natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sākumā tā tika realizēta tādu reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju kontekstā kā NAFO, ICCAT un CCAMLR
At first, this was done in the context of regional fisheries management organizations, such as NAFO, ICCAT or CCAMLR
Attiecīgi Ziemeļrietumu Atlantijas Zvejniecības organizācija, Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija, Antarktikas jūras ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas komisija. .
respectively, the Northwest Atlantic Fisheries Organization; International Commission for the Conservation of Atlantic Tunas; Commission for the Conservation of Antarctic Marine Living Resources. .
Tomēr zivis maina atrašanās vietu, tāpat kā zvejas flotes un nauda, ar kuru tiek finansētas šīs flotes.
Fish, however, are mobile, as are the fleets that pursue them and the money that finances the fleets.
Tādēļ tika pieņemti starptautiski tiesību akti, lai noteiktu konkrētus ierobežojumus zvejas kuģu iespējām iesaistīties NNN zvejā, tostarp ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas atbilstības nolīgumu un ANO Zivju krājumu nolīgumu.
Consequently, global instruments have been adopted to set certain limits on the ease with which fishing vessels can engage in IUU fishing, including the FAO Compliance Agreement and the UN Fish Stocks Agreement.
Pavisam nesen, 2002. gadā, ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija pieņēma starptautisko rīcības plānu attiecībā uz NNN zveju
More recently, in 2002, the FAO adopted an International Action Plan on IUU Fishing
http://www.fao.org/DOCREP/003/y1224e/y1224e00.HTM . , kurā tika iekļauta gan nelikumīgas, gan nedeklarētas, gan neregulētas zvejas definīcija.
http://www.fao.org/DOCREP/003/y1224e/y1224e00.HTM . which included definitions of each of illegal, unregulated and unreported fishing.
ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas rīcības plānā valstis tika aicinātas pieņemt pašām savu rīcības plānu, ko Eiropas Savienība izdarīja 2002. gada jūnijā, pamatojoties uz Komisijas paziņojumu un Padomes
The FAO Action Plan called on countries to adopt their own plan of action, which the European Union did in June 2002, based on a communication from the Commission
Tieši šis apsvērums pamudināja referentu ierosināt ziņojumu par NNN zveju, lai pārskatītu panākto (vai nepanākto) attīstību, īstenojot ES rīcības plānu.
It is this that has prompted your rapporteur to propose a report on IUU fishing, to review progress made (or not made) in implementing the EU's Action Plan.
Dažādi NNN zvejas aspekti
Varied Aspects of IUU Fishing
ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas rīcības plānā uzsvērti daudzi dažādi darbību veidi, kas var veicināt NNN zveju, un atzīmēti valstu valdību atšķirīgie pienākumi kontrolēt šīs dažādās darbības gan kā karoga valstij, gan kā īpašumtiesību beneficiāra valstij, gan kā ostas valstij un tirgus valstij.
The FAO Action Plan emphasizes the many different types of activities that can contribute to IUU fishing and notes the various responsibilities of national governments to control these various activities, as flag State, State of beneficial ownership, port State and market State .
Karoga valsts: Saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem karoga valstij (valstij, ar kuras karogu kuģis peld) ir pienākums pārbaudīt, vai attiecīgais kuģis ievēro attiecīgos noteikumus, ieskaitot zvejniecības pārvaldības pasākumus, darba apstākļus, veselības standartus un citus.
Flag State: Under international law, the flag State (country whose flag the fishing vessel flies) is responsible for verifying that the vessel abides by the rules, including fisheries management measures, working conditions, health standards, etc.
Daudzi zvejas kuģi nepietauvojas krastā, lai izkrautu savu nozveju, bet nodod to atdzesētas kravas kuģiem (saldētājkuģiem), kuri nozveju nogādā ostā.
Many fishing vessels do not come to shore to offload their catch, preferring to transfer it to refrigerated cargo vessels (reefers) that take it to port.
Šos saldētājkuģus var izmantot, lai legalizētu nelikumīgā zvejā iegūtas zivis, sajaucot likumīgu un nelikumīgu operatoru zivis.
These reefers can be used to "launder" fish, by mixing together fish from legal and illegal operators.
Tādējādi šo saldētājkuģu karoga valsts ir tikpat svarīga kā zvejas kuģu karoga valsts.
So the flag States of these reefer vessels are just as important as the fishing vessels.
Pašreizējo ES administratīvo aktu efektīva īstenošana palīdzētu samazināt šo NNN zvejas daļu, bet ir jāstiprina arī normatīvie akti.
The effective implementation of existing EU rules would serve to reduce this part of IUU fishing, but the regulations need to be strengthened as well.
Īpašumtiesību beneficiāra valsts: Valstis, kas nepilda savus karoga valsts pienākumus, tiek sauktas par „izdevīgajiem karogiem”.
State of beneficial ownership: States which do not fulfil their obligations as flag State are known as "Flags of Convenience".
Ja kuģis, kas peld ar izdevīgo karogu, pieder dalībvalstī dibinātam kuģa īpašniekam, tad šī valsts tiek saukta par īpašumtiesību beneficiāra valsti.
If a vessel flying a flag of convenience is owned by a ship-owner based in a Member State, then it is known as the State of beneficial ownership.
McKenna ziņojumā
The McKenna report
2001. gada McKenna ziņojumā tika detalizēti aprakstīta izdevīgo karogu ietekme un ES līdzdalība.
The McKenna report of 2001 described in detail the impact of flags of convenience and EU involvement.
A5-0405/2001 . tika konstatēts, ka ES uzņēmumi plaši izmantoja izdevīgos karogus un tādējādi nepārprotami iesaistījās NNN zvejā.
A5-0405/2001 . found that EU companies made widespread use of flags of convenience, and were thus intimately involved in IUU fishing.
Ostas valsts: Visiem lomiem ir jānonāk ostā, lai sasniegtu tirgu, tādēļ ostas valstij, kurā zivis tiek izkrautas, ir izšķiroša nozīme.
Port State : All fish has to come to port in order to reach the market, and so the port State where the fish is landed has a vital role to play.
Ir vajadzīgas stingras ostu pārbaudes un kontrole, lai novērstu NNN zvejā iegūtu zivju nonākšanu tirgū.
Rigorous port inspections and controls are needed to prevent IUU fish from entering the market.
Gan ES, gan citās valstīs pastāv „izdevīgās ostas”, kas nepievērš uzmanību NNN zvejā iegūtu zivju ievešanai.
There are "ports of convenience" that are known to turn a blind eye to the arrival of IUU fish, and they exist in both the EU and elsewhere.
Vispazīstamākā ES, bet ne vienīgā, ir Las Palmas de Gran Canaria Kanāriju salās.
The most well-known one, but not the only one, in the EU is Las Palmas de Gran Canaria, in the Canary Islands.
Tirgus valsts: Lai nogādātu zivis no ostas, kurā tās tiek izkrautas, līdz gala patērētājam, ir vajadzīga daudzu dažādu dalībnieku iesaistīšanās, tostarp ekspeditoru, transporta darbinieku un mazumtirdzniecības veikalu vai restorānu dalība.
Market State : Getting the fish from the port where it is landed to the final destination, the consumer requires the participation of many different players, including shipping agents, transport workers and retail stores or restaurants.
Vairums šo dalībnieku ir saistīti ar bankām, kas nodrošina vajadzīgo kapitālu (īpaši jāatzīmē kuģu īpašnieki un operatori).
Behind many of these are the banks, who supply the needed capital (to vessel owners and operators as well, it should be noted).
Viņu darbību pārbaude ir tikpat svarīga kā ostu pārbaudes, lai novērstu piegāžu ķēdes izmantošanu nelikumīgu zivju realizēšanai.
Inspection of their activities is just as essential as inspections in port, to prevent illegal fish from working its way along the chain of custody.
NNN zvejas komplicētību un vajadzību pēc saskaņotas starptautiskas sadarbības vislabāk var ilustrēt, izmantojot dažus piemērus.
The complexities of IUU fishing and the need for concerted international cooperation can best be illustrated using a few examples.
Zilā tunzivs ir viena no komerciāli vērtīgākajām sugām pasaulē, jo īpaši gadījumos, kad tā paredzēta Japānas sašimi tirgum.
Bluefin tuna is among the most commercially valuable species in the world, especially when destined for the Japanese sashimi market.
Tā neizbēgami tiek izmantota un izsaimniekota milzīgos apmēros.
Inevitably, it is heavily exploited and depleted.
To varētu uzskatīt par klasisku NNN sugu, jo tā piesaistīja lielu tādu zvejnieku uzmanību, kas darbojās, pārkāpjot ICCAT (organizācija, kura atbildīga par šīs zvejniecības pārvaldi) noteikumus.
It could be considered a classic IUU species, as it attracted much fishing effort that operated outside the regulations of ICCAT, the organisation responsible for managing this fishery.
1996. gadā ICCAT veica pārdrošu pasākumu, piekrītot aizliegt ievest zilās tunzivis no divām valstīm, kuru kuģi tās zvejoja, pārkāpjot ICCAT noteikumus — no Hondurasas un Belizas (pēc gada šo aizliegumu attiecināja arī uz Panamu).
In 1996 ICCAT took an audacious step by agreeing to ban imports of bluefin from two countries whose vessels were catching bluefin outside the ICCAT rules - Honduras and Belize (a year later Panama was added).
Tomēr šo ievešanas aizliegumu rezultāts (citi aizliegumi tika attiecināti uz zobenzivīm un lielacu tunzivīm) bija īslaicīgs un tas izraisīja virkni karogu maiņu, jo kuģi nomainīja karogus, uz kuriem attiecās ievešanas aizliegumi, pret karogiem, uz kuriem tie neattiecās.
The result of these import bans (others followed for swordfish and bigeye tuna) was temporary, though, and were followed by a series of flag-hopping, as vessels transferred from flags that were subject to import bans to those that were not.
Dažas no valstīm, uz kurām attiecās minētās sankcijas, pievienojās ICCAT , un ICCAT procedūru rezultātā daudzi no šiem kuģiem tika svītroti no „melnā saraksta”; vēlāk daudzi no tiem parādījās to kuģu „baltajā sarakstā”, kuriem ir tiesības zvejot.
Some of the sanctioned countries joined ICCAT, and the procedures within ICCAT led to many of these vessels being removed from the "black list"; later, many of them appeared on a "white list" of vessels authorised to fish.
Sankcijas tika atceltas, neizvirzot karoga valstīm nekādas prasības pierādīt, ka attiecīgie kuģi darbojas atbilstīgi ICCAT noteikumiem.
The sanctions were lifted, without any requirement for the flag States to demonstrate that the vessels were operating according to ICCAT rules.
Šobrīd minētais „melnais saraksts” ir gandrīz tukšs, un tikai uz divām valstīm attiecas ievešanas aizliegums (uz Gruziju un Bolīviju).
Today, the "black list" has shrunk to almost nothing, and only two countries are subject to an import ban (Georgia and Bolivia).
Tas nenozīmē, ka visi kuģi darbojas likumīgi.
That does not mean that all vessels are operating within the law.
Apmēram tajā pašā laikā to tunzivju nobarošanas igvāti, kas paredzētas Japānas tirgum, kļuva izplatīti visā Vidusjūras reģionā.
About the same time, tuna fattening cages began to spread throughout the Mediterranean, with the tuna destined for the Japanese market.
Šī ekspansija praktiski netika reglamentēta, tostarp ES (strukturālie fondi tika izmantoti zvejniecības atbalstam), un tās rezultātā zvejas apjomi kļuva pārmērīgi augsti; piemēram, saskaņā ar 2005. gada oficiālo statistiku, Francija pārsniedza savu kvotu par 50%; arī Itālija pārsniedza savu kvotu.
This expansion was virtually unregulated, including in the EU (structural funds were used to support the fishery) and led to much over-fishing; for instance, in 2005, official statistics show that France exceeded its quota by over 50%; Italy has also exceeded its quota.
Pateicoties ES spiedienam, 2000. gadā pretēji zinātnieku ieteikumam ICCAT tika pieņemta kopējā pieļaujamā nozveja.
That TAC had been adopted in ICCAT in 2000 with pressure from the EU, against the advice of scientists.
Interesanti, ka Japāna nesen tika pieķerta pārmērīgos apjomos zvejojam zilās tunzivis, kas ir atsevišķa suga, ko regulē CCSBT
Interestingly, Japan was recently caught over-fishing for southern bluefin tuna, a separate species regulated by the CCSBT
Dienvidu zilo tunzivju saglabāšanas komisija. .
Commission for the Conservation of Southern Bluefin Tuna. .
Japāna kompensēšanas nolūkos piekrita samazināt savu turpmāko nozveju — vai ES rīkosies līdzīgi ICCAT struktūrā?
Japan agreed to halve its future catches to compensate - will the EU act in a similar way within ICCAT?
Īsumā, ICCAT ir cietusi dramatisku neveiksmi, reglamentējot zilo tunzivju zveju un saglabājot zvejniecību, jo līgumslēdzējas puses aizstāvēja savas valsts zvejniecības intereses un neatbalstīja politisko, ekonomisko un tiesisko spiedienu un sadarbību, kas vajadzīga, lai kontrolētu NNN zveju.
In short, ICCAT has failed miserably to regulate fishing for bluefin and conserve the fishery, since the Contracting Parties defended the interests of their national fisheries and did not sustain the political, economic and legal pressure and cooperation necessary to control IUU fishing.
Rietumāfrikā daudzas valstis nespēj efektīvi kontrolēt zveju savos ūdeņos; tas saistīts ar loģistikas un ekonomikas resursu trūkumu, nepietiekamu reģionālo sadarbību vai dažos gadījumos valdības politiskās gribas trūkumu.
In West Africa , many countries are unable to effectively control fishing in their waters, due to a lack of logistical and economic resources, insufficient regional cooperation or, in some cases, a lack of political will on the part of the government.
Tā rezultātā NNN zveja ir kļuvusi izplatīta noteiktos rajonos, kā rezultātā tiek izsaimniekoti zivju krājumi, radītas lielas grūtības piekrastes iedzīvotājiem, kuru pārtikas resursi un iztikas avots ir atkarīgi no zvejas, nemaz nerunājot par ārzemju valūtu, ko zivju resursu pārpilnība var nodrošināt.
As a result, IUU fishing has become commonplace in certain areas, depleting fish stocks, causing much hardship for the coastal communities that depend on fishing for their food security and their livelihoods, not to mention the foreign exchange that abundant fish resources can provide.
Las Palmas ir svarīga osta, kurā tiek izkrauts liels daudzums Rietumāfrikas zivju, kas paredzētas vai nu ES tirgum, vai tranzītam uz citiem tirgiem.
Las Palmas is an important port for the offloading of much fish from West Africa, destined either for the EU market or in transit to other markets.
Fakts, ka zivju izkraušana Las Palmas ostā netiek efektīvi un atbilstīgi kontrolēta, ir plaši dokumentēts.
The lack of effective and proper controls on the landing of fish in Las Palmas has been widely documented.
Referents apmeklēja Las Palmas ostu šī ziņojuma izpētes posmā un redzēja, kā zivis tiek izkrautas no saldētājkuģa, kura izcelsme, saudzīgi izsakoties, bija neskaidra.
Your rapporteur visited Las Palmas during the research phase of this report and saw fish being offloaded from a reefer whose origin was, to say the least, not clear.
Ja zivju izcelsme nav skaidra, pārbaudot to likumīgumu, nevar iegūt neapstrīdamus rezultātus.
If the origin of the fish is not clear, its legality cannot be verified with certainty.
Situācija ar Barenca jūras mencām parāda, ka izdevīgas ostas pastāv arī Ziemeļeiropā.
Cod from the Barents Sea demonstrates that ports of convenience also exist in northern Europe.
Tas ir viens no lielākajiem atlikušajiem mencu krājumiem pasaulē, un tas apgādā ievērojamu daļu ES tirgus.
This is one of the world's largest remaining cod stocks and it supplies a good part of the EU market.
Šī gada sākumā tika atklāts, ka ievērojama daudzuma ES ievesto mencu izcelsme ir NNN kuģi, kas izkrauj lomus Ziemeļeiropas ostās (piemēram, „ Rostok 5 ”).
Earlier this year, much cod coming into the EU was found to originate from IUU vessels landing in ports in northern Europe (for example, the "Rostok 5").
Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija. atbildēja, izveidojot to kuģu „melnos sarakstus”, kuriem pat nav atļauts ieiet līgumslēdzēju pušu ostās.
North East Atlantic Fisheries Commission. has responded by establishing "black lists" of vessels that are not even allowed into the ports of the Contracting Parties.
Līdzīgas problēmas ir ar Baltijas jūras mencām, izņemot to, ka šajā gadījumā ES kuģi ir atbildīgi par vairumu nelikumīgas zvejas kvotu pārsniegšanas gadījumu.
Similar problems exist for Baltic Sea cod, except that it is EU vessels which are the ones responsible for much illegal, over-quota fishing.
Gan karoga valsts, gan ostas valsts, gan tirgus valsts nozīme ir cieši saistītas, un visām šīm valstīm ir jāiesaistās, lai NNN zvejas kontrole būtu īstenojama.
The roles of flag State, port State and market State are clearly interconnected and must all be involved if IUU fishing is to brought under control.
ES 2002. gada NNN rīcības plāns
EU IUU Action Plan of 2002
ES zvejas rādītāji pēc visiem kritērijiem ir vieni no lielākajiem pasaulē:
The EU is, by any criteria, one of the world's foremost fishing entities:
· trešā lielākā nozveja pēc Ķīnas un Peru,
· third largest catcher of fish after China and Peru,
· viena no lielākajām flotēm pasaulē,
· one of the world's largest fleets,
· nozīmīga izdevīgo karogu izmantotāja un
· important user of flags of convenience, and
· pasaules lielākais zivju tirgus.
· world's largest market for fish.
Tādējādi ES ir pienākums darboties visos minētajos aspektos, lai novērstu NNN zveju un to, ka negodīgi operatori jebkurā piegādes ķēdes posmā gūst labumu no NNN darbībām.
The EU thus has a responsibility to act on all of these fronts to prevent IUU fishing, and to prevent unscrupulous operators at any point in the chain from profiting from IUU activities.
Ir pārāk viegli teikt, ka „ES nav sliktākā” vai ka „ES nevar rīkoties viena”.
It is too easy to say that "the EU is not the worst" or that "the EU cannot act alone".
Ņemot vērā ES politisko un ekonomisko nozīmīgumu un tās ietekmes globālo mērogu, ES ir morāls pienākums būt NNN zvejas izskaušanas vadībā.
Given the political and economic importance of the EU and the global reach of its influence, the EU has a moral obligation to be at the forefront of the battle to eliminate IUU fishing.
Turklāt NNN zvejas ekoloģiskais, sociālais un ekonomiskais apdraudējums nozīmē to, ka ES ir arī ļoti pragmatisks pienākums, ja mēs vēlamies, lai zivju krājumi un zvejniecības jomas, kas no tiem ir atkarīgas, turpina pastāvēt.
Further, the threat that IUU fishing constitutes, ecologically, socially and economically, means that the EU has a very pragmatic responsibility as well, if fish stocks and the fisheries dependent on them are to continue to exist.
Kopienai ir pienākums veicināt daudz ilgtspējīgāku attīstības modeli par to, kas šobrīd dominē starptautiskā līmenī.
The Community has a duty to promote a far more sustainable model of development than the one that currently dominates internationally.
Tiklīdz Komisija ierosināja ES 2002. gada rīcības plānu, Padome
As soon as the Commission proposed the EU action plan in 2002, the Council
· aicināja Komisiju pārņemt RFMO vadību cīņai pret šādu zveju un
· called on the Commission to take the lead at RFMOs in combating such fishing, and
· mudināja Komisiju realizēt iniciatīvas, kas paredzētas minētajā plānā, kurš ir Kopienas kompetencē.
· urged the Commission to put into force the initiatives foreseen by the plan which fall within Community competence.
Šajā pieņemtajā plānā bija iekļauti vairāki punkti, kas sakārtoti atbilstoši tam, vai tos bija paredzēts īstenot Kopienas, reģionālā vai starptautiskā līmenī, vai partnerattiecībās ar attīstības valstīm.
The plan, as adopted, included several points, arranged according to whether they were to be taken at Community level, regional level, international level, or in partnership with developing countries.
Kopienas līmenis: bija paredzēts, ka ES īstenos četrus pasākumus bez vajadzības tos saskaņot ar citām valstīm vai organizācijām.
Community Level: four actions were to be implemented by the EU without the need to seek agreement from other countries or organisations.
Definēt dalībvalstu pienākumu novērst savu valstspiederīgo iesaistīšanos NNN zvejā.
Define the responsibility of Member States to prevent their nationals from engaging in IUU fishing.
2002. gada pamatregulā
The Basic Regulation of 2002
Padomes Regula 2371/2002. ir pants, kurā ir prasība dalībvalstīm veikt pasākumus pret saviem valstspiederīgajiem (vai uzņēmumiem), kuri pārkāpj KZP.
Council Regulation 2371/2002. includes an article requiring Member States to take measures against their nationals (or companies) that infringe the CFP.
Tomēr saskaņā ar Komisijas informāciju dalībvalstis nav piemērojušas šo normu.
However, according to the Commission, the Member States have not utilised this provision.
==> ir jāveic papildu pasākumi.
==> further action required
Pieņemt noteikumus, lai aizliegtu tirdzniecību ar zivīm, kas nozvejotas NNN zvejā.
Adopt rules to ban trade in IUU-caught fish.
ES transponē RFMO lēmumus, lai aizliegtu tirdzniecību ar noteiktām zivīm vai īstenotu dažādas nozvejas dokumentu shēmas.
The EU transposes decisions by RFMOs to ban certain fish from trade or to implement various catch documentation schemes.
Tomēr varētu izdarīt daudz vairāk, lai gan tieši dalībvalstīm jābūt aktīvākām.
However, much more could be done, although it is the Member States which must be more proactive.
==> dalībvalstīm jāveic papildu pasākumi.
==> further action required by Member States
Pieņemt noteikumus, lai tādu zivju tirdzniecība, kas nozvejotas NNN zvejā, tiktu uzskatīta par pārkāpumu; publicēt RFMO norādīto NNN kuģu un to īpašnieku sarakstus.
Adopt rules to make trade in IUU-caught fish an infringement; publish lists of IUU vessels designated by RFMOs, and their owners.
Pirmajā daļā nav panākts nekāds progress.
No progress on the first part.
OV ir publicēts tikai NEAFC NNN saraksts.
Only the IUU list from NEAFC is published in the OJ.
==> ir jāviec pastiprināti papildu pasākumi.
==> much further action required
Organizēt sabiedrības informēšanas kampaņu par NNN zveju.
Organize a public awareness campaign on IUU fishing.
Komisija uzsver NNN zvejas draudus, bet plaša sabiedrība joprojām nav pietiekami informēta par šīs problēmas apmēriem, nedz par ES līdzdalību atsevišķos gadījumos.
The Commission highlights the dangers of IUU fishing but the general public is still not sufficiently aware of the scope of the problem, nor of the EU's involvement in some cases.
==> valdībai, zivsaimniecības nozarei, NVO un citiem ir jāveic papildu pasākumi.
==> more action required by government, industry, NGOs, etc
RFMO līmenis: bija paredzēts, ka ES mēģinās panākt, lai RFMO tiktu apstiprināti seši pasākumi.
Level of RFMOs: the EU was to try to get six actions adopted at RFMOs.
Veicināt detalizētas kontroles un pārbaudes plānus RFMO .
Promote detailed control and inspection plans for RFMOs.
Tam ir bijuši mainīgi pasākumi atkarībā no RFMO .
This has had varied success, depending on the RFMO.
Dažiem ir diezgan labi plāni (piemēram, NEAFC attiecībā uz ostu pārbaudēm), kamēr citiem nav praktiski nekādu.
Some have quite good plans (eg NEAFC for port inspections) while others have virtually nothing.
Komisija uzskata, ka tā rīkojas savu iespēju robežās.
The Commission claims to be doing as much as it can.
==> ir vajadzīgs Komisijas, dalībvalstu un citu iesaistīto pušu ilgtermiņa, ilgtspējīgs darbs.
==> long term, sustained work needed by Commission, Member States, others
Palielināt to zivsaimniecības jomu skaitu, ko reglamentē RFMO .
Increase number of fisheries regulated by RFMOs.
Joprojām ir daudz „balto plankumu” to okeāna reģionu regulējumā, kuriem nav atbildīgā RFMO noteiktām sugām.
There are still many regulatory "empty spaces", regions of ocean for which there is no responsible RFMO for certain species.
Ir sasniegts zināms progress, bet vairumā gadījumu bentiskās sugas starptautiskos ūdeņos joprojām tiek ļoti vāji regulētas.
Some progress has been made but demersal species on the high seas are still very poorly covered, as a rule.
Identificēt NNN kuģus un noteikt sankcijas.
Identify IUU vessels and impose sanctions.
Šajā jautājumā ir mainīgi rezultāti.
Mixed results on this.
NEAFC ir shēma, kā sastādīt melno sarakstu un novērst ienākšanu ostā (tomēr nenosakot tirdzniecības sankcijas), daļēji pamatojoties uz ES darbu.
NEAFC has a scheme for establishing a black list and preventing port entry (though no trade sanctions), based in part on EU work.