natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pievienošanās akta 24. pantā minētais saraksts: Čehijas Republikai (sk. V pielikuma 14. punktu); Igaunijai (sk. VI pielikuma 14. punktu); Latvijai (sk. VII pielikuma 14. punktu); Lietuvai (sk. IX pielikuma 14. punktu); Ungārijai (sk. X pielikuma 14. punktu); Polijai (sk. XII pielikuma 14. punktu); Slovēnijai (sk. XIII pielikuma 14. punktu) un Slovākijai (sk. XIV pielikuma 14. punktu). , proti, ja darbs tiek piedāvāts personām, kuras nav ES–15 dalībvalstu pilsoņi, jauno dalībvalstu valstspiederīgajiem ir priekšrocības tiesības attiecībā pret trešo valstu valstspiederīgajiem;
List referred to in Article 24 of the Act of Accession: for Czech Republic, see Annex V, paragraph 14; for Estonia, see Annex VI, paragraph 14; for Latvia, see Annex VII, paragraph 14; for Lithuania, see Annex IX, paragraph 14; for Hungary, see Annex X, paragraph 14; for Poland, see Annex XII, paragraph 14; for Slovenia, see Annex XIII, paragraph 14; and for Slovakia, see Annex XIV, paragraph 14. whereby, when a job is offered to citizens of countries other than the EU-15, nationals of the new Member States have priority over third-country nationals,
F. tā kā Eiropas Savienībai neizbēgami ir jārisina globālas problēmas, tai skaitā ekonomisko partneru, piemēram, Ķīnas un Dienvidaustrumu Āzijas, pieaugošais spēks un Eiropas sabiedrības novecošana, kas galu galā varētu izraisīt sociālās nodrošināšanas sistēmu finansējuma sabrukumu; tā kā Eiropas Savienībai tāpēc ir īpaši svarīgi uzlabot konkurētspēju un radīt vairāk darbavietu, kā arī šajā nolūkā palielināt mobilitāti paplašinātajā teritorijā;
F. whereas there are ineluctable global challenges that the EU has to face, including the growing might of economic players such as China and South-East Asia, and population ageing in Europe, which could eventually cause the financing of social security systems to collapse; whereas it is therefore vital for the EU to improve its competitiveness and create more jobs, and, to that end, increase mobility within its enlarged territory,
G. tā kā Lisabonas stratēģijā izaugsmei un nodarbinātībai (2005–2008) ir nepārprotami norādīts, ka jāīsteno politika, kura veicina profesionālo un ģeogrāfisko mobilitāti, un tā kā nodarbinātības pamatnostādņu (2005.–2008. gadam)
G. whereas the Lisbon growth and employment strategy (2005-2008) points precisely to the need to implement policies to encourage occupational and geographical mobility, and whereas Guideline No 20 of the employment guidelines (2005-2008)
Padomes 2005. gada 12. jūlija Lēmums par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 205, 6.8.2005., 21. lpp.).
Council decision of 12 July 2005 on guidelines for the employment policies of the Member States, (OJ L 205, 6.8.2005, p.
H. tā kā 2006. gads ir pasludināts par Eiropas Darbaspēka mobilitātes gadu;
H. whereas 2006 has been declared European Year of Workers’ Mobility,
I. tā kā Padomes Direktīva 2003/109/EK par to trešo valstu pilsoņu statusu, kuri ir kādas dalībvalsts pastāvīgie iedzīvotāji
I. whereas Council Directive 2003/109/EC concerning the status of third-country nationals who are long-term residents
J. tā kā saskaņā ar Direktīvu 2003/109/EK pastāvīgi dzīvojošām personām no trešām valstīm attiecībā uz uzturēšanās tiesībām un piekļuvi ES–15 dalībvalstu darba tirgum atsevišķos gadījumos turklāt ir nodrošināts labvēlīgāks statuss nekā astoņu jauno dalībvalstu pilsoņiem; uzsverot, ka solidarizēšanās ar trešo valstu darba ņēmējiem nedrīkst diskriminēt jauno dalībvalstu darba ņēmējus;
J. whereas Directive 2003/109/EC also, in some cases, grants, long-term residents from third countries a more favourable status as regards their rights of residence and access to the labour markets of the EU-15 than citizens of eight of the new Member States; stressing that displaying solidarity with workers from third countries should not result in discrimination against workers from the new Member States,
K. tā kā saskaņā ar Pievienošanās līgumā paredzēto priekšrocības noteikumu
K. whereas under the preference rule provided for in the Accession Treaty
L. tā kā saskaņā ar Komisijas 2005. gada 21. decembra paziņojumu „Legālas migrācijas politikas plāns” ( KOM(2005)0669 ) dalībvalstu darba tirgiem ir raksturīga strukturāla spriedze, ko apliecina tas, ka līdz ar augstu bezdarba līmeni vienlaikus pastāv ievērojams darbaspēka trūkums; tā kā, lai novērstu šo spriedzi, ir svarīgi īstenot pasākumus, kas nodrošinātu lielāku elastību un labāku aizsardzību, vairotu mobilitāti un uzlabotu darba tirgus pielāgošanās spēju;
L. whereas according to the Commission communication of 21 December 2005 on Policy Plan on Legal Migration COM(2005)0669 , the Member States' labour markets are showing signs of structural strain, reflected in the fact that as well as high unemployment, there are also severe labour shortages; whereas to relieve the strain, it is essential to take steps to provide greater flexibility and security, increase mobility, and make the markets more adaptable,
M. tā kā šīs strukturālās spriedzes dēļ, kura ietekmē Eiropas valstu ekonomiku, dažkārt ir grūti nodrošināt atsevišķām nozarēm nepieciešamo darbaspēku, izmantojot vienīgi valsts darba tirgus rezerves;
M. whereas, because of the structural strains affecting the European economies, labour needs in individual sectors can in some cases be met only with difficulty by drawing on the reserves of the national labour market alone,
N. tā kā migrācija no jaunajām dalībvalstīm labvēlīgi ietekmē to dalībvalstu ekonomiku, kuras ir atvērušas savu darba tirgu, jo šīs migrācijas rezultātā uzlabojas uzņēmumu konkurētspēja, samazinās nedeklarēts darbs, tā veicina ekonomisko izaugsmi, palīdz radīt vairāk jaunu darbavietu un palielina nodokļu ieņēmumus uzņēmējas valsts budžetā;
N. whereas migration from the new Member States is having beneficial effects on the economies of the Member States which have opened up their labour markets, as it is improving industrial competitiveness, reducing undeclared work, helping to raise economic growth rates and create more new jobs, and generating higher tax revenue for the host countries' budgets,
O. tā kā ir jāņem vērā ne vien ES–15 dalībvalstu darba tirgu atvēršanas labvēlīgā ietekme, bet arī jāanalizē gan pozitīvā, gan negatīvā ekonomiskās migrācijas ietekme uz jaunajām dalībvalstīm;
O. whereas not only should consideration be given to the beneficial effects of opening up labour markets in the EU-15, but an analysis should also be carried out of the positive and negative effects of economic migration on the new Member States,
P. tā kā situācija, kurā jauno dalībvalstu darba ņēmējiem vairumā ES–15 dalībvalstu joprojām nav iespējams likumīgi strādāt, veicina nelegālo darbu, ēnu ekonomikas attīstību un darba ņēmēju ekspluatāciju;
P. whereas the continued denial of opportunities for workers from the new Member States to work legally in most of the EU-15 has fuelled more illegal work, the promotion of the black economy and worker exploitation,
Q. tā kā migrācija Eiropas Savienībā ir politiski ļoti jūtīga tēma un tā kā šī iemesla dēļ ir svarīgi pienācīgi informēt Eiropas pilsoņus par to, kādi ir brīvas darbaspēka aprites principi un kādas ir tās praktiskās un patiesās sekas Eiropas Savienībā;
Q. whereas migration is a very sensitive political issue in the EU and whereas it is therefore vital to inform European citizens properly about the principles underlying, and the real practical consequences of, free movement of workers within the EU,
R. tā kā dati par migrāciju Kopienas teritorijā ir nepilnīgi un nav pietiekami standartizēti, pašlaik nav pieejami atbilstoši statistikas instrumenti, kas ļautu Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstīm pastāvīgi sekot galvenajām tendencēm un apstākļu sakritībām paplašinātās ES darba tirgos;
R. whereas because the data on migration within the Community are inadequate and have not been sufficiently standardised, there are at present no proper statistical tools that would enable the European institutions and the Member States to keep up to date with the main trends and conjunctions of circumstances on the labour markets of the enlarged EU,
S. tā kā dalībvalstu apkopotie fragmentārie statistikas dati liecina, ka migrācija ES–15 teritorijā būtiski pārsniedz migrāciju no jaunajām dalībvalstīm gan absolūtos skaitļos, gan procentos no darbspējas vecuma iedzīvotāju skaita; tā kā migrācija no jaunajām dalībvalstīm krietni mazāk ietekmē ES–15 darba tirgus;
S. whereas the sketchy statistical data gathered by the Member States indicate that migration within the EU-15 is much higher than migration from the new Member States, whether expressed in absolute terms or as percentages of the working age population; whereas migration from the new Member States is not putting significant pressure on the EU-15 labour markets,
T. tā kā dalībvalstu statistikas dati turklāt liecina, ka migrācijas plūsma no trešām valstīm apjoma ziņā būtiski pārsniedz migrāciju gan ES–15, gan paplašinātās ES teritorijā;
T. whereas the Member States’ statistics also show that the volume of migration from third countries far exceeds migration within the EU, whether in the EU-15 or in the enlarged EU,
U. tā kā ir svarīgi nodrošināt atbilstību EK un valstu darba tiesību aktu prasībām un stingri nodrošināt to izpildi, lai pilsoņi uzticētos atvērtiem darba tirgiem;
U. whereas to gain citizens' confidence in open labour markets in the EU-15, it is essential to ensure compliance with, and strictly enforce, EC and national labour law,
V. tā kā attiecīgo dalībvalstu lēmums atcelt pārejas režīma ierobežojumus būtu nepārprotams Rietumeiropas un Austrumeiropas pilsoņu solidaritātes apliecinājums, kuri nepieņemamu iemeslu dēļ daudzus gadu desmitus bijuši šķirti;
V. whereas a decision by the Member States concerned to end the restrictions imposed under the transitional regime would reflect a clear message of solidarity between citizens in Western and Eastern Europe, who have been separated for many decades on unacceptable grounds,
W. tā kā katrai no ES–15 dalībvalstīm līdz 2006. gada 1. maijam ir oficiāli jāinformē Komisija par to, vai tā plāno saglabāt ierobežojumus vēl uz triju gadu papildu laikposmu;
W. whereas each EU-15 Member State will have to notify the Commission formally by 1 May 2006 whether it intends to maintain restrictions for an additional period of three years,
1. aicina dalībvalstis atcelt spēkā esošos pārejas pasākumus, jo nav vērojama spriedze to dalībvalstu darba tirgos, kuras ir devušas priekšroku atvērtam darba tirgum bez ierobežojumiem, un bailes no masveida migrācijas ir izrādījušās nepamatotas;
Calls on the Member States to abolish the transitional measures in force, given that there are no signs of strain on the labour markets of the Member States which have opted for openness without restrictions and that the fears of massive migration have proved groundless;
4. aicina Komisiju saskaņā ar EK līguma 226. pantu nekavējoties celt prasību Tiesā pret jebkuru dalībvalsti, kura nepilda pienākumus saskaņā ar EK līguma 12., 39. un 42. pantu vai Pievienošanās līguma „status quo” klauzulu;
Calls on the Commission to institute proceedings under Article 226 of the EC Treaty without delay should any Member State fail to fulfil its obligations under Articles 12, 39, and 42 of the Treaty or the status quo clause of the Accession Treaty;
8. mudina Komisiju un dalībvalstis intensīvāk strādāt pie tā, lai nodrošinātu, ka tiek pienācīgi pildīti spēkā esošie Eiropas Kopienas tiesību akti, darba tiesību normas un jo īpaši Direktīva 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā
Urges the Commission and the Member States to increase their efforts to ensure the proper enforcement of existing EC legislation, labour standards and, in particular, the provisions of Directive 96/71/EC of the European Parliament and the Council concerning the posting of workers in the framework of the provision of services
14. aicina dalībvalstis, kuras vēlas pagarināt pārejas pasākumu termiņu, jau nākamajā posmā radīt apstākļus, kas nodrošinātu, lai pārejas pasākumi vairs netiktu īstenoti pēc 2009. gada;
Calls on those Member States that wish to continue transitional arrangements to create during the next stage the conditions to ensure that the transitional arrangements are not continued beyond 2009;
Juridiskais un politiskais konteksts
Legal and political context
Brīva darbaspēka aprite, kas ikvienas dalībvalsts valstspiederīgajiem ļauj strādāt citā dalībvalstī ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādi tiek piemēroti attiecīgās valsts pilsoņiem, ir viena no EK līgumā noteiktajām četrām pamatbrīvībām.
Free movement of workers, which enables nationals of any Member State to work in another Member State under the same conditions as nationals of that state, is one of the four fundamental freedoms provided for in the EC Treaty.
Pievienošanās līgumā, ko 2003. gada 16. aprīlī parakstīja ES–15 dalībvalstis un valstis, kuras ES pievienojās 2004. gada 1. maijā
The Accession Treaty signed on 16 April 2003 between the EU 15 Member States and the Member States which joined the EU on 1 May 2004
OV L 236, 23.9.2003. , ir paredzēti pārejas pasākumi brīvai darbaspēka apritei paplašinātajā Eiropas Savienībā.
OJ L 236, 23.9.2003. lays down transitional arrangements concerning the free movement of workers within the enlarged Union.
Šie pasākumi stājās spēkā 2004. gada 1. maijā, tos atļauts īstenot ne ilgāk kā septiņus gadus, iedalot 3 laikposmos (2+3+2 gadi), kuros saskaņā ar valstu tiesību aktiem un ņemot vērā atšķirīgus nosacījumus drīkst pieņemt pārejas posma ierobežojumus.
The arrangements took effect on 1 May 2004 and can continue for up to seven years, broken down into three distinct periods (2+3+2 years), in which transitional restrictions can be adopted under national law subject to different conditions.
Tomēr t. s. vecās dalībvalstis, atsaucoties uz Pievienošanās līgumu, nedrīkst piemērot pat pagaidu ierobežojumus tiem astoņu jauno dalībvalstu valstspiederīgajiem, kuriem pievienošanās dienā jau bija atļauts strādāt attiecīgo dalībvalstu darba tirgū vismaz 12 mēnešu nepārtrauktu laikposmu.
On account of the Accession Treaty, however, the old Member States may not impose restrictions – even temporarily – on nationals of the eight new Member States who on the date of accession had been admitted onto their labour markets for a continuous period not less than 12 months.
Pagaidu pasākumus drīkst attiecināt tikai uz astoņu jauno dalībvalstu valstspiederīgajiem, kuri nepieder iepriekšminētajai kategorijai.
The transitional measures can be applied only to nationals of the eight new Member States who do not fall into the above category.
Saskaņā ar Pievienošanās līguma „status quo” klauzulu ES–15 dalībvalstīm ir jāievēro priekšrocības noteikums, saskaņā ar kuru, piedāvājot darbu trešās valsts valstspiederīgajam, to dalībvalstu valstspiederīgajiem, kuras ES pievienojās 2004. gada maijā, ir priekšrocības tiesības attiecībā pret ārpuskopienas valstu valstspiederīgajiem.
By virtue of a ‘status quo clause’ in the Accession Treaty, the EU 15 Member States must observe a preference rule whereby, when a job is offered to a third-country national, nationals of the Member States which joined the EU in May 2004 have priority over nationals of countries that do not belong to the Union.
Pārejas pasākumi nekādā gadījumā nedrīkst radīt nevienlīdzīgu attieksmi pret astoņu jauno dalībvalstu valstspiederīgajiem, piemēram, attiecībā uz piekļuvi sociālajam nodrošinājumam, tiklīdz viņiem, piemērojot spēkā esošos pārejas pasākumus, ir atļauts likumīgi strādāt ES–15 darba tirgos.
The transitional arrangements must not, under any circumstances, run counter to equal treatment of nationals of the eight new Member States, for instance as regards access to social advantages, once they have been legally admitted onto EU 15 labour markets under the transitional arrangements in force.
Astoņu jauno dalībvalstu darba ņēmēju pārvietošanās: laikposmā pēc 2004. gada 1. maija gūtā pieredze
Movement of workers from the eight new Member States: experience since 1 May 2004
No 2004. gada 1. maija savu darba tirgu jauno dalībvalstu pilsoņiem bez ierobežojumiem atvēra trīs t. s. vecās dalībvalstis (Īrija, Apvienotā Karaliste un Zviedrija).
From 1 May 2004, three old Member States (Ireland, the United Kingdom, and Sweden) opened up their labour markets without restrictions to nationals of the new Member States.
Pārējās ES–15 dalībvalstis nolēma piemērot valsts mēroga ierobežojumus, īstenojot pārejas pasākumus.
The other EU 15 Member States have opted to apply national restrictions under the transitional arrangements.
Turklāt saistībā ar pārejas pasākumiem dažas no jaunajām dalībvalstīm nolēma rīkoties atbilstoši savstarpības principam.
Also under the transitional arrangements, some of the new Member States have decided to act on a basis of reciprocity.
Atverot Apvienotās Karalistes darba tirgu, 2004. gadā valstī ieradās 60 000 darba meklētāju no jaunajām dalībvalstīm, un tas galvenokārt skāra divas nozares: lauksaimniecību un zivsaimniecību.
Regarding the United Kingdom, after the labour market was opened up, 60 000 job-seekers arrived from the new Member States in 2004; the two sectors chiefly concerned were agriculture and fisheries.
Ņemot vērā lielo skaitu brīvo darbavietu, darbaspēka pieplūdums neveicināja bezdarba pieaugumu šajās divās nozarēs.
Given the high number of vacancies, the influx certainly did not increase unemployment in those two sectors.
Gluži otrādi, šī darbaspēka pieplūduma rezultātā nekavējoties uzlabojās attiecīgo uzņēmumu rentabilitāte un konkurētspēja, paaugstinot to ražīgumu un nostiprinot finansiālo stāvokli.
On the contrary, the immediate effect it had was of improving the profitability and competitiveness of the businesses concerned, raising their productivity, and strengthening their financial position.
Makroekonomikas ziņā atvērta darba tirgus politika ievērojami sekmēja Lielbritānijas ekonomisko izaugsmi.
In macroeconomic terms, the policy of opening up the labour market translates into a marked increase in the British growth rate.
Kā norādīts publicētajos ekspertu ziņojumos, pateicoties darba ņēmēju migrācijai no astoņām jaunajām dalībvalstīm, ir pieaudzis ražošanas apjoms, radītas jaunas darbavietas un samazinājies nelegālo darba ņēmēju skaits.
According to the expert reports available, migration of workers from the eight new Member Sates has helped to increase production and create new jobs and has substantially reduced the number of illegal workers.
Komisijas paziņojumā par pārejas pasākumu darbību (laikā no 2004. gada 1. maija līdz 2006. gada 30. aprīlim) ( KOM(2006)0048 ) ir norādīts: ES–15 dalībvalstīs dzīvojošo desmit jauno ES dalībvalstu darba ņēmēju skaits veido ceturto daļu no to ES–15 dalībvalstu valstspiederīgo skaita, kuri strādā kādā citā ES–15 dalībvalstī.
Commission communication COM(2006).... on the functioning of the transitional arrangements (1 May 2004 to 30 April 2006) indicates that the number of workers from EU 10 living in an EU 15 country is a quarter as large as the number of EU 15 nationals working in another EU 15 Member State.
Komisijas paziņojums turklāt apliecina, ka migrācijas apjoms no trešām valstīm ievērojami pārsniedz iekšējās migrācijas apjomu gan ES–15, gan paplašinātās ES teritorijā.
The Commission communication also shows that the volume of migration from third countries far exceeds migration within the EU, be it in EU 15 or in the enlarged EU.
2005. gada pirmajā ceturksnī desmit jauno ES dalībvalstu darba ņēmēju īpatsvars procentos no uzņēmējas valsts darbspējas vecuma iedzīvotāju skaita bija 0,001 % Portugālē, 0,1 % Francijā un Nīderlandē, 1,4 % Austrijā un 2 % Īrijā.
In the first quarter of 2005, the percentage of EU 10 workers compared to the working age population in the host country ranged from 0.001% in Portugal to 0.1% in France and the Netherlands, 1.4% in Austria, and 2% in Ireland.
Turklāt ievērojama daļa darba, kuru veic darba ņēmēji no desmit jaunajām ES dalībvalstīm, ir pagaidu vai sezonas darbs.
Furthermore, a substantial proportion of the work done by workers from EU 10 is of a temporary or seasonal nature.
Piemēram, 2004. gadā 87 % darba atļauju Austrijā tika izsniegtas laikposmam, kas nepārsniedz sešus mēnešus.
For example, 87% of the work permits issued in Austria were valid for less than six months.
Vācijā 95 % izsniegto darba atļauju bija ierobežots derīguma termiņš.
In Germany, 95% of the permits issued were of limited duration.
Ar transponēšanu saistītās grūtības
Transposition problems
Pārejas pasākumu tiesisko regulējumu transponējot valstu tiesību aktos, nav iespējams izvairīties no zināmām grūtībām.
When the legal framework established by the transitional arrangements was transposed into national law, some difficulties inevitably arose.
Konstatēti gadījumi, kad saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem astoņu jauno dalībvalstu valstspiederīgajiem ir jāsaņem darba atļauja pat tad, ja viņiem pievienošanās dienā jau bija atļauts strādāt attiecīgās dalībvalsts darba tirgū vismaz 12 mēnešu nepārtrauktu laikposmu.
There are cases in which a Member State’s law is such that nationals of the eight new Member States have to hold a work permit even if they had already been admitted at the time of accession onto the labour market concerned for a continuous period not less than 12 months.
Citos gadījumos astoņu jauno dalībvalstu darba ņēmējiem, kuriem ir atļauts likumīgi strādāt t. s. veco dalībvalstu darba tirgū, tiek piemēroti diskriminējoši tiesību akti kā priekšnoteikums sociālā nodrošinājuma saņemšanai.
In other cases, workers from the eight new Member States legally admitted onto the labour market of an old Member State are subject to discriminatory laws, this being a precondition of access to social advantages.
Kopumā vairākās dalībvalstīs apkopotā pieredze liecina, ka brīvu darbaspēka apriti no jaunajām dalībvalstīm ierobežo dažādi administratīvi pasākumi, kas ievērojami pārsniedz saskaņā ar pārejas pasākumiem paredzēto un atļauto.
In general, the experience passed on by some Member States shows that the free movement of nationals of the new Member States is being impeded by administrative action going far beyond what is provided for and allowed under the transitional arrangements.
Pārejas pasākumi, kas ierobežo brīvu darbaspēka apriti Eiropas Savienības darba tirgos
The transitional arrangements restricting the free movement of workers on EU labour markets
Atbildīgā komiteja Datums, kurā par pilnvarojumu paziņoja plenārsēdē
Committee responsible Date authorisation announced in plenary
Piezīmes (šī informācija ir pieejama tikai vienā valodā)
Comments (available in one language only)
– ņemot vērā Padomes lēmuma priekšlikumu (14343/2005),
– having regard to the proposal for a Council decision (14343/2005),
– ņemot vērā Padomes lūgumu dot piekrišanu saskaņā ar EK līguma 300. panta 3. punkta otro daļu un saistībā ar 37. pantu, kā arī 300. panta 2. punkta pirmo daļu ( C6‑0023/2006 ),
– having regard to the request for assent submitted by the Council pursuant to Article 300(3), second subparagraph, in conjunction with Article 37 and the first sentence of Article 300(2), first subparagraph of the EC Treaty ( C6‑0023/2006 ),
– ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ieteikumu ( A6‑0070/2006 ),
– having regard to the recommendation of the Committee on Fisheries ( A6‑0070/2006 ),
Tunzivis ir pārtikas pamatprodukts daudzās pasaules valstīs, nodrošinot ražotājvalstīm svarīgu ārzemju valūtas avotu.
Tuna is a staple food in many countries of the world, providing an important source of foreign currency for producer countries.
Milzīgā tirdzniecības aprite, kas pieaugusi ap šo zivju sugu, ir saistīta ar tunzivju pārstrādes rūpniecību – galveno zivju pārstrādes rūpniecības nozari pasaulē.
The immense trade flow that has grown up around this species is linked to the tuna-processing industry - the world’s main fish-processing industry.
Šis apstāklis ir radījis īpašas zvejas flotes, kas paredzētas dažādu tunzivju sugu zvejai un darbojas dažādos pasaules okeānos.
This has led to the emergence of specific fleets designed to catch various species of tuna, operating in the various oceans of the world.