sum not spent amounted to EUR 157 million, or 0,3%, of EUR 48 510 million, for structural funding it was EUR 58 million (0,2%) of a total EUR 32 641 million, for external action it amounted to EUR 181 million (3,5%) of the total allowance of EUR 5 171 million, for administration it was EUR 66 million (1,0%) of a total EUR 6 292 million and for pre-accession strategy it amounted to EUR 463 million (13,5%) of a total of EUR 3 428 million;
E. tā kā salīdzinājumā ar 2004. gadu ievērojami ir uzlabojusies līdzekļu apgūšana struktūrfondu (2004. gadā no budžeta kopsummas EUR 34 451 miljoniem neizmantoja EUR 232 miljonus vai 0,7 %) un iekšpolitikas jomā (2004. gadā no kopsummas EUR 7432 miljoniem neizmantoja EUR 50 miljonus vai 0,7 %);
E. whereas, compared to 2004, there have been considerable general improvements in the uptake of allocations in the fields of structural funds, where in 2004, EUR 232 million or 0,7% of the total budget of EUR 34 451 million were not spent, and internal policies, where an amount of EUR 50 million (0,7%) of a total of EUR 7 432 million was left unused in 2004;
F. tā kā iespējams uzlabot situāciju, it īpaši ārējo darījumu jomā, kur 2005. gadā neiztērēja EUR 181 miljonus, kas veido 3,5 % no visa finansējuma, kā arī saistībā ar pirmspievienošanās stratēģiju, kur neizmantotā summa, salīdzinājumā ar 2004. gadu ir pat sasniegusi EUR 463 miljonus vai 13,5 % no sākotnēji ieplānotā finansējuma,
F. whereas there is still some room for improvement, especially in the field of external action, where EUR 181 million equalling 3,5% of the total allowance were not spent in 2005, and in pre-accession strategy where the amount unused, compared to 2004, has actually gone up to EUR 463 million or 13,5% of the allowance initially planned;
Šis ziņojums veltīts budžeta pārpalikumam, kas radies no 2005. gada budžeta izpildes.
The present report deals with the surplus resulting from the implementation of the budget for 2005.
2006. gada budžetā kā ieņēmumi iegrāmatojamais pārpalikums no 2005. gada sasniedz
The surplus from 2005 to be entered as revenue in the 2006 budget amounts to
EUR 2 410 079 591,35 un tas sastāv no:
EUR 2 410 079 591.35 and consists of the following components:
1. lielākiem ieņēmumiem (+EUR 1 292 374 750,19);
1. an over-registering in revenue of + EUR 1 292 374 750.19
2. mazākiem izdevumiem (+EUR 1 076 780 696,79); un
2. an under-spending in expenditure of + EUR 1 076 780 696.79 and
3. valūtas maiņas negatīvas bilances (-EUR 40 924 144,37).
3. a negative balance of monetary exchange of ‑ EUR 40 924 144.37.
Plānotais 2005. gada pārpalikums attiecīgi samazinās kopējās dalībvalstu iemaksas ES 2006. gada budžetā.
The budgeting of the surplus of 2005 will diminish accordingly the global contribution of the Member States to the financing of the EU Budget 2006.
Tabulā dots sadalījums pa valstīm (skaitļi doti EUR miljonos):
It will be distributed in the following way (figures in EUR million):
2005. gada pārpalikums
Surplus of the 2005 budget
Slovākijas Republika
Slovak Republic
Tādējādi, 2006. gada budžetā maksājumu apropriācijas EUR 112 076 miljonu apmērā finansē ar: EUR 108 368 miljoniem no dalībvalstu iemaksām, EUR 2410 miljoniem no 2005. gada pārpalikuma un EUR 1298 miljoniem no citiem ieņēmumu resursiem.
In consequence, the total EUR 112 076 million payment appropriations in the 2006 budget are now financed by EUR 108 368 million from Member States' contributions, EUR 2 410 million from surplus rolled-over from 2005 and EUR 1 298 million from other revenue resources.
Šo kopējo samazinājumu dalībvalstīm iespaidos arī atjauninātās pašu resursu prognozes, kas ietver atjauninātu Apvienotās Karalistes koriģēto summu un plānoto pārpalikumu Garantiju fondam ārējiem aizņēmumiem.
The global decrease of contributions by Member State will be further influenced by the updated own resources forecast including the updated amount of the UK correction and the budgeting of the surplus of the guarantee fund for external loans.
Šīs prognozes ir atsevišķs provizorisks budžeta grozījumu projekts, ko Komisija iesniegs 2006. gada jūnija sākumā, paredzot, ka tas iespaidos valstu iemaksu summas.
These forecasts will be the subject of a separate Preliminary Draft Amending Budget, to be presented by the Commission at the beginning of June 2006, which is expected to change further the amounts of the contributions by country.
Spriežot pēc 2005. gada pārpalikuma, pēdējo gadu laikā tik tiešām ir ievērojami uzlabojusies budžeta izpilde.
Judging from the surplus of 2005 budget implementation has indeed improved considerably over the past few years:
Pārpalikuma skaitļi, kas attiecas uz 2003. gadu, ir maldinoši, jo 2003. gada budžetu jau samazināja par EUR 5000 miljoniem ar budžeta grozījumu 2003. gadā (Komisija paziņoja par nespēju veikt visus ieplānotos struktūrfondu maksājumus to ievērojamas pārvērtēšanas dēļ).
The figure of the surplus for 2003 is misleading because the Budget 2003 had already been decreased by an amount of EUR 5 000 million in an amending budget in 2003 (the Commission had declared itself unable to carry out all structural funds payments as planned due to them having been largely overestimated).
Praktiski tas nozīmē, ka dalībvalstu maksājumi ES budžetā jau bija samazināti par EUR 5000 miljoniem.
In concrete terms, this means that the contributions of Member States to the EU budget had already been reduced by the amount of EUR 5 000 million.
Tādējādi de facto 2003. gada budžeta saldo ir EUR 10 500 miljoni, kas salīdzinājumā ar iepriekšējā budžeta izpildi nav labāks rezultāts.
Hence, the de facto balance of Budget 2003 is EUR 10 500 million, which is not an improvement to the execution of the previous budget.
Kaut gan iepriekšējos gados maksājumu apropriāciju līdzekļu nepietiekama izlietošana bija viens no galvenajiem elementiem ES budžeta galīgajā saldo, 2005. gadā papildu ieņēmumi EUR 1292 miljonu apmērā pārsniedza līdzekļu nepietiekamu izlietošanu EUR 1077 miljonu apmērā (skatīt PIELIKUMU).
While in previous years the under-spending of payment appropriations was by far the main component of the final balance of the EU budgets, in 2005 the extra revenue of EUR 1 292 million was higher than the under-spending of EUR 1 077 of funds (see ANNEX).
Tātad pārpalikuma samazināšanās ir tiešām radusies budžeta izpildes panākumu dēļ, nevis negaidītu papildu ieņēmumu rezultātā.
So, the decreasing surplus is indeed due to progress in the execution of the budget and not to some unexpected extra revenue.
Krasi ir uzlabojusies 2. izdevumu kategorijas īstenošana: 2005. gadā neizlietoja tikai EUR 58 miljonus (0,2 %) no kopējās summas EUR 32 641 miljoniem.
Implementation in Heading 2 has improved dramatically: In 2005, the sum not spent was only EUR 58 million (0.2%) out of a total EUR 32 641 million.
Kopējais novērtējums 3. izdevumu kategorijai ir diezgan pozitīvs, neskatoties uz īstenošanas problēmām dažās atsevišķās budžeta pozīcijās un jomās, kurām joprojām nepieciešama uzmanība.
In Heading 3 the overall assessment, despite some implementation problems for individual budget lines and areas that still need attention, is also quite positive.
Stratēģiski svarīgi instrumenti, piemēram, transports, telekomunikācijas un enerģētikas TEN vai Šengenas sistēma ir pilnībā īstenoti.
Strategically important instruments such as transport, telecommunications and energy TEN or the Schengen facility have been fully implemented.
Joprojām pastāv problēmas 4. izdevumu kategorijā, kur neizmantoja EUR 181 miljonus vai 3,5 % no kopējās maksājumu apropriāciju summas.
Difficulties remain in Heading 4 where EUR 181 million or 3.5% of the total payment appropriations were not spent.
Lai gan ir atrodami pilnīgas budžeta izpildes piemēri, it īpaši MEDA programma, dažās problemātiskās jomās (nelielākās programmās) nepieciešami papildu pūliņi.
Although there are examples of full budget implementation like the MEDA programme there are still some problematic areas (smaller programmes) which need some supplementary effort.
Salīdzinājumā ar 2004. gadu tika reģistrēts proporcionāli augstāks neizmantota finansējuma līmenis 7. izdevumu kategorijā, proti, EUR 463 miljonu pārpalikums (13,5 %) no EUR 3428 miljonu kopējās summas, kas radās galvenokārt dalībvalstu varas iestāžu maksājuma pieprasījumu novēlotas nosūtīšanas dēļ.
Regarding Heading 7, a proportionally higher level, compared to 2004, of unspent funding was registered, with EUR 463 million left of a total of EUR 3 428 million (13.5%), due mainly to the late transmission of payment claims by national authorities.
Šāds stāvoklis ir diezgan neapmierinošs.
This situation is also quite unsatisfactory.
Noslēgumā referents vēlas norādīt, ka Komisijas centieni panākt labāku ES politikas īstenošanu, šķiet, ir bijuši auglīgi.
In conclusion, your rapporteur would like to point out that the efforts undertaken by the Commission to better implement EU policies have seemingly born fruit.
Protams, pārpalikuma samazināšanos dažos iepriekšējos gados vismaz daļēji varēja izraisīt arī tas, ka 25 dalībvalstu Eiropas Savienības budžets ir bijis daudz ierobežojošāks, nekā 15 dalībvalstu budžets pirms 2004. gada.
Of course, the fact that surplus figures have gone down over the past few years can also be, at least in part, attributed to the fact that the budgets for EU-25 have been a lot more stringent than the budgets for EU-15 before 2004.
Ņemot vērā panākto vienošanos par finanšu plānu 2007.–2013. gadam, situācija, kad līdzekļi ir nepietiekoši, ne tikai paildzināsies, bet pat saasināsies.
Given the agreement reached on the new financial framework for 2007 - 2013, the situation of scarce resources will not only be prolonged but even exacerbated.
Šajā gadījumā pilnīga budžeta izpilde kļūs par būtisku Savienības nepieciešamību to uzdevumu sekmīgai atrisināšanai, kuri radīsies nākošajos gados.
In this situation, full budget implementation will become a vital necessity for the Union to meet the challenges of the coming years.
2005. gada maksājumu apropriāciju izdevumu samazinājuma uzskaitījums pa finanšu plāna pozīcijām:
Under-spending of payment appropriations in 2005 by heading of the financial perspective:
Izdevumi pa finanšu plāna sadaļām
Expenditure by title of financial perspective
Maksājumu apropriācijas* (1)
Payment appropriations* (1)
Apropriāciju pārnesums uz 2006. gadu
Appropriations carried over to 2006
To apropriāciju pārnešana no 2004. gada, kas zaudējušas spēku
Appropriations carried over from 2004 which lapse
Izdevumu bilance 2005. gadā*(6) = (3) – (4) + (5)
Balance of expenditure, 2005* (6) = (3) – (4) + (5)
Strukturālās darbības
Structural operations
Ārējie darījumi
External action
*neiekļaujot maksājumu apropriācijas, kas atbilst piešķirtajiem ieņēmumiem
* not including payment appropriations corresponding to assigned revenue
Eiropas Savienības 2006. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2006 projekts
Draft amending budget No 2/2006 of the European Union for the financial year 2006, Section III - Commission
Richard James Ashworth, Gérard Deprez , Valdis Dombrovskis, Brigitte Douay, Hynek Fajmon, Salvador Garriga Polledo, Neena Gill, Louis Grech, Catherine Guy-Quint, Ville Itälä, Janusz Lewandowski, Vladimír Maňka, Gérard Onesta, Wojciech Roszkowski, Antonis Samaras, László Surján, Helga Trüpel, Yannick Vaugrenard, Kyösti Virrankoski
Richard James Ashworth, Gérard Deprez, Valdis Dombrovskis, Brigitte Douay, Hynek Fajmon, Salvador Garriga Polledo, Neena Gill, Louis Grech, Catherine Guy-Quint, Ville Itälä, Janusz Lewandowski, Vladimír Maňka, Gérard Onesta, Wojciech Roszkowski, Antonis Samaras, László Surján, Helga Trüpel, Yannick Vaugrenard, Kyösti Virrankoski
Reģionālās attīstības komitejas ATZINUMS......................................................38
OPINION of the Committee on Regional Development ..................................40
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( KOM(2006)0015 )
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2006)0015 )
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 175. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu ( C6‑0020/2006 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 175(1) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0020/2006 ),
– ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu ( A6‑0182/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinion of the Committee on Regional Development ( A6‑0182/2006 ),
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību
Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council on the assessment and management of floods
( Neattiecas uz tekstu latviešu valodā. )
(This amendment applies throughout the legislative act.
( Neattiecas uz tekstu latviešu valodā. )
The legislative act is essentially concerned with risks, rather than with actual flood events.
(1) Plūdi var radīt cilvēku upurus, piespiest cilvēkus mainīt dzīvesvietu, būtiski apdraudēt ekonomikas attīstību un traucēt saimnieciskajai darbībai Kopienā.
(1) Floods have the potential to cause fatalities, displacement of people, severely compromise economic development and to undermine the economic activities of the Community.
(1) Plūdi var radīt cilvēku upurus, piespiest cilvēkus mainīt dzīvesvietu , nodarīt kaitējumu videi , būtiski apdraudēt ekonomikas attīstību un traucēt saimnieciskajai darbībai Kopienā.
(1) Floods have the potential to cause fatalities, displacement of people and damage to the environment , severely compromise economic development and undermine the economic activities of the Community.
Saskaņā ar Komisijas priekšlikuma 1. pantu (direktīvas mērķis) arī šeit vajadzētu pieminēt vidi.
In keeping with Article 1 of the Commission proposal (object of the directive), the environment should also be mentioned here.
(2) Plūdi ir dabas parādība, kas nav novēršama.
(2) Floods are natural phenomena which cannot be prevented.
Tomēr cilvēka rīcība ietekmē plūdu rašanās varbūtību un plūdu negatīvās sekas.
However, human activity is contributing to an increase in the likelihood and adverse impacts of flood events .
(2) Plūdi ir dabas parādība, kas nav novēršama pilnībā .
(2) Floods are natural phenomena which cannot be completely prevented.
Tomēr dabisko plūdu aizturēšanas spēju ievērojamā samazināšanās upju baseinos, cilvēka darbības nepareiza pārvaldība (piemēram, apdzīvoto vietu un ekonomikas līdzekļu aizvien plašāka izvietošanas regulāri applūstošās teritorijās, erozija un zemes dabīgo ūdensaiztures spēju samazināšana, izcērtot mežus un nodarbojoties ar lauksaimniecību upju baseinos), sausumi un globālā sasilšana palielina plūdu rašanās varbūtību un plūdu negatīvās sekas.
However, the massive reduction in the natural flood retention capacity of river basins, the mismanagement of human activities (such as increasing human settlements and economic assets in floodplains and the erosion and reduction of the natural water retention of land by cutting down forests and farming in river basins), droughts and global warming are contributing to an increase in the likelihood and adverse effects of floods .
(2.a) Tradicionālās plūdu riska pārvaldības stratēģijas, kas vērstas uz infrastruktūras būvniecību neatliekamai cilvēku, nekustamā īpašuma un citu materiālo vērtību aizsardzībai, nav spējušas nodrošināt cerēto drošības pakāpi.
(2a) Traditional flood risk management strategies, centred on building infrastructures for the immediate protection of people, real estate and goods, have failed to ensure safety to the extent that they were supposed to.