natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai attiecībā uz Eiropas pārrobežu sadarbības grupas ( EGCC ) izveidi ( COM(2004)0496 ),
– having regard to the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council establishing a European grouping of cross-border cooperation (EGCC) ( COM(2004)0496 ),
– ņemot vērā Eiropas Pamatkonvencija par teritoriālo administratīvo vienību vai vietējo pašvaldību pārrobežu sadarbību (Madride, 1980. gada 21. maijs) un tās papildprotokolus, kā arī Eiropas Padomes Eiropas Hartu par vietējo pašvaldību (Strasbūra, 1985. gada 15. oktobris),
– having regard to the European Outline Convention on Transfrontier Co-operation between Territorial Communities or Authorities of the Council of Europe (Madrid, 21 May 1980) and its Additional Protocols, and to the European Charter of Local Self-Government of the Council of Europe (Strasbourg, 15 October 1985),
– ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu ( A6‑0311/2005 );
– having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A6-0311/2005 ),
A. tā kā 2004. gada 1. maijā notikusī Eiropas Savienības paplašināšanās līdz 25 dalībvalstīm ir radījusi lielākas atšķirības starp Eiropas reģioniem un turpmākās paplašināšanās kārtas šīs atšķirības var vēl padziļināt, un tā kā ievērojami pieaudzis pierobežas reģionu skaits, jāņem vērā tas, ka eiroreģioni ir devuši izšķirošu ieguldījumu robežu pārvarēšanai Eiropā, veidojot labas kaimiņattiecības, tuvinot robežas pretējās pusēs dzīvojošos cilvēkus un salaužot aizspriedumus, jo īpaši, pateicoties sadarbību vietējā un reģionālajā līmenī pāri dalībvalstu robežām,
A. Whereas the enlargement of the European Union to 25 Member States on 1 May 2004 has brought greater disparities between European regions, and whereas forthcoming enlargements may further increase those disparities, and whereas it has also led to a substantial increase in the number of border regions, it should be noted that Euroregions have made a decisive contribution towards overcoming frontiers in Europe, building good-neighbourly relations, bringing people together on both sides of borders and breaking down prejudices, in particular through cooperation at local and regional level across national borders,
B. tā kā paplašinātajā Eiropas Savienībā ir jāsamazina atšķirības starp reģioniem un šī mērķa sasniegšanai jāizmanto iedarbīga kohēzijas politika, kas vērsta uz harmonisku attīstību visā ES;
B. Whereas regional disparities in the enlarged union need to be reduced and need to be addressed with an effective cohesion policy, aimed at harmonious development within the EU,
C. tā kā iedarbīgas kohēzijas politikas un Eiropas integrācijas viens no mērķiem ir nodrošināt arī pārrobežu sadarbības ilgtspējīgu attīstību un rezultātā novērst šobrīd pastāvošās grūtības rast finansējumu kopējiem projektiem, kas nes vienlīdzīgu labumu vietējām pašvaldībām un reģioniem abās robežas pusēs;
C. Whereas part of an effective cohesion policy and European integration is to ensure the sustainable development of cross-border co-operation and finally to overcome the difficulties existingto date in funding joint projects benefiting equally local authorities and regions on either side of a border,
D. tā kā eiroreģioni un līdzīgas struktūras ir svarīgi pārrobežu sadarbības instrumenti, kuri tomēr vēl jāattīsta un jāuzlabo un kuriem jāpiešķir konkrēts juridiskais statuss;
D. Whereas Euroregions and similar structures are important instruments of cross-border co-operation that nonetheless have to be further developed and improved and that they should have certain legal status,
E. tā kā eiroreģionu galējais mērķis ir veicināt pārrobežu sadarbību starp pierobežas reģioniem vai vietējām administratīvajām vienībām un reģionālajām iestādēm, kā arī sociālajiem partneriem un visiem pārējiem dalībniekiem, kam nav obligāti jābūt ES dalībvalstīm, tādās jomās kā kultūra, izglītība, tūrisms un ekonomikas jautājumi, kā arī citos ikdienas jautājumos;
E. Whereas the ultimate aim of Euroregions is to promote cross-border co-operation between border regions or local entities, and regional authorities as well as social partners and all other actors, that do not necessarily have to be Member States of the EU, on aspects such as culture, education, tourism and economic issues and any other aspect of daily life,
1. uzskata, ka pārrobežu sadarbībai ir būtiska nozīme Eiropas Savienības saliedētībā un integrācijā un tāpēc tai ir jāsniedz plašs atbalsts;
Considers that cross-border cooperation is of fundamental importance to European cohesion and integration, and must therefore be given wide support;
– ir informācijas un pakalpojumu centrs pilsoņiem, iestādēm, reģionālajām; un vietējām pašvaldībām;
- an information and Service points for citizens, institutions, regional and local authorities;
– kontaktpunkts kopīgām vērtībām, mērķiem un stratēģijām;
- a focal point for common values, aims and strategies;
– virzošais spēks pārrobežu problēmu risināšanā;
- a driving force for solution of cross-border problems;
– rupors attiecībā uz visiem pārrobežu jautājumiem;
- a mouthpiece in all cross-border questions;
5. uzsver, ka pārrobežu sadarbība nodrošina atbilstīgu pieeju ikdienas problēmu risināšanai robežās abās pusēs, it īpaši ekonomikas, sociālajā, kultūras un vides jomā;
Stresses that cross-border cooperation provides a suitable approach to solving daily problems on both sides of the border, especially in economic, social, cultural and environmental fields;
– kopīgu novatorismu un zinātnisko izpēti;
- joint innovation and research;
– pētniecības un attīstības ( R&D ) tīklus robežas abās pusēs;
- research and development (R&D) networks across borders;
– paraugprakses un pieredzes apmaiņu;
- the exchange of best practice and experience;
Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0278 . un aicina Komisiju līdzīgi paredzēt prēmiju sistēmu „Kopienas kvalitātes un efektivitātes rezerves” veidā to pasākumu veicināšanai, kuriem ir pārrobežu ietekme, vai kuri varētu atbilst eiroreģionos pastāvošajai infrastruktūrai;
Texts Adopted, P6_TA(2005)0278 . adopted on 6 July 2005, and calls on the Commission to make provision for a premium system along the same lines, taking the form of a 'Community quality and effectiveness reserve' specifically targeting incentives on measures with a cross-border impact or potentially dovetailing with existing infrastructure in Euroregions;
„Eiroreģionu” loma reģionālās politikas attīstībā
The role of "Euroregions" in the development of regional policy
par stratēģiju cīņai ar klimata pārmaiņām pasaulē
on Winning the Battle Against Global Climate Change
ATTĪSTĪBAS KOMITEJAS ATZINUMS .................................................................................16
OPINION of the Committee on Development ........................................................3
RŪPNIECĪBAS, PĒTNIECĪBAS UN ENERĢĒTIKAS KOMITEJAS ATZINUMS................21
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy .................3
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „Stratēģija cīņai ar klimata pārmaiņām pasaulē” ( COM(2005)0035 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions: Winning the Battle Against Global Climate Change ( COM(2005)0035 ),
– ņemot vērā ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ( UNFCCC ) Kioto protokolu, kas stājās spēkā 2005. gada 16. februārī un ko ratificējušas 152 valstis un reģionālās ekonomiskās integrācijas organizācijas, kuras rada 61,6 % no 1990. gada I pielikuma SEG emisijām un pārstāv gandrīz 90 % no pasaules iedzīvotāju skaita, un piemērošanas procedūras protokola īstenošanai, kas pieņemtas Pušu konferencēs Bonnā (2001. gada jūlijā), Marrākešā (2001. gada novembrī), Ņūdeli (2002. gada novembrī), Milānā (2003. gada decembrī) un Buenosairesā (2004. gada decembrī),
– having regard to the Kyoto Protocol to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) - which entered into force on 16 February 2005 following the ratification of 152 countries and regional economic integration organisations representing 61.6% of 1990 Annex I Greenhouse Gas (GHG) emissions and almost 90% of the world's population - and to the application procedures for its implementation adopted at the Conferences of Parties in Bonn (July 2001), Marrakech (November 2001), New Delhi (November 2002), Milan (December 2003) and Buenos Aires (December 2004),
– ņemot vērā tā rezolūcijas par klimata pārmaiņām, jo īpaši 2005. gada 13. janvāra rezolūciju par Buenosairesas Klimata pārmaiņu konferences
– having regard to its motions for a resolution relating to climate change, notably that of 13 January 2005 on the outcome of the Buenos Aires Conference
TA(2005)0005 rezultātiem un 2005. gada 12. maija rezolūciju par Valdības ekspertu semināru par klimata pārmaiņām
P6_TA(2005)0005 , and that of 12 May 2005 on the Seminar of Governmental Experts on Climate Change
– ņemot vērā paziņojumus, ko G8 augstākā līmeņa sanāksmē Glenīglā izteica 24 starptautiskās uzņēmējdarbības līderi, kas pārstāv Pasaules Ekonomikas forumu, piemēram, par nepieciešamību noteikt ilgtermiņa klimata stabilizācijas mērķus,
– having regard to the statements conveyed to the G8 Summit in Gleneagles by 24 international business leaders representing the World Economic Forum, for example on the need to adopt long-term climate stabilization targets,
– ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu, kā arī Attīstības komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus ( A6‑0312/2005 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Development and the Committee on Industry, Research and Energy ( A6‑0312/2005 ),
A. tā kā klimata pārmaiņas ir viens no 21. gadsimta lielākajiem uzdevumiem, jo tām ir būtiska, negatīva ietekme uz vidi, ekonomiku un sociālo jomu pasaules mērogā, kas var izraisīt katastrofiskas sekas, un tā kā ar klimata pārmaiņām saistītās problēmas atšķiras no citām pašreiz risināmajām vides problēmām;
A. whereas climate change is one of the major challenges of the 21st century, having significant negative global environmental, economic and social consequences with potentially catastrophic consequences, and whereas climate change is different to the other environmental problems we face,
B. tā kā jau pašreiz ir vērojamas klimata pārmaiņu pazīmes, piemēram, kūst polārais ledus un mūžīgais sasalums, kā arī notiek aizvien biežākas un spēcīgākas laika apstākļu radītas katastrofas; iepriekšējā desmitgadē ekonomiskie zaudējumi laika apstākļu izraisīto dabas katastrofu dēļ ir sešas reizes lielāki salīdzinājumā ar 1960. gadu;
B. whereas we already see indications of climate change e.g. melting of polar ice and permafrost and most likely an increased frequency and intensity of extreme weather events; economic losses related to weather-related natural catastrophes in the last decade have increased by factor of six over the 1960´s level,
C. tā kā lielākā atbildība par SEG emisijām atmosfērā gan pašreiz, gan pagātnē ir rūpnieciski attīstītajām valstīm; tā kā jaunattīstības valstis varētu visvairāk ciest no klimata svārstībām un tā kā rūpnieciski attīstītajām valstīm jāuzņemas galvenā atbildība, sniedzot palīdzību valstīm ar zemiem ienākumiem, lai tās pielāgotos klimata pārmaiņām, pielāgošanās procesā sniedzot tām tehnoloģisku un finansiālu atbalstu;
C. whereas industrialised countries have a major responsibility for the accumulation of GHG emissions in the atmosphere, both current and historical; whereas developing countries are likely to be the hardest hit by a more instable climate and whereas industrialised countries must assume primary responsibility to assist low-income countries to adapt to climate change and to assist them technologically and financially as they adapt,
D. tā kā ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām un Kioto protokola pilnīga īstenošana visās valstīs ir būtiska klimata pārmaiņu problēmas risināšanā, tomēr pasākumi nebūs pietiekami efektīvi, kamēr netiks rasts pasaules mēroga risinājums, attiecībā uz plašām ekonomiskām apvienībām, kas arī ir galvenie piesārņojošo vielu emisijas radītāji;
D. whereas full implementation, by all Parties, of the UN Framework Convention on Climate Change and the Kyoto Protocol is fundamental in tackling climate change, even though the measures will not be truly effective until a global solution is found which includes the large economic blocs responsible for the bulk of polluting emissions,
F. tā kā tuvākajā laikā jānosaka turpmākie mērķi, lai viestu skaidrību par ieguldījumiem attiecībā uz enerģijas avotiem ar zemu oglekļa saturu, tehnoloģijām ar zemu siltumnīcefekta gāzu emisiju un atjaunojamo enerģiju, un lai novērstu ieguldījumus nesaderīgā enerģētikas infrastruktūrā;
F. whereas further targets need to be set soon in order to provide investment certainty for low-carbon energy sources, low greenhouse-gas emitting technologies and renewable energy, and to avoid investment into incompatible energy infrastructure,
G. tā kā, lai īstenotu galveno UNFCCC mērķi, proti, novērstu bīstamas klimata pārmaiņas, saskaņā ar jaunākajiem zinātniskajiem ziņojumiem vajadzētu panākt SEG koncentrāciju zem 500 ppm CO2 ekv., kas ir nedaudz virs pašreizējā līmeņa, un tādējādi tuvākajā nākotnē nepieciešama lielākā emisiju samazināšana;
G. whereas the main objective of the UNFCCC - to avoid dangerous climate change – according to recent scientific reports, may require a stabilisation of GHG concentration below 500 ppm CO2 eqv. - slightly above the present level - and thus necessitating major cuts in emissions in the near future,
H. tā kā ieguldījumi efektīvā enerģijas izmantošanā ir perspektīvākais veids kā samazināt oglekļa emisijas, un tā kā ES ir būtisks potenciāls rentablam enerģijas ietaupījumam;
H. whereas investments in energy efficiency is the most promising way to cut carbon emissions and whereas the potential for cost-effective energy savings in the EU is substantial,
I. tā kā ietekmi uz klimatu var ievērojami mazināt, veicot labāku sociālo plānošanu;
I. whereas climate impact can be reduced considerably by means of better community planning,
J. tā kā ļoti vēlama ir lielāka iedzīvotāju iesaistīšana vispārējos centienos samazināt emisiju daudzumu un attīstīt noturīgāku dzīvesveidu;
J. whereas greatly enhanced participation at the level of the citizen, in the overall efforts to curb emissions and develop more sustainable lifestyles, is very much called for,
K. tā kā SEG emisiju daudzums turpina pieaugt daudzās dalībvalstīs, pierādot, ka nepieciešama ātra ES rīcība, lai spētu ievērot Kioto protokola prasības;
K. whereas GHG emissions continue to increase in many Member States, showing that swift action is needed for the EU to be able to meet its Kyoto requirements,
L. tā kā SEG emisiju samazināšanai paredzēto pasākumu izmaksas kompensēs ieguvums no ierobežojuma, nepieļaujot Zemes gaisa temperatūras paaugstināšanos vairāk kā par 2°C
L. whereas the cost of the measures intended to reduce GHG emissions will be offset by the benefits which will flow from restricting the increase in the Earth's temperature to a maximum of 2°C
* salīdzinot ar pirmsindustrializācijas laika temperatūras līmeni * , jo tiks novērsts kaitējums un zaudējumi, ko citādi varētu radīt klimata pārmaiņas pasaulē;
* by comparison with levels during the pre-industrial era * , since damage and losses which climate change might otherwise have caused throughout the world will be prevented,
M. tā kā pašreiz ir vēsturiska saimnieciska izdevība attīstīt ekonomiku, kas balstījusies uz fosilā kurināmā izmantošanu; tā kā liela saimnieciska izdevība ir arī jaunattīstības valstīm, kurām ir lieli atjaunojamās enerģijas resursi, bet pašreiz nav to izmantošanai nepieciešamās tehnoloģijas;
M. whereas moving beyond the fossil fuel-based economy represents a historic business opportunity; whereas the business opportunity is great also for developing countries that are rich in renewable energy resources but currently lack the technology to exploit them,
– ievērot Kioto protokola pamatelementus — saistoši siltumnīcefekta gāzu emisiju mērķlielumi, vispārēja emisiju kvotu tirdzniecības sistēma un elastīgi mehānismi;
- building on key Kyoto elements - binding greenhouse gas emission targets, a global cap-and-trade system, and flexible mechanisms,
– uzsākt būtisku emisiju samazināšanu katrā valstī, sākot samazināt iekšzemes emisijas vismaz par 20-30 % līdz 2020. gadam, apvienojot tirgus stimulēšanas un regulēšanas paņēmienus, lai veicinātu ieguldījumus efektivitātē un/vai bezoglekļa tehnoloģijās un tehnoloģijās ar zemu oglekļa emisiju;
- undertaking strong emissions reductions at home, starting with 20-30% domestic reductions by 2020, using a combination of market incentives and regulation to stimulate investments in efficiency and/or carbon-free and low-carbon technologies;
– veikt pasākumus, lai iesaistītu citas lielākās valstis, jo īpaši ASV;
- adopting a pro-active approach to engage other main actors, notably the US,
– attīstīt stratēģisko partnerību ar tādām valstīm kā Ķīna, Dienvidāfrika, Brazīlija un Indija, lai palīdzētu tām izstrādāt noturīgas enerģētikas stratēģiju un nodrošinātu šo valstu līdzdalību centienos samazināt klimata pārmaiņas;
- developing a strategic partnership with countries like China, South Africa, Brazil and India to assist them in developing sustainable energy strategies and secure their participation in mitigation efforts,
– aktīvi veicināt noturīgas enerģētikas tehnoloģiju pētniecību un jaunradi un novērst “nesaprātīgas” stimulēšanas paņēmienus, tādus kā fosilā kurināmā subsidēšana, kā arī ārējo izmaksu, tostarp klimata pārmaiņu izmaksu, internalizēšana enerģijas ražošanas cenā;
- vigorously promoting research and innovation for sustainable energy technologies and removing ‘perverse’ incentives such as fossil fuel subsidies as well as internalising external costs, including those of climate change, into the price of energy production,
– izmantojot Eiropas un dalībvalstu tiesību aktus, panākt lielāku energoefektivitāti un pazemināt to tehnoloģiju izmaksas, kas samazina klimata pārmaiņas, sekmējot plašāku tiešu Eiropas iedzīvotāju iesaistīšanu klimata pārmaiņu samazināšanā, iepriekš sniedzot detalizētu informāciju par oglekļa saturu ražojumos un pakalpojumu nodrošināšanā, nākotnē paredzot iespēju ieviest personalizētu tirdzniecības kvotu sistēmu;
- using European and national legislation to stimulate greater energy efficiency and reduce the price of technology which reduces climate impact, encouraging much greater direct involvement in mitigation efforts at the level of the European citizen, a necessary prerequisite being the provision of detailed information about the carbon content of products and services and a future option being a system of personal tradable quotas;
5. atgādina, ka enerģijas ietaupījumu potenciāls ES ir 40 %, bet, lai to sasniegtu, ir jānosaka saistoši mērķi;
Recalls that the potential for energy savings is as high as 40% in the EU, but that to reach this goal binding targets must be set;
9. ūzskata, ka cīņa pret klimata pārmaiņām nāk par labu gan sabiedrībai, gan videi, kā arī tā sekmē Lisabonas programmas mērķu un tūkstošgades mērķu sasniegšanu; uzskata, ka ieguldījums ar atjaunojamās enerģijas veidos un to izstrāde rada jaunas iespējas lauksaimniecībā un mežsaimniecībā, rada jaunas darba vietas, uzlabo veselību, sekmē reģionālo izaugsmi, ļauj sekmīgāk izmantot vietējos un reģionālos resursus un progresīvās tehnoloģijas, kā arī samazina nabadzību;
Considers that combating climate change produces benefits both for society and the environment and contributes towards the achievement of the Lisbon objectives and the Millennium Development Goals; believes that investment in and the development of renewable energies gives rise to fresh possibilities for agriculture and forestry, more jobs, better health, increased regional growth, better exploitation of local and regional resources and of existing advanced technology, and less poverty;
23. uzskata, ka ES un dalībvalstīm ir jāizskata un jāpārstrādā sociālās plānošanas instrumenti, lai samazinātu ietekmi uz klimatu, jo īpaši attiecībā uz plānošanu un jauniem ieguldījumiem transporta sistēmās un jaunos dzīvojamos un rūpniecības rajonos;
Considers that the EU and its Member States must review and revise their community planning instruments in order to reduce climate impact, particularly with regard to the planning of and new investment in transport systems and new residential and industrial areas;
27. aicina Komisiju noteikt skaidru virzību uz tautsaimniecību ar zemu CO 2 līmeni, izstrādājot plānu, kurā, citu starpā, tuvāk aplūkotas ūdeņraža un atjaunojamās enerģijas iespējas; vienlaikus aicina Komisiju konstatēt jebkādus šķēršļus, kas kavē jaunu un tīru tehnoloģiju izstrādi un ieviešanu;
Calls on the Commission to set out clearly the path towards the low-CO 2 economy by devising a route map which, inter alia, gives more insight into what may be expected from hydrogen and renewable energy; calls on the Commission, at the same time, to identify any bottlenecks in the development and application of new and clean technologies;
34. atzinīgi vērtē Komisijas izveidoto Āfrikas Vides un noturīgas attīstības informācijas sistēmu, kas pamatojoties uz satelīta un datorizētās kartografēšanas tehnoloģijām, atbalsta Eiropas Kopienas Humānās palīdzības biroja (ECHO) izstrādes pasākumus; ierosina izpētīt iespējamo Komisijas struktūras attīstību un paplašināšanu, lai ietvertu klimata pārmaiņu novērošanas tīklu;
Welcomes the creation of the Environmental Information System for Environment and Sustainable Development for Africa of the Commission, based on satellite and computer-mapping technologies, helping the development activities of the ECHO office; recommends that a possible development and extension of the Commission structure to include a climate change observation network should be investigated;
36. tādēļ atbalsta jauna, saskaņota politiska risinājuma rašanu, lai uzlabotu jau apdraudēto iedzīvotāju grupu labklājību, īstenojot vispārēju attīstības stratēģiju ar atbilstīgu ekonomisko atbalstu; iesaka šo jauno stratēģiju balstīt uz savstarpēju saistību starp klimata pārmaiņām, dabas resursu pārvaldi, katastrofu novēršanu un nabadzības izskaušanu;
Backs, therefore, the creation of a new coherent political solution to improve the welfare of already vulnerable populations through a global strategy for development with appropriate economic support; recommends that this new strategy should be based on the link between climate change, natural resource management, disaster prevention and poverty eradication.
44. uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un UNFCCC sekretariātam, lūdzot to nodot visām ārpuskopienas līgumumslēdzējām pusēm.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the Member States and the Secretariat of the UNFCCC, with the request that it be circulated to all non-EU contracting parties.
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejai
for the Committee on Environment, Public Health and Food Safety
par stratēģiju cīņai ar klimata pārmaiņām pasaulē
on Winning the battle against global climate change
Atzinumu sagatavoja: Paul Vergès
Draftsman: Paul Vergès
Attīstības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteju tās rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Development calls on the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
3. uzsver, ka sadarbība starp jaunattīstības valstīm cīņā pret klimata pārmaiņām ir jāuztver kā sākuma punkts cīņai pret nabadzību;
Stresses that cooperation with the developing countries in combating climate change must take as its starting-point the fight against poverty;