natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Turklāt šis ieteikums atbalsta nodarbinātības un sociālo politiku, kā arī visas politikas, kurām ir tieša vai netieša ietekme uz vispārīgo izglītību, arodizglītību un kvalifikācijas celšanu .
Furthermore, the Recommendation supports employment and social policies and all policies that have a direct or indirect bearing on general and vocational training and further training .
1. nodrošināt, lai pamatizglītība un apmācība visiem jauniešiem piedāvātu iespējas attīstīt pamatprasmes tādā līmenī, kas tos sagatavotu pieaugušo dzīvei un veidotu pamatu turpmākām mācībām un darbam ;
Ensure that initial education and training offers all young people the means to develop the key competences to a level that equips them for adult life, and which forms a basis for further learning and working life ;
1.a ieteikums (jauns)
Recommendation 1 a (new)
2. nodrošināt, lai tie iedzīvotāji , kam nepietiekamas izglītības dēļ, kuras iemesls ir personiski, sociāli, kultūras vai ekonomiski apstākļi vai diskriminācija , nepieciešams īpašs atbalsts izglītībai , saņemtu atbilstošu nodrošinājumu; tas pirmām kārtām attiecas uz darba ņēmējiem, kam mūsdienīgu zināšanu un attiecīgas profesionālās kvalifikācijas trūkums ir šķērslis darba atrašanai vai saglabāšanai vai pat savu un ģimenes dzīves apstākļu uzlabošanai, kā arī tiem jauniešiem migrantiem, kam trūkst pamatiemaņu un pamatprasmju, lai sekmīgi piedalītos apmācībā un kvalifikācijas celšanā, un tāpēc nav izredžu pilnībā integrēties sabiedrībā ;
Ensure that appropriate provision is made for those citizens who, due to educational disadvantages caused by personal, social, cultural or economic circumstances or discrimination , need particular educational support ; this applies above all to workers for whom the lack of up-to-date knowledge and corresponding vocational qualifications is a barrier to finding or keeping a job, or even to improving their own and their family's living conditions as well as to those young men and women migrants who lack the basic skills and key competences to participate successfully in training and further training and therefore have no prospect of being fully integrated into society ;
2.a ieteikums (jauns)
Recommendation 2 a (new)
3. nodrošināt, lai pieaugušie varētu attīstīt un atjaunināt savas pamatzināšanas un pamatprasmes visas dzīves laikā un lai īpaša uzmanība tiktu pievērsta mērķa grupām, kas noteiktas kā prioritātes valsts, reģionālā un/ vai vietējā mērogā ;
Ensure that adults are able to develop and update their basic knowledge and key competences throughout their lives, and that there is a particular focus on target groups identified as priorities in the national, regional and/or local contexts;
Zināšanu atjaunināšanas iespējām jāietver ne tikai kvalifikācijas celšana, bet arī visu nodarbināto personu izglītošana un zināšanu paplašināšana.
The updating of learning provision should cover not only vocational training but also expanding the knowledge and education of all employed people.
3.a ieteikums (jauns)
Recommendation 3 a (new)
4. nodrošināt, lai būtu atbilstoša infrastruktūra izglītības un apmācības turpināšanai, tostarp skolotāji, pasniedzēji, pasākumi izglītības pieejamības nodrošināšanai un atbalsts izglītojamajiem, apzinoties pieaugušo mainīgās vajadzības un prasmes ;
Ensure that appropriate infrastructure for continuing education and training of adults is in place including teachers and trainers, measures to ensure access, and support for learners that recognises the differing needs and competences of adults
4.a ieteikums (jauns)
Recommendation 4 a (new)
4.b ieteikums (jauns)
Recommendation 4 b (new)
5. nodrošināt vispārīgās un profesionālās izglītības un kvalifikācijas celšanas nodrošinājuma saskanību atsevišķiem iedzīvotājiem, to cieši saistot ar nodarbinātības un sociālo politiku un citām ar jaunatni saistītām politikām un sadarbojoties ar sociālajiem partneriem un citām ieinteresētajām pusēm , un nodrošināt, lai izglītības un apmācības sniedzēji tiek pienācīgi apmācīti attiecībā uz līdztiesības un daudzveidības jautājumiem ;
Ensure the coherence of general and vocational training and further training provision for individual citizens via close links to employment and social policies and other policies affecting young people and collaboration with social partners and other stakeholders and ensure that education and training providers receive adequate training in equality and diversity issues ;
5.a ieteikums (jauns)
Recommendation 5 a (new)
6.a ieteikums (jauns)
Recommendation 6 a (new)
6.b ieteikums (jauns)
Recommendation 6 b (new)
3.a nolūks (jauns)
Intention 3 a (new)
4. aicināt dalībvalstis trīs gadus pēc šī ieteikuma pieņemšanas iesniegt Komisijai, Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, norādot apjomu, kādā ieteikums īstenots, pakāpi, līdz kādai samazinājies iedzīvotāju skaits, kuriem trūkst pamatiemaņu un pamatprasmju, un, visbeidzot, kāda ir ieteikuma īstenošanas tiešā ietekme uz nodarbinātības līmeni .
Ask the Member States, three years after the adoption of this recommendation, to submit a report to the Commission, the European Parliament and the Council setting out the extent to which the recommendation has been implemented, the extent to which the number of citizens lacking basic knowledge and skills has fallen and, finally, what the direct effects of application of the recommendation have been on the level of employment;
Tā kā transponēšana dažās valstīs notiek lēnāk, dalībvalstīm jādod triju gadu periods, kurā apliecināt īstenošanu.
Member States should be allowed a period of three years in which to verify implementation, since transposition takes longer in some countries.
Ieteikumu īstenošanas novērošanai dalībvalstīs jāaptver arī ietekme uz nodarbinātības stāvokli.
Monitoring the implementation of proposals in the Member States should also cover the impact on the employment situation.
Pielikumā ievada 1. rindkopa
Annex, Introduction, paragraph 1
Šeit pamatprasmes definētas kā zināšanu prasmju un attieksmju kopums, kas atbilst kontekstam.
Competences are defined here as a combination of knowledge, skills and attitudes appropriate to the context.
Līdz pamatizglītības un apmācības beigām jauniešiem vajadzētu būt apguvušiem pamatprasmes tādā līmenī, lai viņi būtu gatavi pieaugušo dzīvei un, lai to attīstīšana, uzturēšana un atjaunināšana būtu daļa no mūžizglītības.
By the end of initial education and training young people should have developed the key competences to a level that equips them for adult life , and they should be further developed, maintained and updated as part of lifelong learning.
Vajadzības gadījumā to attīstīšana, uzturēšana un atjaunināšana būtu daļa no mūžizglītības.
Whenever necessary they should be further developed, maintained and updated as part of lifelong learning.
Apmācība jāveic saskaņā ar darbinieka vajadzībām jebkurā laikā.
Training must be provided in accordance with a worker's needs at any given moment.
Pielikumā ievada 2. rindkopa
Annex, Introduction, paragraph 2
Visā sistēmā ir izmantota virkne tēmu: kritiskā domāšana, radošums, iniciatīvas uzņemšanās, gatavība pieņemt lēmumus, spēja strādāt saspringtos apstākļos, problēmu risināšana, riska novērtējums, lēmumu pieņemšana un lietišķa pārvaldīšana pār jūtām ir nozīmīga visās astoņās pamatprasmēs.
There are a number of themes that are applied throughout the Framework: critical thinking, creativity, initiative taking, willingness to take decisions,ability to work under pressure problem solving, risk assessment, decision taking, and managing feelings constructively play a role in all eight key competences.
Pielikuma 3. punkta A daļas 3. rindkopa
Annex, Title 3, point A, paragraph 3
Pozitīva attieksme matemātikā balstās uz patiesības ievērošanu un vēlmi meklēt cēloņus un novērtēt to ticamību.
A positive attitude in mathematics is based on the respect of truth and willingness to look for reasons and to assess their validity.
Pozitīva attieksme matemātikā balstās uz vēlmi meklēt cēloņus un novērtēt to ticamību.
A positive attitude in mathematics is based on the willingness to look for reasons and to assess their validity.
Pielikuma 6. punkta definīcija
Annex, Title 6, Definition
Definīcija: šīs prasmes ietver visas uzvedības formas, kas sagatavo indivīdus efektīvai un lietišķai dalībai sabiedriskajā un darba dzīvē, un īpaši sabiedrībās, kas kļūst aizvien daudzveidīgākas, un, ja nepieciešams, konfliktu risināšanai.
Definition: These competences cover all forms of behaviour that equip individuals to participate in an effective and constructive way in social and working life, and particularly in increasingly diverse societies, and to resolve conflict where necessary.
Pilsoniskā prasme sagatavo indivīdus pilnīgai līdzdalībai pilsoniskajā dzīvē, kas pamatojas uz zināšanām par sociāliem un politiskiem jēdzieniem, struktūru , gatavību aktīvai un demokrātiskai līdzdalībai.
Civic competence equips individuals to fully participate in civic life, based on knowledge of social and political concepts and structures and a commitment to active and democratic participation.
Pilsoniskā prasme sagatavo indivīdus pilnīgai līdzdalībai pilsoniskajā dzīvē, kas pamatojas uz zināšanām par sociāliem un politiskiem jēdzieniem un struktūrām , kā arī gatavību aktīvai un demokrātiskai līdzdalībai , jo mūžizglītības mērķis ir ne tikai spēt pielāgoties izmaiņām, bet arī tās aktīvi ietekmēt.
Civic competence equips individuals to fully participate in civic life, based on knowledge of social and political concepts and structures and a commitment to active and democratic participation , as the aim of lifelong learning is not only to be able to adapt to change but also to actively manage change.
Pielikuma 6. punkta A daļas 1. rindkopa
Annex, Title 6, point A, paragraph 1
Veiksmīgai starppersonu un sociālai līdzdalībai ir būtiski izprast dažādās sabiedrībās un vidēs vispārpieņemtos uzvedības un izturēšanās kodeksus (piemēram, darbavietā) un pamatkoncepcijas saistībā ar indivīdu, grupām, darba organizācijām, dzimumu vienlīdzību, sabiedrību un kultūru.
For successful interpersonal and social participation it is essential to understand the codes of conduct and manners generally accepted in different societies and environments (e.g. at work), and to be aware of basic concepts relating to individuals, groups, work organisations, gender equality, society and culture.
Pielikuma 7. punkta definīcija
Annex, Title 7, Definition
Tā atbalsta ikvienu ikdienas dzīvē mājās un sabiedrībā, atbalsta darba ņēmēju, palīdzot apzināties darba nozīmi un izmantot izdevības, un ir īpašu zināšanu un prasmju pamats, kas nepieciešamas tiem , kas veicina vai nodarbojas ar sociālo darbību vai komercdarbību , kurā jāietver ētisko vērtību apzināšanās un kurai jāveicina laba pārvaldība .
This supports everyone in day to day life at home and in society, employees in being aware of the context of their work and being able to seize opportunities, and is a foundation for more specific skills and knowledge needed by those establishing or contributing to social or commercial activity which should include awareness of ethical values and promote good governance .
Pielikuma 7. punkta 1. rindkopa
Annex, Title 7, paragraph 1
Nepieciešamās zināšanas ietver pieejamās iespējas personiskai, profesionālai un/vai biznesa darbībai, ietverot “plašākas ainas” jautājumus, kas nodrošina izpratni par to , kurā cilvēki dzīvo un strādā, piemēram, plašāka izpratne par ekonomikas darbības principiem un iespējām vai izaicinājumiem, ar ko sastopas darba devējs vai organizācija.
Necessary knowledge includes available opportunities for personal, professional and/or business activities, including ‘bigger picture’ issues that provide the context in which people live and work, such as a broad understanding of the workings of the economy, and the opportunities and challenges facing an employer or organisation.
Indivīdiem jāapzinās arī uzņēmuma ētiskā nostāja un tas, kā viņi var būt labais spēks, piemēram, ar godīgu tirdzniecību vai sociālu organizāciju.
Individuals should also be aware of the ethical position of enterprises , and how they can be a force for good for example through fair trade or through social enterprise.
Nepieciešamās zināšanas ietver pieejamās iespējas personiskai, profesionālai un/vai biznesa darbībai, ietverot “plašākas ainas” jautājumus, kas nodrošina izpratni par kontekstu , kurā cilvēki dzīvo un strādā, piemēram, plašāku izpratni par ekonomikas darbības principiem un iespējām vai izaicinājumiem, ar ko sastopas darba devējs vai organizācija , kā arī vajadzību sarunās par darba koplīguma slēgšanu konstruktīvi iesaistīties abām pusēm .
Necessary knowledge includes available opportunities for personal, professional and/or business activities, including ‘bigger picture’ issues that provide the context in which people live and work, such as a broad understanding of the workings of the economy, and the opportunities and challenges facing an employer or organisation , and the need for the constructive engagement of both sides of industry in collective bargaining .
Indivīdiem jāapzinās arī ētiskās vērtības un tas, kā viņi var būt labais spēks, piemēram, ar godīgu tirdzniecību, labu pārvaldību vai sociālu organizāciju.
Individuals should also be aware of the ethical values , and how they can be a force for good for example through fair trade , good governance, or through social enterprise.
Pielikuma 7. punkta 2. rindkopa
Annex, Title 7, paragraph 2
Pielikuma 8. punkta definīcija
Annex, Title 8, Definition
Definīcija: ideju, pieredzes un emociju nozīmes novērtējums virknē plašsaziņas līdzekļu, tostarp mūzikā, izpildītājmākslā, literatūrā un vizuālajā mākslā.
Definition: Appreciation of the importance of the creative expression of ideas, experiences and emotions in a range of media, including music, performing arts, literature, and the visual arts.
Spēja radoši sevi izpaust un piedalīties kultūras ziņā.
The ability to express oneself artistically and participate culturally.
Pielikuma 8. punkta 1. rindkopa
Annex, Title 8, paragraph 1
Kultūras zināšanas ietver pamatzināšanas par lielākajiem kultūras darbiem, tostarp populāro mūsdienu kultūru, kas ir nozīmīga cilvēces vēstures daļa.
Cultural knowledge includes a basic knowledge of major cultural works, including popular contemporary culture as an important part of human history.
Ir būtiski izprast Eiropas sabiedrību (un citu pasaules reģionu ) kultūras un valodu daudzveidību, vajadzību to saglabāt, kā arī saprast estētisko faktoru nozīmi ikdienas dzīvē.
It is essential to understand the cultural and linguistic diversity in the societies of Europe (and other regions of the world) , the need to preserve it and to understand the importance of aesthetic factors in daily life.
Pielikuma 8. punkta 2. rindkopa
Annex, Title 8, paragraph 2
Pielikuma 8. punkta 3. rindkopa
Annex, Title 8, paragraph 3
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumam par pamatprasmēm mūžizglītībā
Proposal for a recommendation of the European Parliament and of the Council on key competences for lifelong learning
Zināšanu pamats ir izziņa – izziņas procesa rezultātā cilvēks iegūst zināšanas.
The basis of knowledge is learning, or the condition that enables man to learn.
Izskatāmajā ieteikumā tiek izmantots termins „prasmes” un noteikta atšķirība starp pamatprasmēm un pamatiemaņām.
The recommendation under consideration uses the term 'competences', drawing a distinction between basic competences and key competences.
Šajā tekstā ir apliecināts, ka pamatiemaņām ir jābūt visiem pieejamām.
It takes the view that basic competences should be available to everyone and that everyone should then be encouraged to acquire the key competences, in other words the additional skills that will foster development and growth generally.
Pēc to iegūšanas ikviens ir jārosina apgūt pamatprasmes, kas ir papildu prasmes, kuras globālā mērogā rada iespēju veicināt attīstību un izaugsmi.
Drawing on international studies, the recommendation defines competence as a combination of knowledge, skills and attitudes appropriate to a particular situation.
Ņemot vērā starptautiskos pētījumus, „prasme” ieteikumā ir definēta kā zināšanu, prasmju un attieksmju kopums, kas nepieciešams noteiktā situācijā. „Pamatprasmes” ir tādas prasmes, kas veicina personisko izaugsmi, sociālo iekļautību un pilsonisko aktivitāti, kā arī nodarbinātību.
Key competences are defined as those that support personal fulfilment, social inclusion, active citizenship and employment.
Nepieciešamību iegūt pamatprasmes nosaka zināšanu sabiedrības attīstība, kas liek indivīdam piemēroties.
The need to acquire key competences is dictated by the development of the knowledge society, which requires individuals to adapt.
Šajā priekšlikumā Komisija norāda un definē astoņas pamatprasmes:
In its proposal, the Commission identifies the following eight key competences:
Termins „prasme” tiek izmantots bieži.
Individuals should also have the 'skills' to communicate.
Tas atkārtojas arī 2., 3., 4., 5., 6., 7. un 8. punktā.
The word 'skills' occurs repeatedly and appears under each of the other seven points.
Prasme tātad ir galvenais līdzeklis, ar kura palīdzību indivīds mācās, sazinās, saprot, lieto instrumentus un rīkojas ar tiem, meklē, vāc, izzina, apgūst mācīšanās prasmi, apspriežas, veido attiecības, projicē, veic proaktīvo apstrādi.
Skills therefore seem to be the vital elements through which an individual learns, communicates, understands, applies, uses and manipulates instruments, searches, gathers, discriminates, learns to learn, negotiates, forms relations, plans, or manages proactively.
Tādēļ šķiet, ka prasme ir elements, kas šajā tekstā atkārtojas un kuram šajā priekšlikumā ir pamatnozīme.
Skill are thus the main recurring feature of the Commission's recommendation.
Tomēr nav norādīts, kā prasmi var iegūt.
Yet we are not told how to acquire these skills.
Tekstā ir netieša norāde uz indivīda dabiskajām prasmēm, bet tas ir nepietiekami.
Surreptitious references are made to the natural abilities of individuals, but this is not enough.
„Es zinu tikai to, ka es neko nezinu” ir Sokrāta paustā gaišā doma, ko romieši, izmantojot savas lieliskās sintēzes spējas, ir tulkojuši ar plaši pazīstamajiem vārdiem „Scio nihil scire”.
'Only one thing I know, and that is that I know nothing' was the brilliant insight of Socrates, which the Romans, with their extraordinary capacity for synthesis, translated by the famous phrase ' Scio nihil scire '.
Pie šīs domas mums būtu jāuzkavējas.
It is a notion to which we should give some thought.
Patiesībā mūsdienu epistemoloģijā vēl nav izdevies izveidot visu iespējamo zināšanu klasifikāciju.
Indeed, contemporary epistemology has not yet managed to classify all branches of knowledge in the world today.
Klasificētas ir vairāk nekā viens tūkstotis zināšanu, taču katru dienu parādās arvien jaunas, un šīs vairāk nekā tūkstoš zināšanas ir pamats simtiem un tūkstošiem amatu.
It has classified more than a thousand, but others are emerging every day and these thousand and one kinds of knowledge are giving rise to a thousand and one new trades.
Mūsu civilizācija nepacietīgi vēlas pārkāpt zināšanu robežas.
The civilisation in which we live is in a great hurry to push back the frontiers of competence.
Tādēļ Komisija vēlas ar šiem priekšlikumiem, kuru izvēle iegūs plašu atbalstu, izglītību padarīt par pastāvīgu procesu.
The Commission proposal is therefore quite right to seek to make learning a lifelong process through a series of proposals which can command broad support.
Tomēr viens no priekšlikuma punktiem ir īpaši nepilnīgs – pamatprasmēm nepieciešamie priekšnosacījumi.
Nevertheless, the recommendation is particularly lacking in one area, namely the conditions necessary for acquiring key competences.
Priekšlikumā vispārīgi tiek skatītas pamatiemaņas, kā arī ir mēģināts tās definēt.
The recommendation speaks in general terms of basic competences and attempts to define them.
Veidot zināšanu sabiedrību, manuprāt, nenozīmē veidot cilvēku, kam piemīt milzums zināšanu, un vēl jo mazāk – cilvēku ar astoņām pamatprasmēm.
In my humble opinion, building a knowledge-based society does not mean creating individuals with a mastery of a thousand branches of learning, still less with eight key competences.
Kompetence patiesībā ir īpaša kādas tēmas izpratne.
Competence really means specific knowledge of a particular thing.
Zināšanas ir lietderīgas indivīdam pašam un līdz ar to arī sabiedrībai.
To possess a stock of skills is useful for an individual and therefore for society as a whole.
Veidot indivīdu, kam sabiedriskās norises nav svešas un kurš tās izprot, nozīmē tieši pretējo – dot šim indivīdam izziņas pamatu, nevis pamatprasmes.
But if individuals are to be able to know and understand society, they must be provided with the basis for knowledge and not just basic skills.
Atgriežoties pie Sokrāta un interpretējot viņa domu – tas nozīmētu sniegt indivīdam gan zināšanu bagāžu, gan stimulu, kas liktu viņam aptvert savu nezināšanu.
To return to Socrates and how we should interpret his ideas, this means we should provide the individual with a stock of knowledge and of stimuli that will make him aware that he knows nothing.
Šādi iestrādāts, zinību lauks nesīs tos gudrības augļus, kas priekšlikumā ir dēvēti par attieksmēm un prasmēm.
If cultivated in this way, knowledge will produce the fruits of learning, which are what the recommendation refers to as attitudes and 'skills'.
Indivīdam, kas ir mācīts domāt, nav noteikti jākļūst par filozofu, taču tas dos viņam iespēju pakāpeniski pilnveidot savas tehniskās iemaņas, un pamatprasmes viņš varēs izmantot ne vien, lai iekļautos zināšanu sabiedrībā, bet arī, lai sniegtu tai jaunus impulsus un jaunas attīstības iespējas.
It is the individual trained to think, and not necessarily the thinker, who will develop his technical skills exponentially and use the key competences not only to take his place in the knowledge society, but also to give it fresh impetus and help it develop.
Kopš Lisabonas Eiropadomes vairākkārt ir ticis apliecināts, ka cilvēks ir tas kapitāls, kas Eiropai jāizmanto zināšanu sabiedrības veidošanai, kura ir priekšnosacījums izaugsmes un nodarbinātības nodrošināšanai.
Since the European Council in Lisbon, it has frequently been said that human beings are the most important resource on which Europe should draw in order to build the knowledge society, as a vital precondition for securing growth and employment.
Nevienu nevajadzētu arī pielīdzināt robotam, jo ir labi zināms, ka bērni ir jūtīgāki pret ārēju stimulu un skolas vecumā viņi visu apgūst daudz ātrāk.
However, human beings cannot be treated as robots, and it is well known that children are more open to external stimuli and learn much more quickly when they are of school age.
Dodot šiem jauniešiem iespēju iegūt prasmes, nevis zināšanas, mācot viņiem to, kā darbojas kāds mehānisms, nevis prāts, sniedzot viņiem atklāsmi par mūsdienu pasauli, nevis par cilvēku un viņa domāšanu, liedzot viņiem pieeju filozofu darbiem, neradot viņiem iespēju apgūt sintēzi, ko sniedz vienīgi latīņu valodas studijas, ir gan iespējams veidot cilvēku, kurš būs spējīgs dzīvot zināšanu sabiedrībā, taču ne tādu, kurš būs savas nākotnes noteicējs.
To equip these young people with competences rather than knowledge, to teach them how a machine works but not how the brain works, to introduce them to the modern world and not to man and his philosophy, to deprive them of the chance to study the philosophers, or the possibility to acquire the capacity for synthesis which only the study of Latin can provide, will be to create human beings who are capable of living in the knowledge society, but who are not masters of their destiny.
Kāds ļoti nopietns iepriekšējās desmitgadēs Itālijā veikts pētījums parāda, ka labākie inženieri un fiziķi ir ieguvuši „klasiskās” pamatzināšanas, jeb, citiem vārdiem sakot, viņi ir apmeklējuši klasisko liceju, kur māca gan grieķu, gan latīņu valodu, kā arī filozofiju, ko savukārt nemāca zinātniskas ievirzes skolās, kurās mācību orientācija ir daudz tehniskāka.
A very serious study carried out in recent decades has shown that in Italy the best engineers and physicians possessed a grounding in the 'classics', in other words had attended a 'classical' high school where Greek, Latin and philosophy are studied, rather than a scientific school where the emphasis is on a more technical approach.