natgillin/translations-raw huggingface dataset:
8. aicina, lai Komisija iespējami ātrāk apkopo salīdzināmus un uzticamus datus par cilvēku tirdzniecību, lai novērtētu šo parādību un noteiktu mērķus tās samazināšanai; atgādina, ka tas jau ir pieprasījis, lai ES apņemas uz pusi samazināt cilvēku tirdzniecības upurus nākošo 10 gadu laikā
Calls on the Commission to gather as soon as possible comparable and reliable data on trafficking in human beings so as to evaluate the phenomenon and set targets for reducing it; recalls that it has already asked for the EU to undertake to halve the number of victims of trafficking over the next 10 years
9. aicina Komisiju pieņemt priekšlikumu ES iestāžu un struktūru ierēdņu rīcības kodeksam, īpaši misiju laikā trešās valstīs, kurā jāaizliedz seksuālu pakalpojumu pirkšana, citi seksuālas izmantošanas un uz dzimumu balstītas vardarbības veidi, un jāiekļauj obligāti sodi;
Calls on the Commission to adopt a proposal for a code of conduct for officials of the EU institutions and bodies, particularly while on mission to third countries, which should ban the purchase of sexual services, other forms of sexual exploitation and gender-based violence, and contain mandatory sanctions;
11. aicina, lai Eiropas iestādes un aģentūras veicina dzimumu līdztiesību administratīvā līmenī un cenšas sasniegt vienlīdzīgumu starp sievietēm un vīriešiem, pieņemot viņus darbā un ieceļot amatos, it īpaši augsta līmeņa amatos.
Calls on the European institutions and agencies to promote gender equality at administrative level and aim for parity between women and men in recruitments and appointments, notably for high-level positions.
Alexander Alvaro, Alfredo Antoniozzi, Edit Bauer, Johannes Blokland, Giusto Catania, Charlotte Cederschiöld, Carlos Coelho, Fausto Correia, Panayiotis Demetriou, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Kinga Gál, Lilli Gruber, Lívia Járóka, Barbara Kudrycka, Romano Maria La Russa, Henrik Lax, Sarah Ludford, Edith Mastenbroek, Inger Segelström, Ioannis Varvitsiotis, Stefano Zappalà , Tatjana Ždanoka
Alexander Alvaro, Alfredo Antoniozzi, Edit Bauer, Johannes Blokland, Giusto Catania, Charlotte Cederschiöld, Carlos Coelho, Fausto Correia, Panayiotis Demetriou, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Kinga Gál, Lilli Gruber, Lívia Járóka, Barbara Kudrycka, Romano Maria La Russa, Henrik Lax, Sarah Ludford, Edith Mastenbroek, Inger Segelström, Ioannis Varvitsiotis, Stefano Zappalà, Tatjana Ždanoka
Ceļvedis sieviešu un vīriešu līdztiesībā 2006-2010
Roadmap for Equality between Women and Men (2006-2010)
par Pamattiesību hartas ievērošanu Komisijas likumdošanas iniciatīvās: Metodoloģija sistemātiskai un stingrai uzraudzībai
on compliance with the Charter of Fundamental Rights in the Commission's legislative proposals: methodology for systematic and rigorous monitoring
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Pamattiesību hartas ievērošanu Komisijas tiesību aktu priekšlikumos ( COM(2005)0172 ),
– having regard to the Commission communication on compliance with the Charter of Fundamental Rights in the Commission's legislative proposals ( COM(2005)0172 ),
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 6. un 7. pantu,
– having regard to Articles 6 and 7 of the Treaty on European Union,
– ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu
– having regard to the Charter of Fundamental Rights
– ņemot vērā 2004. gada 29. oktobrī Romā parakstīto Konstitucionālo līgumu, ar kuru īsteno Pamattiesību hartas klauzulas, tādējādi to padarot tiesiski saistošu,
– having regard to the constitutional treaty signed in Rome on 29 October 2004, which incorporates the provisions of the Charter of Fundamental Rights, thus making them legally binding,
– ņemot vērā 2004. gada 20. aprīļa rezolūciju par Komisijas paziņojumu saistībā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. pantu — Eiropas Savienības pamatvērtību ievērošana un veicināšana
– having regard to its resolution of 20 April 2004 on the Commission communication on Article 7 of the Treaty on European Union: Respect for and promotion of the values on which the European Union is based
– ņemot vērā 2005. gada 26. maija rezolūciju par pamattiesību veicināšanu un aizsardzību — dalībvalstu un Eiropas iestāžu, tostarp Pamattiesību aģentūras, loma
– having regard to its resolution of 26 May 2005 on the promotion and protection of fundamental rights: the role of national and European institutions, including the Fundamental Rights Agency
OV C 117 E, 18.5.2006., 242. lpp. ,
OJ C 117E, 18.5.2006, p 242. ,
– ņemot vērā 2005. gada ziņojumu par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā, kuru sagatavoja ES neatkarīgu speciālistu grupa,
– having regard to the 2005 Annual Report on the situation of fundamental rights in the European Union, drawn up by the EU network of independent experts,
– ņemot vērā priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru ( COM(2005)0280 - 2005/0124(CNS) ) un priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūrai piešķir pilnvaras veikt pasākumus Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļā minētajās jomās ( COM(2005)0280 - 2005/0125(CNS) ),
– having regard to the proposal for a Council regulation establishing a European Union Agency for Fundamental Rights ( COM(2005)0280 - 2005/0124(CNS) ) and the proposal for a Council decision empowering the European Union Agency for Fundamental Rights to pursue its activities in areas referred to in Title VI in the Treaty on European Union ( COM(2005)0280 - 2005/0125(CNS) ),
– ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšsēdētāja amata kandidāta José Manuel Borroso runu Eiropas Parlamenta 2004. gada 17. novembra plenārsēdē,
– having regard to the speech by Mr José Manuel Barroso, in his capacity as President-designate of the European Commission, at the European Parliament's plenary sitting of 17 November 2004,
– ņemot vērā Reglamenta 45., 34. un 91. pantu,
– having regard to Rules 45, 34 and 91 of its Rules of Procedure,
– ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumu ( A6‑0034/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the opinion of the Committee on Constitutional Affairs ( A6-0034/2007 ),
A. tā kā Eiropas Savienība balstās brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas, kā arī tiesiskuma principos, kuri ir kopēji visām dalībvalstīm (Līguma par Eiropas Savienību 6. pants),
A. whereas the Union is based on the principles of freedom, democracy, respect for human rights and for fundamental freedoms as well as on the rule of law, these principles being common to all Member States (Article 6 of the EU Treaty),
B. tā kā Parlamentam kā tiešās vēlēšanās ievēlētam Eiropas Savienības pilsoņu priekšstāvim ir aizvien pieaugoša atbildība īstenot šos principus,
B. whereas Parliament, as the directly elected representative of the citizens of the Union, has a particularly prominent responsibility in the realisation of these principles,
C.. tā kā šī atbildība ir daudz lielāka par to, ko pašlaik nosaka līgumi:
C. whereas this responsibility is all the greater because, as the Treaties currently stand:
- atsevišķu indivīdu tiesības tieši vērsties kādā Eiropas tiesā joprojām ir ļoti ierobežotas
- the right of individuals to bring an action directly before the European courts remains very limited
Tiesas 2002. gada 25. jūlija spriedums lietā C-50/00 P, Unión de Pequeños Agricultores / Eiropas Savienības Padomi, Recueil , 2002. g., I–6677. lpp. ,
Judgment of the Court of 25 July 2002 in Case C-50/00, Unión de Pequeños Agricultores v. Council of the European Union, [2002] ECR I-6677. ,
- kopīgu prasību iesniegšana („ collective action ”) nav iespējama ,
- collective action is not possible,
Lieta T-338/02, Pirmās instances tiesas 2004. gada 7. jūnija spriedums, Segi un citi pret Eiropas Savienības Padomi; Recuiel ; 2004. g., II–1647. lpp. ) ,
Order of the Court of First Instance of 7 June 2004 in Case T-338/02, Segi et al. v. Council of the European Union, [2004] ECR II-1647. ),
D. tā kā procedūra, ar kuru pārbauda, vai visi likumdošanas priekšlikumi atbilst Pamattiesību hartai, izriet no tā, ka šo hartu pieņēma Parlaments, Padome, Komisija un visas dalībvalstis, kā arī no Nicas Līguma proklamēšanas ES pilsoņiem 2000. gada 7. decembrī,
D. whereas a procedure for checking the compatibility of all legislative proposals with the Charter of Fundamental Rights is one of the necessary consequences which have arisen from the adoption of the Charter by Parliament, the Council, the Commission and all the Member States, as well as from the formal proclamation to EU citizens on 7 December 2000 in Nice,
E. atgādinot, ka pamattiesību reāla īstenošana, kā tas izriet no Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 2. punkta īstenošanas, joprojām ir atkarīga no tiesu interpretācijas, un tā kā Eiropas Savienības likumdevējam jānodrošina šo tiesību skaidra interpretācija,
E. whereas the effective scope of fundamental rights arising from the application of Article 6(2) of the Treaty on European Union is to this day primarily the product of case law, but whereas the European legislature should also explicitly state how these rights should be interpreted,
G. tā kā no brīža, kad hartā aprakstītās tiesības iekļauj ES tiesību aktos, tās iegūst saistošu raksturu līdz ar tiesību aktiem, kuri balstās šajās tiesībās,
G. whereas, once incorporated in the law of the Union, the rights defined in the Charter acquire binding force by virtue of the European law based thereon,
H. tā kā lielāka nozīme jāpiešķir likumdošanas ierosināšanas procedūras sistemātiskumam, pilnībai, objektivitātei, atklātībai un pārredzamībai, jo diemžēl Pamattiesību harta līdz šim nav bijusi tiesiski saistoša; tā kā tomēr gadu gaitā šī harta ir kļuvusi par atsauces tekstu daudzām Eiropas tiesu iestādēm, piemēram, Pirmās instances tiesai, Tiesai
H. whereas the systematic nature, thoroughness, objectivity, openness and transparency of the procedure for compliance with fundamental rights in legislative proposals are made all the more important by the fact that, regrettably, the Charter of Fundamental Rights has so far not been made legally binding; whereas over the years the Charter has nonetheless become a source of inspiration for the European courts such as the Court of First Instance, the Court of Justice
Eiropas Parlaments pret Eiropas Savienības Padomi, 2006. gada 27. jūnija lieta C-540/03 par trešo valstu piederīgo nepilngadīgo bērnu tiesībām uz ģimenes atkalapvienošanos (Direktīva 2003/86/EK). , Eiropas Cilvēktiesību tiesai Strasbūrā, kā arī daudzām konstitucionālajām tiesām;
Case C-540/03 of 27 June 2006, European Parliament v. Council of the European Union, on the right to family reunification for minor children of third-country nationals (Directive 2003/86/EC). , the European Court of Human Rights in Strasbourg and numerous constitutional courts,
I. tā kā Eiropas Savienības likumdevējam, veicot iepriekšēju izvērtēšanu par jauno Eiropas Savienības tiesību aktu ietekmi uz pamattiesībām, pārdomu procesā jāiesaista arī valstu likumdevēji, kā arī pilsoniskā sabiedrība, akadēmiskās aprindas un citu starptautisku organizāciju, piemēram, Eiropas Padomes un Apvienoto Nāciju Organizācijas, speciālisti; tā kā šādā veidā Eiropas Savienības likumdevējs veicina tādas kultūras veidošanos, kurā aizvien pieaug pamattiesību nozīme, kā piemēru minot atsevišķu tiesību aktu izstrādi privātās dzīves, ģimenes tiesību un tiesību uz pārredzamību aizsardzības jomā;
I. whereas, when assessing in advance the impact which new European legislation will have on fundamental rights, the European legislature should take account of the views of national legislatures, civil society and the academic world and the expertise of other international organisations such as the Council of Europe and the United Nations; whereas in this way the European legislature would promote the development of an ever more widespread tradition of fundamental rights, in the same way as was the case when drafting certain acts relating to the protection of private life, the right to family life and the right to transparency,
J. tā kā Komisijas priekšlikumā par likumdošanas ierosināšanas procedūras, kuru piemēro no 2001. gada, nostiprināšanu un labāku sabiedrības izpratni par to, ir redzama skaidra virzība izveidot īstu „pamattiesību kultūru” Eiropas Savienībā;
J. whereas the Commission's proposal on the consolidation and better public awareness of the procedure, for compliance with fundamental rights in legislative proposals, which came into force in 2001, represents clear progress in its project to develop a genuine 'fundamental rights culture' in the European Union,
K. tā kā iepriekš minētajā Komisijas paziņojumā ( COM(2005)0172 ) šī procedūra tomēr ir pārāk iekšēja rakstura, tās kritēriji ir pārāk ierobežojoši, Eiropas Parlamenta loma nav pietiekama un bez ievērības ir atstāti priekšlikumi, piemēram, Lielbritānijas augšnama priekšlikums
K. whereas, however, this procedure is too introverted, the criteria are too restrictive and the role of the European Parliament is not sufficient, and whereas the proposals on the integration of Member State parliaments, such as that of the British House of Lords
Lielbritānijas parlamenta augšpalāta, ES lietu komiteja, sanāksmes ziņojums Nr. 16 2005. gada jūnijā, „ Human Rights proofing EU Legislation “, 2005. gada 29. novembrī, 149. punkts. , par dalībvalstu parlamentu integrāciju, kā arī nepieciešamība turpināt dialogu starp Eiropas iestādēm un neatkarīgo organizāciju sadarbību, lai paaugstinātu objektivitāti,
House of Lords, European Union Committee, 16th Report, Session 2005-06, ‘Human Rights Proofing EU Legislation’, 29 November 2005, paragraph 149. , remain unconsidered, as does the much-needed continuous dialogue between the European institutions and collaboration with independent organisations, with a view to increased objectivity,
L. tā kā īstas „pamattiesību kultūras” īstenošanai Eiropas Savienībā ir jāizveido vienota pamattiesību uzraudzības sistēma, kurā jāiekļauj Padome un rezolūcijas par valdību sadarbību,
L. whereas a genuine ‘fundamental rights culture’ in the Union requires the development of an overall system for monitoring fundamental rights, which should include the Council and decisions in the field of intergovernmental cooperation,
M. tā kā „pamattiesību kultūru” veido ne tikai pasīva noteikumu ievērošana, bet arī aktīva to īstenošana un iejaukšanās gadījumos, kad dalībvalstis pamattiesības pārkāpj vai nepietiekami aizsargā,
M. whereas a true ‘fundamental rights culture’ consists not only of passive compliance with the rules, but also of active promotion of fundamental rights and intervention in cases of violation or unsatisfactory protection of fundamental rights by the Member States,
N. tā kā šādā pamattiesību pārbaudes vispārējā sistēmā jāparedz gada apspriede, kurā piedalās visas trīs iestādes un dalībvalstu parlamenti, īpaši kad Eiropas Parlaments apkopo panākto virzību un problēmas ES kā brīvības, drošības un tiesiskuma telpas attīstībā,
N. whereas an overall system for monitoring fundamental rights must provide for an annual debate involving the three institutions and national parliaments, particularly when the European Parliament reviews the progress made and the problems encountered in the development of the EU as an Area of Freedom, Security and Justice,
O. tā kā saistībā ar šāda veida apspriedi savlaicīgi būtu iespējams izskatīt arī:
O. whereas in such a debate it would be possible to consider:
– gada ziņojumu par nākamo Pamattiesību aģentūru,
- the annual report on the future Fundamental Rights Agency,
– Eiropas Kopienu Komisijas īpašu ziņojumu saistībā ar pārskata ziņojumu par Kopienas tiesību piemērošanu,
- a specific report by the Commission as part of its general report on the implementation of Community law,
– Padomes ziņojumu par aspektiem, kurus iepriekšējā gadā tā uzskatīja par nozīmīgiem attiecībā uz pamattiesību ievērošanu Eiropas Savienībā un tās dalībvalstīs,
- a report by the Council on the aspects which it regards as having been significant in the past year with reference to respect for fundamental rights in the Union and by its Member States,
P. atgādinot, ka šajās gada apspriedēs iestādēm vajadzētu pārbaudīt iespēju pārskatīt tiesību aktus, kuri varētu ierobežot brīvību ievērošanu sabiedrības drošības dēļ;
P. whereas on the occasion of these annual debates the institutions should review the desirability of revising legislation which has restricted the exercise of freedoms on public security grounds,
2. uzsver nepieciešamību pārvarēt konstitucionālā procesa krīzi, saglabāt konstitūcijas galvenos panākumus un noteikt, ka harta neapstrīdami ir tiesiski saistoša;
Stresses the need to overcome the crisis in the constitution process, to preserve the central achievements of the constitution, and to establish the Charter of Fundamental Rights as legally binding;
5. uzsver, ka Komisija ierosināja „sistemātisku” uzraudzību, kura ir obligāti nepieciešama, lai pilnīgi pārbaudītu katru likumdošanas priekšlikumu un pamatotu rezultātu;
Stresses that the Commission's proposed 'systematic' monitoring makes it absolutely necessary for every legislative proposal to be thoroughly checked and for the result to be substantiated;
8. uzskata, ka ir lietderīgi koncentrēt kontroli uz dažādiem pamattiesību aspektiem katrā attiecīgā gadījumā, kā arī uzskata, ka katrs šo tiesību aspekts ir skaidri jāmin apsvērumos;
Considers it desirable that scrutiny should concentrate on the fundamental rights specifically affected in each case, and considers it essential to state these on each occasion explicitly and individually in recitals;
12. uzsver Komisijas tiesības visā likumdošanas procedūras gaitā attiecīgo priekšlikumu atcelt, iekams to apstiprina Padome, ja tajā ir izmaiņas, kuras apdraud pamattiesības;
Underlines the Commission's right, throughout the legislative procedure, to withdraw its proposal before it is approved by the Council, if there are changes which violate a fundamental right;
16. uzskata, ka, kaut gan pastāv vispārēji apspriežu mehānismi, svarīgi ir labāk iesaistīt ārējas neatkarīgas organizācijas un struktūrvienības, kas pamattiesību problēmas risina sev raksturīgā veidā; šajā nolūkā aicina Komisiju paredzēt īpašu mehānismu, kā apspriesties ar šīm organizācijām un struktūrvienībām tādu tiesību aktu priekšlikumu izstrādes procesā, kuri ietekmē pamattiesības;
Points out that, even though general consultation procedures exist, independent external bodies and organisations which are specifically concerned with fundamental-rights issues must be more extensively involved; to that end, calls upon the Commission to devise a specific arrangement for enabling those bodies and organisations to be consulted during the procedure for drafting legislative proposals which have an impact on fundamental rights;
20. uzsver, cik nozīmīgi ir izmantot atbilstīgus saziņas un informācijas dienestus, kas informē pilsoņus un Eiropas iestādes par pamattiesību ievērošanas iekšējo kontroli, kā arī regulāri sagatavot ziņojumus par šo jautājumu.
Stresses the importance of establishing suitable means of communicating with and informing the general public and the EU institutions concerning the internal monitoring of the upholding of fundamental rights, including by drawing up periodic reports on the subject;
22. aicina Padomi un Komisiju saskaņā ar ES līguma 4. pantu un EK līguma 200. un 212. pantu Parlamentam un dalībvalstu parlamentiem iesniegt gada pārskatu par pamattiesību politiku Eiropas Savienībā, kā arī iesaistīties sistemātiskā, atvērtā un pastāvīgā dialogā par pamattiesību ievērošanu Eiropas Savienībā;
Calls on the Council and the Commission, pursuant to Article 4 of the EU Treaty and Articles 200 and 212 of the EC Treaty, to submit a yearly report on the fundamental rights policy of the Union to Parliament and the national parliaments, and to engage in a systematic, open and permanent dialogue on the safeguarding of fundamental rights in the Union;
KonstitucionālO jautājumu komitejaS SNIEGTAIS ATZINUMS
OPINION of the Committee on Constitutional Affairs
par Pamattiesību hartas ievērošanu Komisijas tiesību aktu iniciatīvās: metodoloģija sistemātiskai un stingrai uzraudzībai
on compliance with the Charter of Fundamental Rights in Commission legislative proposals: methodology for systematic and rigorous monitoring
Konstitucionālo jautājumu komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Constitutional Affairs calls upon the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs as the committee responsible to include the following suggestions in its motion for a resolution:
4. uzskata, ka vairāk jāiesaista parlamentārās komitejas, lai kontrolētu tiesību aktu priekšlikumu atbilstību pamattiesībām; it īpaši ierosina izdarīt grozījumu Eiropas Parlamenta Reglamentā, lai būtu iespējams, ka
Considers that the European Parliament's committees should be involved to a greater extent in monitoring the compatibility of legislative proposals with fundamental rights, and suggests in particular that the European Parliament's Rules of Procedure should be amended with a view to:
- par pamattiesību aizsardzību atbildīgā komiteja visus Komisijas tiesību aktu priekšlikumus iesniedz ietekmes izvērtēšanai, lai noteiktu, kā tie iespaido šajā hartā minētās tiesības;
- enabling the committee responsible for protecting fundamental rights to assess the impact of any Commission legislative proposal which is likely to have a bearing on the rights laid down in the Charter;
- vienmēr, kad likumdošanas procesā Parlaments vai kāda no tā parlamentārajām komitejām vērš uzmanību uz problēmu pamattiesību aizsardzībā, šo problēmu uztic uzraudzīt par attiecīgo jautājumu atbildīgajai komitejai, kura nodrošina vajadzīgo koordināciju;
- ensuring that whenever in the course of a legislative procedure the European Parliament or one of its committees raises an issue relating to the protection of fundamental rights, the matter in question can be referred to the relevant committee for verification and that the necessary coordination can be carried out;
6. uzskata, ka jānodrošina iespējas iecerētajai Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūrai pēc attiecīgo iestāžu pieprasījuma iesaistīties šajā procesā, sniedzot atzinumus par cilvēktiesību problēmām, kas radušās, sagatavojot tiesību akta priekšlikumu, vai konkrētas likumdošanas procedūras laikā;
Considers that it must be possible for the future EU Human Rights Agency - when requested by the institutions concerned - to become involved through the issue of opinions relating to fundamental-rights issues raised when a legislative proposal is being drawn up or in the course of a specific legislative procedure;
8. uzsver, cik nozīmīgi ir izmantot atbilstīgus saziņas un informācijas dienestus, kas informē pilsoņus un Eiropas iestādes par pamattiesību ievērošanas iekšējo kontroli, kā arī regulāri sagatavot ziņojumus par šo jautājumu.
Stresses the importance of establishing suitable means of communicating with and informing the general public and the EU institutions concerning the internal monitoring of the upholding of fundamental rights by ways including the drawing up of periodic reports on the subject.
Pamattiesību hartas ievērošanu Komisijas tiesību aktu iniciatīvās: metodoloģija sistemātiskai un stingrai uzraudzībai
Compliance with the Charter of Fundamental Rights in Commission legislative proposals: methodology for systematic and rigorous monitoring
Nodarbinātības un sociālo lietu komitejaS ATZINUMS...............................23
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs ..............23
Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejaS ATZINUMS.............29
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 28
JuridiskāS komitejaS ATZINUMS...............................................................................35
OPINION of the Committee on Legal Affairs ......................................................34
par profesionālā futbola nākotni
on the future of professional football in Europe