natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A sadaļas 1. un 2. punktā ir noteikts: “Priekšlikuma mērķis ir palielināt apsildes un dzesēšanas jomā izmantojamās atjaunīgās enerģijas daļu no apmēram 10% šobrīd uz 25% 2020. gadā” un „Izmantojamās atjaunīgās enerģijas daļas palielināšana apsildes un dzesēšanas jomā veicinās enerģijas piegādes drošību Eiropā, kā arī ievērojami samazinās Eiropas atkarību no naftas un gāzes."
Paragraphs 1 and 2 of Section A state as follows: "The objective of the proposal is to increase the share of renewable energy used for heating and cooling in the EU from the present level of approximately 10% to 25% by 2020" and "An increase in the share of renewable energy used for heating and cooling should make a substantive contribution to securing European energy supplies and significantly reduce Europe's dependence on oil and gas in particular".
Šo mērķu izpilde jānodrošina, izmantojot atjaunīgās enerģijas avotu potenciālu apsildē un dzesēšanā un atbalstot atbilstīgu tehnoloģiju attīstību un plaša mēroga izplatību tirgū, sekmējot masveida ražošanu un plašu noietu (A sadaļa, 4.,5. un 6. punkts).
Those aims are to be secured by exploiting the potential of renewable sources of energy for heating and cooling and allowing the relevant technologies to achieve a high degree of market penetration and development, which is to be facilitated by mass production and mass marketing (Section A, paragraphs 4, 5 and 6).
Šis priekšlikums ES un tās valstīm izvirza mērķi līdz 2020. gadam palielināt apsildes un dzesēšanas jomā izmantojamās atjaunīgās enerģijas daļu no pašreizējiem 10% līdz 25% (B sadaļas I iedaļas 1. un 2. punkts).
The proposal seeks to have EU and national targets set to increase the share of renewable heating and cooling from the present 10% to 25% by 2020 (Section B1, paragraphs 1 and 2).
Paredzētie atjaunīgās enerģijas veidi ir ģeotermālā, saules un biomasas enerģija.
The forms of energy concerned are defined as geothermal, solar thermal and biomass.
Citi mērķi ir izstrādāt starp dalībvalstīm saskaņotu rīcības plānu un izveidot Eiropas mēroga uzraudzības sistēmu, kas novērtētu pieprasījumu pēc apsildes un dzesēšanas un kontrolētu atjaunīgās enerģijas apjoma pieaugumu (B sadaļas I iedaļas 4. un 5. punkts).
Other aims include an action plan agreed as between the Member States and a Europe-wide monitoring system designed to assess requirements for heating and cooling and monitor the growth of the renewable share (Section B1, paragraphs 4 and 5).
B sadaļas II iedaļā ITRE ierosina likvidēt administratīvos šķēršļus atjaunīgās enerģijas iekārtu celtniecībai.
Under Section BII, ITRE proposes to remove administrative barriers to building renewable energy plants.
B sadaļas III iedaļā ir izvirzīti vairāki principi, kas jāiekļauj valstu finanšu instrumentos.
Under Section BIII, a number of principles are set out which national financial instruments must comply with.
Turklāt ierosināti vairāki stimulējoši mehānismi (tostarp nodokļu atvieglojumi, tiešais investīciju atbalsts, utt.).
Moreover, a number of incentive mechanisms are proposed (including tax advantages, direct investment aid, etc).
Visbeidzot, ir paredzēts rīkot sabiedrības informācijas kampaņas un izskatīt iespējas piemērot samazinātu PVN materiāliem un pakalpojumiem, kas saistīti ar apsildi un dzesēšanu (B sadaļas IV iedaļa ).
Lastly provision is made for public information campaigns and the possibility of applying a reduced rate of VAT to materials and services for the utilisation of heating and cooling (Section BIV).
Ņemot vērā ierosināto priekšlikumu mērķi un saturu, tiek uzskatīts, ka piemērojamais juridiskais pamats ir 175. panta 1. punkts.
In the light of the aim and content of the proposed measure, it is considered that the appropriate legal basis is Article 175(1).
2006. gada 16. janvāra sanāksmē Juridiskā komiteja attiecīgi pieņēma vienprātīgu
At its meeting of 16 January 2006 the Committee on Legal Affairs accordingly decided, unanimously
Balsošanā piedalījās: Giuseppe Gargani (priekšsēdētājs), Diana Wallis (atbildīgā referente), Maria Berger, Bert Doorn, Monica Frassoni, Jean-Paul Gauzčs ( Kurt Lechner vietā), Klaus-Heiner Lehne, Antonio Masip Hidalgo, Manuel Medina Ortega (Nicola Zingaretti vietā), Aloyzas Sakalas un Jaroslav Zvěřina . lēmumu: ieteikt saglabāt EK Līguma 175. panta 1. punktu par juridisko pamatu.
The following were present for the vote Giuseppe Gargani (chairman), Diana Wallis (draftswoman), Maria Berger, Bert Doorn, Monica Frassoni, Jean-Paul Gauzès (for Kurt Lechner), Klaus-Heiner Lehne, Antonio Masip Hidalgo, Manuel Medina Ortega (for Nicola Zingaretti), Aloyzas Sakalas and Jaroslav Zvěřina. , to recommend that you retain Article 175(1) of the EC Treaty as the legal basis.
Atjaunīgās enerģijas avotu izmantošana apsildē un dzesēšanā
Heating and cooling from renewable sources of energy
EK līguma 192. panta otrais ievilkums
Article 192, second paragraph, EC
39. un 45. pants
Rules 39 and 45
Datums, kad par atļauju paziņoja plenārsēdē 45. pants 39. pants
Date authorisation announced in plenary Rule 45 Rule 39
par globalizācijas ietekmi uz iekšējo tirgu
on the Effects of Globalisation on the Internal Market
Starptautiskās tirdzniecības komitejaS ATZINUMS.........................................7
OPINION of the Committee on International Trade ......................................10
– ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu ( A6‑0021/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the opinion of the Committee on International Trade ( A6‑0021/2006 ),
A. tā kā ir redzams, ka globalizācija, kas definēta kā „preču, pakalpojumu, darbaspēka un kapitāla aprites pieaugoša globāla izcelsme, ko stiprina informācijas revolūcija”, rada būtiskas problēmas tradicionālajam Eiropas sociālajam, kultūras, lēmumu pieņemšanas un ekonomikas modelim, kā arī tās saimnieciskajai sistēmai un jo īpaši ES iekšējam tirgum;
A. whereas globalisation, defined as "the increased global sourcing of goods, services, labour and capital flows, strengthened by the information revolution", has been perceived as posing fundamental challenges to traditional European social, cultural, decision-making and economic models as well as its economic system, and in particular to the EU internal market,
B. tā kā ES iekšējā tirgus un pasaules ekonomikas attīstība ir savstarpēji cieši saistīta un tā kā globalizācija, pateicoties tehnoloģiju progresam un tam, ka ir likvidēti politiskie un tehniskie šķēršļi tirdzniecībai, veicina preču un pakalpojumu starptautisko komerciju;
B. whereas the development of the EU internal market and of the world economy is closely interlinked, and whereas globalisation, thanks to technological progress and the removal of political and technical barriers to trade, facilitates international commerce in goods and services,
C. tā kā statistikas dati vedina domāt, ka iepriekšējo gadu laikā visai ES kopumā ir nācies saskarties ar problēmām, lai saglabātu vadošo pozīciju pamatjomās, tādās kā ekonomikas izaugsme, darba tirgus sniegums, pētniecība un jauninājumi, kā tas konstatēts Lisabonas procesa vidusposma pārskatā
C. whereas statistical data suggest that over the past years the EU as a whole has been facing challenges in terms of retaining its leading position in key areas such as economic growth, labour market performance, research and innovation, as stated in the midterm review of the Lisbon process
KOM(2005)0024 Paziņojums Eiropadomes pavasara sanāksmei: Sadarbība izaugsmes un darbavietu attīstībai — Jauns posms Lisabonas stratēģijā ; KOM(2005)0330 Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam: Kopīgi pasākumi izaugsmei un nodarbinātībai: Kopienas Lisabonas programma . ;
COM(2005)0024 Communication to the Spring European Council: Working together for growth and jobs - A new start for the Lisbon Strategy ; COM(2005)0330 Communication from the Commission to the Council and the European Parliament: Common Actions for Growth and Employment: The Community Lisbon Programme ,
D. tā kā Lisabonas stratēģijas mērķis, kā apstiprināts vidusposma pārskatā, ir veidot globālā vidē konkurētspējīgu Eiropu; tā kā Lisabonas stratēģijas noteiktais centrālais mērķis ir līdz 2010. gadam izveidot pasaulē dinamiskāko un konkurētspējīgāko uz zināšanām balstīto ekonomiku ar vairāk un labākām darbavietām, augstākiem mērķiem vides jomā un ciešāku sociālo kohēziju;
D. whereas the aim of the Lisbon Strategy, as confirmed in the midterm review, is to build a competitive Europe in a global environment; whereas the Lisbon Strategy set as its central goal the construction by 2010 of the world's most dynamic and competitive knowledge-based economy, with more and better jobs, higher environmental aims and enhanced social cohesion,
E. tā kā konkurenci pasaules mērogā ir ietekmējusi lielu, strauji augošu tautsaimniecību rašanās, jo īpaši Āzijā, un tās konkurē preču un aizvien vairāk pakalpojumu ražošanas un tirdzniecības jomā, kas var radīt nevēlamas sekas ES iekšienē, jo īpaši, apdraudot acquis communautaire paredzētās tiesības;
E. whereas global competition has been affected by the emergence of large, fast-growing economies, particularly in Asia, competing in the production and trade of goods and increasingly of services, which can lead to unintended consequences within the EU, in particular by threatening the rights laid down in the acquis communautaire ,
F. tā kā globalizāciju nevajadzētu uzskatīt vienīgi par negatīvu faktoru, kas rada sociālu sadrumstalotību, bet drīzāk par sistēmu, kura, no vienas puses, sniedz jaunas iespējas, nodrošinot pieeju pasaules tirgum, taču, no otras puses, rada draudus, ka ES varētu kļūt atkarīga no pasaules mēroga tirdzniecības attīstības, tāpēc politiskajai vadībai vajadzētu atbalstīt pozitīvo ietekmi uz iekšējo tirgu un likvidēt — negatīvo;
F. whereas globalisation should not be considered exclusively as a negative factor leading to social fragmentation, but rather as a framework, on the one hand providing new opportunities in the form of access to the worldwide market, but also, on the other, posing the threat of EU dependency on the development of worldwide trade, which is why political management should support positive, and eliminate negative, influences on the internal market,
G. tā kā straujā daudzpusējā liberalizācija tirdzniecībā ar trešām valstīm līdztekus zemiem darba un vides standartiem rada ievērojamas problēmas Eiropas ekonomikas konkurētspējai un prasa veikt apjomīgus Eiropas ekonomikas un sociālo modeļu pielāgojumus;
G. whereas the rapid multilateral liberalisation of trade with third countries with low labour and environmental standards poses a considerable challenge to the competitiveness of the European economy and requires huge adjustments to the European economic and social models;
H. tā kā, lai gūtu potenciālu labumu no globalizācijas, ES ir jāpiemērojas izmaiņām pasaules ekonomikā, jāpanāk progress tādās ekonomiski spēcīgās jomās kā vidējo un augsto tehnoloģiju nozare, jāpievērš uzmanība vājāk attīstītām jomām, piemēram, augsto tehnoloģiju nozarei, tostarp informācijas un sakaru tehnoloģijām (IST) un biotehnoloģijai, un jāattīsta jaunas jomas ar atbilstošām priekšrocībām;
H. whereas in order to realise potential gains from globalisation, the EU must adapt to global economic changes; advance in areas of economic strength, such as the medium-high technology sector; address its weaknesses, as in the high-technology sector, including ICT and bio-technology; and develop new areas of comparative advantage;
I. tā kā uz zinātnes atziņām balstītu ekonomiku nav iespējams īstenot bez pareizas stratēģijas un stabila finansējuma;
I. whereas the realisation of the knowledge based economy is not possible without proper strategy and sound financing.
J. tā kā Eiropas Savienībai, pieaugot no 15 līdz, iespējams, drīzumā 27 un vairāk dalībvalstīm, ir jādefinē stratēģija, kā risināt šīs problēmas, padarot iekšējo tirgu elastīgāku un globālāk orientētu, tomēr atrodot veidu, kā nodrošināt izaugsmi, nodarbinātību un sociālo taisnīgumu, vienlaikus saglabājot mūsu vērtības un sociālo modeli, lai, pamatojoties uz mūsu vienotā tirgus veidošanas pieredzi, reaģētu uz globalizācijas izaicinājumu;
J. whereas the EU, growing from 15 to possibly soon 27 and more Member States, must define a strategy of how to face these challenges by making the internal market more flexible and globally-oriented, yet finding ways to deliver growth, jobs, social justice and respect for ecological balance while maintaining our values and social model, so as to respond to the challenges of globalisation on the basis of our experience in building the single market,
K. tā kā šādā stratēģijā ir jāietver prasība uzņemties pārliecinošas politiskās saistības pabeigt iekšējā tirgus izveidi, kas ir ES spēcīgākā vērtība, lai maksimāli izmantotu globalizācijas priekšrocības; tā kā, cenšoties veikt reformas, lai mazinātu normatīvos apgrūtinājumus, ir jāņem vērā Lisabonas stratēģijas vidusposma pārskata norādījumi, kā izklāstīts iepriekšminētajos Komisijas paziņojumos un Paziņojumā par labāku regulējumu 1 ;
K. whereas such a strategy must include a call for clear political commitment for the completion of the internal market as the EU's strongest asset to maximise the advantages of globalisation; whereas reform efforts aimed at reducing regulatory burdens must take into account the indications of the midterm review of the Lisbon Strategy, as outlined in the above mentioned Commission Communications and in the Communication on Better Regulation
L. tā kā ES vēlas sasniegt savus mērķus un risināt savas īpašās problēmas, vienlaikus saglabājot savas vēsturiskās un sociālās vērtības un neatsakoties no augstajiem standartiem, kuri veido Eiropas dzīvesveidu (tādi aspekti kā sociālā nodrošināšana, solidaritāte, vides standarti), tomēr būdama gatava pielikt pūles, lai šīs vērtības tiktu atzītas kā pasaules standarti;
L. whereas the EU wishes to achieve its own aims, and handle its own special challenges, while keeping its historical and social values and not giving up the high standards that shape the European way of life (aspects such as social security, solidarity, environmental standards), but being ready to make efforts that these values be recognised as worldwide standards,
M. tā kā ir pieaugušas ES iespējas un pienākumi attiecībā pret trešās pasaules valstīm;
M. whereas the possibilities and obligations of the EU as regards third world countries have grown,
N. tā kā Eiropas Savienības pamatvērtības ir solidaritāte, cilvēktiesību ievērošana, vides un sociālie standarti, ilgtspējīga attīstība un kopīga atbildība par nabadzības novēršanu jaunattīstības valstīs,
N. whereas solidarity, respect of human rights, ecological and social standards, sustainable development and shared responsibility for solving the poverty in the developing countries are key values of the European Union;
2. uzsver, ka ir svarīgi pabeigt (finanšu, darbaspēka, pakalpojumu) iekšējā tirgus izveidi atbilstoši dibināšanas līgumos paredzētajiem pamatprincipiem un pamatbrīvībām;
Stresses the importance of the completion of the internal market (finances, labour, services), in accordance with the fundamental principles and freedoms laid down in the Treaties;
5. aicina Komisiju kontrolēt protekcionisma izpausmes dalībvalstīs un par jebkuru šādu izpausmi regulāri ziņot Parlamentam;
Calls on the Commission to monitor signs of protectionism in Member States and regularly report to the Parliament on any such signs;
7. turpina uzsvērt, ka ir svarīgi nodrošināt, lai lielie Eiropas tirgus dalībnieki iekšējā tirgū rod pietiekamu atbalstu un iespējas kļūt par pasaules tirgus dalībniekiem;
Further stresses the importance of ensuring that large European market players find sufficient support and opportunities in the internal market to develop into global market players;
9. ir pārliecināts, ka tam pienācīgi un pastāvīgi jāvelta uzmanība Lisabonas stratēģijas īstenošanai, jo īpaši gada ziņojumos, vērtējot padarīto laika periodā pēc vidusposma pārskata;
Is convinced that the delivery of the Lisbon Strategy needs its proper and continuous attention, notably in the shape of yearly reports assessing the progress achieved since the midterm review;
11. aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt veiksmīgas stratēģijas Eiropas vērtību aizsardzībai konkurējošā globālā vidē un šīs vērtības padarīt spēcīgas, veidojot globālo politiku;
Calls on the Commission and the Member States to develop successful strategies to safeguard European values in a competitive global environment and to give effect to those values in the shaping of global policies;
14. uzsver, ka šai ziņā ir jāaizsargā intelektuālā un rūpnieciskā īpašuma tiesības, cita starpā izveidojot vienotas un efektīvas patentēšanas sistēmas, ko papildina iedarbīgs tiesiskais regulējums un viltojumu kontrole, lai nosargātu Eiropas ekonomiskās intereses;
Stresses that, in this respect, intellectual and industrial property rights must be protected, inter alia by setting up integrated and efficient patenting schemes, along with effective regulation and control on counterfeiting, in order to protect European economic interests;
22. uzskata, ka Eiropas preču un vērtību aizsardzību var garantēt, piemērojot skaidrus marķēšanas noteikumus un ievērojot izcelsmes nosaukumus;
In this endeavour calls on all EU and national political players to co-operate in a responsible manner to realise European ambitions of excellence;22.
24. norāda, ka pakalpojumu iekšējā tirgus izveide ir būtiski svarīga, lai sasniegtu Lisabonas stratēģijas mērķus un tādējādi palielinātu Eiropas Savienības konkurētspēju pasaules tirgū;
Points out that the creation of an internal market in services is essential in order to achieve the Lisbon Strategy goals and, therefore, to increase the European Union's competitiveness on the world market;
26. aicina Komisiju izvērtēt, kā turpmāka daudzpusēja tirgus pieejamība ietekmēs iekšējo tirgu lauksaimniecības, rūpniecības un pakalpojumu nozarē, un šā vērtējuma atziņas darīt zināmas plašam ieinteresēto pušu lokam, pirms tā formulē savu stratēģiju starptautiskās tirdzniecības sarunām;
Calls on the Commission to carry out an assessment of the impact on the internal market of further multilateral market opening in agriculture, manufacturing and services, and to share these assessments with a wide range of stake-holders prior to formulating its trade negotiation strategy in international trade negotiations.
par globalizācijas ietekmi uz iekšējo tirgu
on the effect of globalisation on the internal market
Starptautiskās tirdzniecības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteju rezolūcijas priekšlikumā, ko tā pieņems, iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on International Trade calls on the Committee on the Internal Market and Consumer Protection, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
4. atzīmē, ka ES un dalībvalstīm jāvelta liela uzmanība savu pilsoņu turpināmizglītībai, lai nodrošinātu lielāku darbaspēka dalību pasaules „jaunās ekonomikas” nozarēs ar pievienoto vērtību;
Notes that the EU and Member States need to devote a great deal of attention to the continuing education of their citizens so as to ensure an increased participation of the labour force in the value-added sector of the emerging global economy;
10. atzīmē to, ka mūsdienās 65% tirgus atvēršanas iniciatīvu visā pasaulē ir vienpusējas iniciatīvas (valstu un valstu savienību); turpmāk seko daudzpusējas iniciatīvas, piemēram, PTO (25%), un divpusējas iniciatīvas (10%);
Takes note of the fact that, today, 65% of market-opening initiatives worldwide are unilateral initiatives (by nation States and State unions); followed by multilateral initiatives, such as the WTO (25%); and bilateral initiatives (10%);
14. aicina Komisiju novērtēt turpmāku daudzpusēju lauksaimniecības, rūpniecības un pakalpojumu tirgu atvēršanas ietekmi uz iekšējo tirgu un kopīgi apspriest šo vērtējumu plašā partneru lokā pirms savas stratēģijas paziņošanas starptautiskās tirdzniecības sarunās.
Calls on the Commission to carry out an assessment of the impact on the internal market of further multilateral market opening in agriculture, manufacturing and services, and to share these assessments with a wide range of stake-holders prior to formulating its trade negotiation strategy in international trade negotiations.
Globalizācijas ietekme uz iekšējo tirgu
The effect of globalisation on the internal market
Aizstātais(-ā) atzinuma sagatavotājs(-a)
Previous drafts( wo )man
STARPTAUTISKĀS TIRDZNIECĪBAS KOMITEJAS ATZINUMS.......................................14
OPINION OF THE COMMITTEE ON INTERNATIONAL TRADE......................................15
ATTĪSTĪBAS KOMITEJAS ATZINUMS .................................................................................17
OPINION of the Committee on Development ......................................................18
– ņemot vērā EK līguma 111. panta 4. punktu par Kopienas pārstāvību un nostāju starptautiskā līmenī ekonomikas un monetārās savienības kontekstā,
– having regard to Article 111(4) of the EC Treaty, which concerns the representation and position of the Community at international level in the context of economic and monetary union,
– ņemot vērā Komisijas 1998. gada 9. novembra priekšlikumu Padomes lēmumam par Kopienas pārstāvību un nostāju starptautiskā līmenī Ekonomikas un monetārās savienības kontekstā ( KOM(1998)0637 ),
– having regard to the Commission proposal of 9 November 1998 for a Council decision on the representation and position taking of the Community at international level in the context of economic and monetary union ( COM(1998)0637 ),
- ņemot vērā 1998. gada 11. un 12. decembra Vīnes Eiropadomes sanāksmes secinājumus,
- having regard to the Presidency conclusions of the Vienna European Council of 11 and 12 December 1998,
– ņemot vērā 2001. gada 23. oktobra rezolūciju par starptautisko monetāro sistēmu — kā uzlabot tās darbu un izvairīties no turpmākām krīzēm
– having regard to its resolution of 23 October 2001 on the international monetary system - how to make it work better and avoid future crises
– ņemot vērā 2003. gada 3. jūlija rezolūciju
– having regard to its resolution of 3 July 2003
– ņemot vērā Starptautiskā Valūtas fonda (SFV) rīkotājdirektora 2005. gada 15. septembra ziņojumu par SVF vidēja termiņa stratēģiju
– having regard to the report of 15 September 2005 by the Managing Director of the International Monetary Fund (IMF) on the Fund’s Medium-Term Strategy
– ņemot vērā G8 valstu finanšu ministru 2005. gada 11. jūnija sanāksmi par nabadzīgo valstu parādu anulēšanu,
– having regard to the decisions of the G8 Finance Ministers’ meeting of 11 June 2005 on the cancellation of debt for poor countries,
- ņemot vērā Līguma 178. pantu par Eiropas Savienības īstenoto politikas jomu, kuras var ietekmēt jaunattīstības valstis, atbilstību mērķiem sadarbības attīstības jomā;
- having regard to Article 178 of the Treaty, on coherence between the policies that the EU implement which are likely to affect developing countries and development cooperation objectives,
– ņemot vērā 2005. gada 16. un 17. jūnija Briseles Eiropadomes sanāksmes secinājumus,
– having regard to the Presidency conclusions of the Brussels European Council of 16 and 17 June 2005,
– ņemot vērā Pasaules Bankas ziņojumu par attīstību pasaulē 2006. gadā,
– having regard to the World Bank’s World Development Report 2006,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „Priekšlikums Padomes, Eiropas Parlamenta un Komisijas kopīgai deklarācijai „Eiropas Savienības attīstības politika — Eiropas konsenss”” ( KOM(2005)0311 ),
– having regard to the communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions entitled ‘Proposal for a joint declaration by the Council, the European Parliament and the Commission on the European Union Development Policy “The European Consensus”‘ ( COM(2005)0311 ),