natgillin/translations-raw huggingface dataset:
47. grozījums no pirmā lasījuma.
AM 47 from first reading.
Lai gan Eiropas kopējā vides politika pastāv jau desmitiem gadu, vēl joprojām ir būtiski šķēršļi, kas traucē piekļūt telpiskajai informācijai un izmantot to Kopienas līmenī.
Although a common European environmental policy has been in existence for decades, there are still major obstacles to access to and the use of spatial information at Community level.
Ar ISPIRE palīdzību ir plānots Eiropā izveidot un lietot telpiskās informācijas infrastruktūru, lai vienkāršotu telpiskās informācijas plūsmas, informācijas vākšanu un koordinēšanu starp ieinteresētajām personām dažādās nozarēs un dažādos pārvaldības līmeņos.
INSPIRE is designed to set up and operate an infrastructure for spatial information in Europe so as to streamline spatial information flows, information collection and coordination between stakeholders across sectors and across levels of government.
INPIRE paredzēta, lai palielinātu pilsoņu izpratni par vides politiku, paaugstinātu vides politikas atbildību vietējā un reģionālajā līmenī, mudinātu valdības izmantot datus atkārtoti, apmainīties ar tiem un kopīgi izmantot, dotu stimulu jaunu, atbilstīgu vides datu vākšanai un radītu iespēju, kā pārrobežu vides politiku padarīt iedarbīgāku un efektīvāku.
INSPIRE aims to give citizens a better understanding of environmental policy, enhance the accountability of environmental policy at local and regional level, the re-use, exchange and sharing of data between governments, create incentives for the collection of new, relevant environmental data and provide an instrument for making cross-border environmental policy more efficient and more effective.
INSPIRE uzdevums ir padarīt dalībvalstīs esošās datu infrastruktūras un vides datus salīdzināmākus un skaidrāk saprotamus ES līmenī.
INSPIRE seeks to make existing data infrastructures and environmental data in the Member States more comparable and clearer to understand at EU level.
Priekšlikums attiecas uz informāciju, kas nepieciešama vides stāvokļa (tostarp gaisa, ūdens, augsnes un dabas ainavu) kontrolei, lai uzlabotu tā kvalitāti.
The proposal covers the information required to monitor the state of the environment (including air, water, soil and the natural landscape) so as to improve the situation.
Šī informācija dos drošāku pamatojumu visiem politiskajiem pasākumiem un lēmumiem, kam ir tieša vai netieša ietekme uz vidi.
This will provide a sounder basis for all policy measures and policy decisions that have a direct or indirect impact on the environment.
Balsojums Eiropas Parlamenta plenārsēdē notika 2005. gada 7. jūnijā.
The vote in plenary session of the European Parliament took place on 7 June 2005.
Politisko vienošanos Padomē Luksemburgas prezidentūra panāca jūnija beigās.
Political agreement in the Council was reached at the end of June under the Luxembourg Presidency.
Kopējo nostāju Padomē apstiprināja tikai 2006. gada 23. janvārī.
On 23 January 2006 the Council's common position was finally approved.
Pirmajā lasījumā Eiropas Parlaments vienprātīgi atbalstīja referenta pieeju.
At first reading Parliament was virtually unanimous in endorsing the rapporteur's approach.
Piemēram, Parlaments centās ievērojami samazināt šķēršļus, kas traucē datu apmaiņai starp valsts iestādēm.
For instance, Parliament sought to reduce significantly the obstacles to the sharing of data between public authorities.
Turklāt tas pastiprināti centās nodrošināt subsidiaritātes principa ievērošanu, lai dalībvalstis, reģionālās un pašvaldības iestādes būtu aktīvi iesaistītas šīs direktīvas īstenošanā.
Furthermore, it was keen to ensure compliance with the principle of subsidiarity as the Member States, regions and local authorities have a vital role to play in implementing the directive.
Parlaments jo īpaši centās pievērst uzmanību tam apstāklim, ka sabiedrībai ir tiesības saņemt noteiktu informāciju bez maksas.
Parliament was particularly minded to draw attention to the fact that the public is entitled to certain information free of charge.
Tomēr šis priekšlikums neizslēdz iespēju iestādēm prasīt nelielu samaksu par informācijas piegādi.
However, the proposal does not rule out the authorities asking for a small fee when exchanging information.
III Kopējā nostāja un ieteikums otrajam lasījumam
Common position and recommendation for second reading
Padomes kopējā nostājā no 49 pirmajā lasījumā pieņemtajiem grozījumiem apmēram desmit mazāki grozījumi un izmaiņas pielikumos tika pieņemti pilnībā vai daļēji.
Of the 49 amendments adopted at first reading, ten or so minor amendments and modifications to the annexes have been accepted in full or in part in the Council's common position.
No svarīgajiem pamatgrozījumiem maz kas ir atlicis.
Of the important core amendments very little remains.
Tādējādi referents iesaka tos iesniegt atkārtoti sākotnējā variantā vai nedaudz mainītā formā.
Consequently, your rapporteur proposes that they should be re-tabled in their original or a slightly amended form.
Piemēram, Vides komiteja vēlas, lai intelektuālā īpašuma tiesības tiktu svītrotas no izņēmumu saraksta, kas ierobežotu piekļuvi vides informācijai.
For example, the Environment Committee wants intellectual property rights to be deleted from the list of exceptions that would restrict access to environmental information.
Brīva piekļuve, citiem vārdiem sakot, piekļuve bez maksas ir jāgarantē ne tikai meklēšanas pakalpojumiem, bet arī skatīšanās pakalpojumiem.
Free access, in other words access free of charge, must be guaranteed not only for search services but also for view services.
Komiteja vēlas ņemot vērā izmaksu jautājumu, bet pilnīgi iebilst pret nebeidzamu analīzi un papildu iespējamības nosacījumiem.
The Committee wishes to take account of the cost issue but is totally opposed to interminable analyses and additional feasibility conditions.
Ir jānosaka ierobežojumi jebkurai pieprasītajai maksai.
There must be a limit on any fees charged.
Turklāt, lai nodrošinātu direktīvas efektīvu īstenošanu, ir ārkārtīgi svarīgi, lai federālās valstīs, ņemot vērā tur pastāvošo konstitucionālo varas sadalījumu, izveidotu koordinācijas sistēmas.
Furthermore, it is crucially important that in federal states, bearing in mind the constitutional distribution of powers, coordination structures should be set up to ensure that the directive can be implemented effectively.
INSPIRE ļaus Eiropas Savienībai spert lielu soli pretī ilgspējīgas Eiropas vides politikas īstenošanai.
INSPIRE will allow the Union to take a major step forward towards a more sustainable European environmental policy
Padomes kopējā nostāja, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Kopienā ( INSPIRE )
Council common position for adopting a directive of the European Parliament and of the Council establishing an Infrastructure for Spatial Information in the European Community (INSPIRE)
Adamos Adamou, Liam Aylward, Johannes Blokland, John Bowis, Frederika Brepoels, Martin Callanan, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Jillian Evans, Anne Ferreira, Matthias Groote, Françoise Grossetête, Gyula Hegyi, Mary Honeyball, Marie Anne Isler Béguin, Caroline Jackson, Eija-Riitta Korhola, Holger Krahmer, Urszula Krupa , Aldis Kušķis, Linda McAvan, Riitta Myller, Péter Olajos, Miroslav Ouzký, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Guido Sacconi, Karin Scheele, Carl Schlyter, Richard Seeber, Jonas Sjöstedt, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Thomas Ulmer, Marcello Vernola, Åsa Westlund
Adamos Adamou, Liam Aylward, Johannes Blokland, John Bowis, Frederika Brepoels, Martin Callanan, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Jillian Evans, Anne Ferreira, Matthias Groote, Françoise Grossetête, Gyula Hegyi, Mary Honeyball, Marie Anne Isler Béguin, Caroline Jackson, Eija-Riitta Korhola, Holger Krahmer, Urszula Krupa, Aldis Kušķis, Linda McAvan, Riitta Myller, Péter Olajos, Miroslav Ouzký, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Guido Sacconi, Karin Scheele, Carl Schlyter, Richard Seeber, Jonas Sjöstedt, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Thomas Ulmer, Marcello Vernola, Åsa Westlund
par tiesību aktu labāku izstrādi 2004. gadā un subsidiaritātes principa piemērošanu: 12. gada ziņojums
on Better lawmaking 2004: application of the principle of subsidiarity – 12th annual report
Ekonomikas un monetārāS komitejaS ATZINUMS...........................................10
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............16
– ņemot vērā Komisijas 2002. gada 5. jūnija paziņojumu par ietekmes izvērtējumu ( KOM(2002)0276 ),
– having regard to the Commission communication of 5 June 2002 on impact assessment ( COM(2002)0276 ),
– ņemot vērā Komisijas 2002. gada 5. jūnija paziņojumu par rīcības plānu „Vienkāršot un uzlabot normatīvo vidi” ( KOM(2002)0278 ),
– having regard to the Commission communication of 5 June 2002 on the Action plan ‘Simplifying and improving the regulatory environment’ ( COM(2002)0278 ),
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2003. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu labāku izstrādi
– having regard to the interinstitutional agreement of 16 December 2003 on better lawmaking
OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp. ,
OJ C 321, 31.12.2003, p.
– ņemot vērā tā 2004. gada 20. aprīļa rezolūciju par Kopienas tiesību aktu un apspriežu procedūras ietekmes izvērtējumu
– having regard to its resolution of 20 April 2004 on assessment of the impact of Community legislation and the consultation procedures
– ņemot vērā 2004. gada 25.– 26. novembra Konkurētspējas padomes secinājumus,
– having regard to the conclusions of the Competitiveness Council of 25-26 November 2004,
– ņemot vērā Komisijas 2005. gada 16. marta paziņojumu „Labāks regulējums izaugsmei un darbavietām Eiropas Savienībā” ( KOM(2005)0097 ),
– having regard to the Commission communication entitled "Better Regulation for Growth and Jobs in the European Union" of 16 March 2005 ( COM(2005)0097 ),
– ņemot vērā Komisijas 2005. gada 21. marta ziņojumu „Tiesību aktu labāka izstrāde – 2004” ( KOM(2005)0098 ),
– having regard to the Commission report entitled “Better lawmaking 2004” of 21 March 2005 ( COM(2005)0098 ),
– ņemot vērā Komisijas 2005. gada 15. jūnija pamatnostādnes par ietekmes izvērtējumu un tām pievienotos pielikumus (SEC(2005) 0791),
- having regard to the Commission's Impact Assessment guidelines of 15 June 2005 and the annexes thereto ( SEC(2005)0791 ),
– ņemot vērā Komisijas 2005. gada 27. septembra paziņojumu „Likumdevēja vēl neizlemto tiesību aktu priekšlikumu izvērtēšanas rezultāts” (KOM (2005) 0462),
- having regard to the Commission communication entitled "Outcome of the screening of legislative proposals pending before the Legislator" of 27 September 2005 ( COM(2005)0462 ),
– ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2005. gada 28. septembra atzinumus par ES tiesību aktu labāku īstenošanu un labāku reglamentēšanu,
- having regard to the European Economic and Social Committee opinions on better implementation of EU legislation and better regulation of 28 September 2005,
– ņemot vērā Komisijas 2005. gada 21. oktobra paziņojumu „Par ES kopīgo metodiku tiesību aktos noteikto administratīvo izmaksu novērtēšanai” (KOM (2005) 0518),
- having regard to the Commission communication "on an EU common methodology for assessing administrative costs imposed by legislation" of 21 October 2005 ( COM(2005)0518 ),
– ņemot vērā tā 2005. gada 15. decembra rezolūciju par Komisijas likumdošanas un darba programmu 2006. gadam
- having regard to its resolution of 15 December 2005 on the legislative and work programme of the Commission for 2006
Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0524 . ,
Texts Adopted , P6_TA(2005)0524 . ,
– ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu ( A6-0082/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Legal Affairs ( A6‑0082/2006 ),
A. tā kā paziņojumā par labāku regulējumu izaugsmei un darbavietām Eiropas Savienībā Komisija skaidri norāda, ka Lisabonas mērķu sasniegšana ir tieši saistīta ar labāku regulējumu;
A. whereas, in its Communication on better regulation for growth and jobs in the European Union, the Commission establishes a clear link between achieving the Lisbon objectives and better regulation,
B. tā kā pārredzamas, skaidras, efektīvas un kvalitatīvas normatīvās vides izveidošanai jābūt Eiropas Savienības politikas prioritāram mērķim;
B. whereas establishing a transparent, clear, effective and high-quality regulatory environment should be a priority objective of European Union policy,
C. tā kā uzņēmējdarbības normatīvā vide ir noteicošs faktors tās konkurētspējai, ilgtspējīgai izaugsmei un, līdz ar to, nodarbinātības rādītājiem;
C. whereas the regulatory environment in which businesses operate is a determining factor for their competitiveness, for sustainable growth and, consequently, for their employment performance,
D. tā kā ietekmes izvērtējums saistībā ar jaunajiem tiesību aktiem un esošo tiesību aktu vienkāršošanu palīdz labāk izvērtēt to sociālo, ekonomisko ietekmi, kā arī ietekmi uz vidi un veselību un var samazināt administratīvo slodzi, kas negatīvi ietekmē Eiropas uzņēmumu, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), konkurētspēju;
D. whereas impact assessment in the context of new legislation and simplification of existing legislation could contribute to a better evaluation of its social, economic, environmental and health effects and could reduce the administrative burden that undermines the competitiveness of European businesses, in particular small and medium-sized enterprises (SMEs),
E. tā kā Eiropas likumdevējvaru ES pilsoņi un uzņēmēji nebūt nevērtē augstu, īpaši tāpēc ka tiesību akti nav skaidri saprotami, jo tie bieži vien ir sarežģītu politisku kompromisu rezultāts un dalībvalstis nespēj vai nevēlās tos pareizi īstenot;
E. whereas the reputation of the European legislature among citizens and businesses in the EU leaves much to be desired , notably because the legislation, being often a result of difficult political compromise, lacks clarity and Member States are unable or unwilling to implement it correctly,
F. tā kā Komisija, izstrādājot tiesību aktus, dod iespēju dažām ieinteresētajām pusēm izteikt viedokli konsultācijās un dažādās darba grupās, bet tā kā trūkst pārredzamības attiecībā uz šo konsultāciju būtību un to dalībniekiem un to, kādā veidā Komisija ņem vērā šo konsultāciju rezultātus;
F. whereas, in the drafting of legislation, the Commission gives some interested parties the opportunity to react, through consultations and various working groups, but whereas there is insufficient transparency concerning the substance of those consultations, the participants and the manner in which the Commission takes the results thereof into account,
G. tā kā iepriekšminētajā 2004. gada 20. aprīļa rezolūcijā Eiropas Parlaments ar lielu balsu vairākumu ir paudis atbalstu tam, ka ietekmes izvērtējums ES ir jāveic, lai uzlabotu tiesību aktu izstrādi, un tā kā Padome un Komisija daudzos dokumentos ir uzsvērušas ietekmes izvērtējuma nozīmību;
G. whereas in its above-mentioned resolution of 20 April 2004 the European Parliament declared itself, by a large majority, in favour of the use of impact assessment in the EU in order to improve legislation, and whereas the Council and the Commission have underlined the importance of impact assessment in numerous documents,
H. tā kā Komisijai nav vienotas metodoloģijas ietekmes izvērtēšanai un tāpēc tās kvalitāte ir atšķirīga, un tā kā ietekmes izvērtējums bieži vien vairāk līdzinās priekšlikuma pamatojumam nevis patiesam, objektīvam izvērtējumam;
H. whereas the impact assessment carried out by the Commission does not consistently follow the same methodology and is therefore of varying quality, and whereas the impact assessment often resembles a justification of the proposal rather than an actual objective assessment,
I. tā kā lielu daļu īstenošanas tiesību aktu (sekundāro tiesību aktu) pieņem ar komitoloģijas procedūru, bez pienācīgas parlamentāras kontroles vai ietekmes izvērtējuma;
I. whereas a great deal of implementing (or secondary) legislation is adopted through the comitology procedure, without proper parliamentary control or impact assessment,
J. tā kā likumdošana savā ziņā ir mācīšanās process, kura laikā ir iespējams mācīties no pieļautajām kļūdām; tā kā tiesību aktu ietekme nav pietiekami pārredzama, un tā kā Komisija ziņojumos par Kopienas tiesību aktu īstenošanu aprobežojas tikai ar faktiem par to īstenošanu dalībvalstīs un neatspoguļo to, vai praktiski ar šo tiesību aktu ir sasniegti noteiktie mērķi,
J. whereas legislation is partly a learning process in which it is possible to learn from mistakes made; whereas the impact of legislation is not made sufficiently transparent and whereas reports by the Commission on the implementation of Community legislation are confined to implementation in the Member States and do not give an insight into whether, in practice, the legislation has met the objectives set,
4. ierosina „labāka regulējuma” programmu izmēģināt atsevišķās jomās un rūpīgi novērtēt pirms plašākas izmantošanas; uzskata, ka pieredze, izmantojot Lamfalussy procedūru attiecībā uz finanšu tirgu tiesību aktiem, un jo īpaši regulatoru un tirgus dalībnieku dialogs, ir vērtīgs tests dinamiskai likumdošanai;
Recommends that the "better regulation" programme be piloted in certain fields and be carefully assessed before wider use; considers the experience with the Lamfalussy procedure in financial markets legislation, and the dialogue between regulators and market participants, in particular, to be a valuable test case for a dynamic legislative process;
6. uzsver, ka ikvienam likumdošanas priekšlikumam jāpievieno ietekmes izvērtējums, kas iepriekšminētajā 2004. gada 20. aprīļa rezolūcijā ir definēts kā vienkāršs un saprotams izklāsts paredzamajām sekām sociālajā, ekonomikas un vides jomā, kā arī iespējamo politisko alternatīvu izklāsts, kādas likumdevēja varai ir pieejamas attiecīgajā situācijā;
Notes the need for every legislative proposal to be accompanied by an impact assessment, which is defined in its above-mentioned resolution of 20 April 2004 as a straightforward mapping-out of the consequences in social, economic and environmental terms, as well as a mapping-out of the policy alternatives that are available to the legislature in that scenario;
12. uzskata, ka ir svarīgi, lai ietekmes izvērtējuma kvalitāti neatkarīgi rūpīgi pārbaudītu, tas vajadzīgs, lai Komisija vienādi piemērotu ietekmes izvērtējumu; Eiropas Parlaments neizskatīs nevienu priekšlikumu, ja tam nebūs pievienots neatkarīgi rūpīgi pārbaudīts un apstiprināts ietekmes izvērtējums;
Considers it essential, in the interests of a uniform application by the Commission of the impact assessment, that the quality of the latter be submitted to independent scrutiny; the European Parliament will not consider any proposals without their being accompanied by an independently scrutinised and approved impact assessment 13.
14. uzsver, ka konsultācijas ar ieinteresētajām pusēm sagatavošanās posmā atšķiras no sarunām likumdošanas procesā, un pauž bažas par Komisijas tendenci pirms likumdošanas priekšlikumu iesniegšanas veikt divpusējas sarunas ar atsevišķām dalībvalstīm, kas dažreiz rada liekus, nekonsekventus vai pretrunīgus noteikumus, konkrētu dalībvalstu neiesaistīšanos vai izņēmumus attiecībām uz tām, izkropļojot vienlīdzīgas konkurences nosacījumus;
Stresses that consulting stakeholders during the preparatory phase is distinct from negotiating with stakeholders during the legislative process, and expresses its concern about the Commission's tendency to hold bilateral negotiations with individual Member States before presenting legislative proposals, which sometimes leads to odd, inconsistent or contradictory provisions, opt-outs or exemptions in favour of particular Member States, distorting the level playing field;
16. atzīmē, ka lielu daļa īstenošanas tiesību aktu pieņem ar komitoloģijas procedūru; uzskata, ka šiem tiesību aktiem jāatbilst tādām pašām kvalitātes prasībām kā īstenotajiem tiesību aktiem, un tādēļ tiem jāveic ietekmes izvērtējums, ja nepieciešamā zinātība un instrumenti ir izstrādāti;
Notes that much implementing legislation comes into being via the comitology procedure; considers that such legislation must meet the same quality requirements as implemented legislation and will therefore be subject to impact assessment, once the necessary know-how and tools have been developed;
20. atgādina, ka Parlaments un Padome arī veic nozīmīgus grozījumus Komisijas priekšlikumos saistībā ar ietekmes izvērtējumu, un uzsver, ka šādam ietekmes izvērtējumam ir jēga tikai tad, ja tiek izmantota tā pati metodoloģija, ko piemēro Komisija;
Reiterates that Parliament and the Council also make their significant amendments to Commission proposals subject to an impact assessment and stresses that such an impact assessment makes sense only if the same methodology is used as in the case of the Commission;
28. uzsver, ka Parlamentam un jo īpaši atbildīgajam referentam ir jābūt lielākai ietekmei, uzraugot ES tiesību aktu īstenošanu dalībvalstīs, un jāizmanto Eiropas Parlamenta un dalībvalstu un/vai reģionālo parlamentu sadarbības sistēmu;
Stresses the need for Parliament, and in particular the rapporteur responsible, to play a more active role in monitoring the implementation of European legislation in the Member States, and to make use of the network between the European Parliament and the national and/or regional parliaments;
30. atgādina par interesantajām iespējām, kuras piedāvā Lisabonas stratēģijas „atklātā koordinācijas metode”; uzsver to, ka Eiropas Parlaments vēlas saņemt pilnīgu informāciju par šīs prakses attīstību; aicina Komisiju sniegt ziņojumu par to, kas līdz šim ir sasniegts ar šo metodi, un atgādina, ka atklātās koordinācijas metode nedrīkst pārvērsties par paralēlu, apslēptu likumdošanas procedūru, kas atceltu EK līgumā noteiktās procedūras;
Recalls the interesting perspectives afforded by the "open method of coordination" in the context of the Lisbon Strategy; stresses the interest of the European Parliament in being fully informed on the development of this practice; calls on the Commission to submit a report on the progress accomplished to date by this method and insists that the open method of coordination must not evolve into a parallel, but covert, legislative procedure which subverts the procedures laid down in the EC Treaty;
par tiesību aktu labāku izstrādi 2004. gadā: subsidiaritātes principa piemērošana — 12. gada ziņojums
on Better lawmaking 2004: application of the principle of subsidiarity - 12th annual report
Ekonomikas un monetārā komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Juridisko komiteju iekļaut rezolūcijas priekšlikumā šādus ieteikumus:
The Committee on Economic and Monetary Affairs calls on the Committee on Legal Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
6. brīdina, ka „labāka regulējuma” metodēs jāievēro pilnvaru līdzsvars starp Parlamentu, Padomi un Komisiju; vēlas, lai Parlaments dod nozīmīgu un integrētu ieguldījumu, izmantojot tā iepriekšējo pieredzi; uzsver politiska atbalsta nepieciešamību jauninājumiem likumdošanas procesā;
Warns that "better regulation" methods should respect the balance of power between and the respective roles of the Parliament, the Council and the Commission; wants the Parliament to make a wise and integrated contribution, building on previous experience; stresses the need for the political endorsement of innovations in the legislative process;