natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tomēr regulāri jāveic esošo likumu pārskatīšana, lai izvērtētu to ietekmi uz uzņēmumu, it īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, darbību un nodarbinātības līmeni Eiropas Savienībā.
However, there is a need for a routine review of existing legislation to gauge its impact on the operation of enterprises, particularly SMEs and on employment levels in the Union.
Šajā saistībā neapšaubāmi būtu lietderīgi, ja dalībvalstis pieņemtu drosmīgāku politiku, lai pabeigtu vienotā tirgus izveidošanu, it īpaši attiecībā uz darba ņēmēju brīvu pārvietošanos un pakalpojumu brīvu apriti.
In this connection, it would undoubtedly be useful for the Member States to adopt a bolder policy aimed at completing the single market, with particular reference to the free movement of workers and services.
Kopienas iestāžu īstenotajiem pasākumiem būtu jālikvidē šķēršļi un grūtības, kas rodas pārvalstiskā līmenī, jo tās joprojām ir nozīmīgs faktors, kurš kavē lielāku Eiropas pilsoņu mobilitāti, kam ir būtiska nozīme ekonomikas attīstībā un tātad arī nodarbinātības uzlabošanā.
The efforts undertaken by the Community institutions should result in the removal of barriers and difficulties arising at supranational level, since these continue to be a major factor hampering the growth of mobility for European citizens, which is crucial to economic growth and hence to employment.
Atklātajai koordinēšanas metodei būtu jākļūst par pamatu dinamiskākai pozitīvās pieredzes apmaiņai starp dalībvalstīm aktīvas darba tirgus politikas jomā.
The open method of coordination should serve as a framework for more dynamic exchanges of positive experience by Member States in the field of active labour market policies.
Komisijas ziņojums „Nodarbinātība Eiropā 2006. gadā” attiecas uz elastīgumu un sociālo drošību ES darba tirgos un stingri norāda, ka ilgtermiņa perspektīvā lietpratīgas apmācības organizēšanai ir daudz pozitīvāka ietekme, palīdzot cilvēkiem bez darba iekārtoties darba tirgū.
The Commission, in its report on Employment in Europe 2006, deals with flexibility and security in EU labour markets and explicitly points out that, from a long-term prospective, providing competent training for people without work has a much greater positive influence in helping them cope in the labour market.
Tāpēc jāpievērš lielāka uzmanība gan strādājošo, gan bezdarbnieku apmācības pieejamībai un kvalitātei.
Hence greater emphasis must be placed on the availability and quality of training both for workers and the unemployed.
Tā kā personiskajai motivācijai tomēr ir būtiski svarīga nozīme jebkura mācību procesa panākumos, atbilstošajiem mācību priekšmetiem, piemēram, uzņēmējdarbības mācībai un personiskās karjeras vadībai, būtu jākļūst par skolu mācību programmu pastāvīgu daļu.
However, because individual motivation is of key importance to the success of any learning process, appropriate courses, such as entrepreneurial studies and personal career management, should be a permanent feature of school syllabuses.
Ar profesionālo darbību saistītie Lisabonas stratēģijas mērķi ir sasniegti četrās ES valstīs, kas viena no otras ievērojami atšķiras pēc arodbiedrību biedru skaita un aktivitātes līmeņa.
The Lisbon strategy goals relating to professional activity have been attained in four EU countries, which considerably differ from others by virtue of the numerical strength and level of activity of their trade unions.
Tomēr sociālais dialogs par jautājumiem, kas ir būtiski svarīgi ekonomikas attīstībai un tātad arī nodarbinātības uzlabošanai, jārisina visur.
However, social dialogue on questions crucial to economic development, and thus to increased employment, is needed everywhere.
Papildus dialogam Eiropas un valstu līmenī jāuzsver arī dialoga vērtība nozares līmenī, kas nodrošina iespējas labāk reaģēt uz mainīgajiem tirgus apstākļiem.
In addition to dialogue at European and national level, emphasis should also be placed on the value of dialogue at industry level, which provides a better framework for responding to changing market conditions.
Pietiekams sociālais dialogs ļauj pārvarēt saspīlējumu starp darbiniekiem un darba devējiem un palielināt savstarpējo uzticēšanos.
A healthy social dialogue makes it possible to overcome tensions and build trust between workers and employers.
Sociālie partneri var sniegt pozitīvu ieguldījumu, iedrošinot tos, kas nav iekļāvušies darba tirgū, izmantot alternatīvo nodarbinātības veidu priekšrocības situācijās, kad nav pieejami tradicionālie līgumi.
The social partners could make a positive contribution by encouraging those outside the labour market to take advantage of alternative forms of employment in situations where traditional contracts are not available.
Šādas alternatīvas ir labākas par bezdarbu.
Such alternatives are better than unemployment.
Komisijai un dalībvalstu valdībām jāatbalsta spēcīgu sociālo partneru attīstība un saistībā ar darba likumdošanu jāveicina sadarbība un pozitīvas pieredzes apmaiņa starp organizācijām, kā arī strādājošajiem un darba devējiem paredzētas apmācības un informācijas kampaņas par strādājošo tiesībām un darba likumdošanas prasību neievērošanas negatīvajām sekām.
The Commission and the Member States' governments should support the development of strong social partners and, in the context of labour law, encourage cooperation and exchange of positive experiences between organisations, as well as promoting training and information campaigns aimed at workers and employers concerning workers' rights and the adverse effects of failure to comply with labour law requirements.
par darba likumdošanas modernizēšanu, lai risinātu 21. gadsimta radītās problēmas
on Modernising labour law to meet the challenges of the 21st century
Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Nodarbinātības un sociālo lietu komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on the Internal Market and Consumer Protection calls on the Committee on Employment and Social Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
4. pauž uzskatu, ka patiesais mērķis ir nodrošinājums ar darbu, lai, zaudējot darbu, būtu iespējams ātri atrast jaunu darbavietu; šajā sakarā uzsver, ka īpaša nozīme ir mūžizglītībai;
Takes the view that job security must really be the aim, so that when jobs are lost there is a chance of being re-employed rapidly; in this connection underlines the special importance of lifelong learning;
6. vērš uzmanību uz darbā norīkošanas direktīvu, regulu par sociālās nodrošināšanas sistēmām un citām regulām ES līmenī, kas nodrošina darba ņēmēju tiesību vispusīgu aizsardzību; pauž uzskatu, ka nav pamata Eiropas līmenī nošķirt “nodarbinātās” un “pašnodarbinātās” personas; iestājas par darba tirgus izveidi Eiropā un par pakalpojumu sniedzēju brīvu pārvietošanos Eiropas Savienībā; pretrunas starp dalībvalstu darba tiesībām un iekšējā tirgus noteikumiem ir jārisina, piešķirot prioritāti dalībvalstu darba tiesību normām;
Draws attention to the posting of workers directive, the regulation on social security systems and other regulations at EU level that provide comprehensive protection for employees’ rights; takes the view that there is no point in defining ‘employed’ and ‘self-employed’ at European level; supports the implementation of a European labour market and the free movement of service providers in the Union; cases of conflict between national labour law and internal market rules should be resolved through precedence being given to national labour law rules;
8. šajā sakarā atsaucas uz Eiropas Kopienu Tiesas spriedumu Wolff un Müller lietā, kurā atzīts līgumslēdzēja uzņēmēja un apakšuzņēmēja ķēdes atbildības princips; aicina Komisiju veicināt un atvieglot ciešāku sadarbību un paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstu iestādēm; aicina nepakļaut galveno uzņēmumu papildu birokrātiskam vai finansiālam slogam.
Refers, in this regard, to the Wolff & Müller judgment of the Court of Justice recognising the principle of responsibility for the chain between the contracting undertaking and the subcontracting undertaking; calls on the Commission to encourage and facilitate enhanced cooperation and sharing of best practice between Member State authorities; calls for the main undertaking not to be subjected to any additional bureaucratic or financial burden.
Mia De Vits 1.3.2007.
Mia De Vits 1.3.2007
Ekonomikas un monetārā komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Nodarbinātības un sociālo lietu komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Economic and Monetary Affairs calls on the Committee on Employment and Social Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
3. uzsver, ka Eiropas ekonomikai ir nepieciešams lielāks nodarbināto skaits, lai konkurētu pasaules tirgū un izpildītu sociālās drošības saistības;
Underlines that the European economy needs more people in employment in order to be able to compete globally and to fulfil the promises of social security;
7. uzsver, ka ir svarīgi garantēt atbilstību starp darba tiesību jomā panākto attīstību, saskaņojot ES direktīvas un kolektīvos līgumus, un atvērto koordinācijas metodi, īpašu uzmanību pievēršot jaunajām dalībvalstīm, un mudina Komisiju ņemt vērā dalībvalstu darba tirgu atšķirības, lai stiprinātu ieceri izveidot konkurētspējīgu, inovatīvu un integrētu Eiropu;
Stresses the importance of guaranteeing consistency between progress in the field of labour law achieved with EU harmonisation through directives and collective agreements and the open coordination method, with particular attention to the new Member States, and urges the Commission to take account of the persisting differences between national labour markets with a view to strengthening the project of creating a competitive, innovative and inclusive Europe;
10. uzskata, ka ir jāpanāk taisnīgs līdzsvars starp elastīgumu un drošību, ņemot vērā uzņēmumu un darba ņēmēju situāciju un prasības, un atzīmē, ka elastīgums un drošība ir gan uzņēmumu, gan darba ņēmēju savstarpēja prasība; atkārtoti pauž vajadzību ieviest elastīgumu gan attiecībā uz nodarbinātības veidiem, gan uz darba laiku, tādējādi radot apstākļus darba ņēmēju iekļūšanai un palikšanai darba tirgū; norāda uz vajadzību apsvērt jautājumu par pienākumu pārdali un darba uzdevumu savienošanu ar ģimenes un privāto dzīvi; uzskata, ka ir jāņem vēra visi nodarbinātības veidi, tostarp aprūpes jomas profesijas un brīvprātīgs darbs;
Considers that it is necessary to strike a fair balance between flexibility and security by taking into account the requirements and situation of firms and employees and notes that both firms and employees each require flexibility and security from one another; reiterates the need for flexibility whether in terms of types of employment or working hours thus creating the conditions for workers to access and stay in the labour market; points to the need to consider the issue of reallocating roles and reconciling professional, family and personal commitments; considers that it is necessary to take account of all forms of employment, including the caring professions and voluntary work;
12. vērš uzmanību uz vajadzību apzināt veidus, kā drošības garantijas pielāgot, nevis tikai paplašināt vai samazināt, un pauž bažas par riskiem, kas saistīti ar sloga pārvietošanu uz valsts budžetu, un par iespējamo ietekmi uz Stabilitātes un izaugsmes paktu;
Draws attention to the need to devise means of adjusting safeguards rather than merely extending or reducing them, and expresses concern at the risks involved in transferring the burden to the public budget, and the potential implications for the stability and growth pact;
14. tomēr norāda, ka mazāku uzņēmumu darba devēji neelastīgu nodarbinātības regulējumu bieži min kā apstākli, kas kavē darbības paplašināšanu un jaunu darbinieku pieņemšanu, un ka pamatotas darba attiecību pārtraukšanas izmaksu un sarežģījumu dēļ potenciālie nākamie darba devēji reizēm saņem neprecīzas atsauksmes vai darbā tiek paturēti nepiemēroti darbinieki un ka šie faktori var ekonomiski ietekmēt konkurētspēju, kas savukārt var ietekmēt visu sabiedrību;
Notes however that smaller employers often cite inflexibility in employment regulation as a deterrent to expansion and the recruitment of new employees and that the costs and difficulties of terminating employment, for justified reasons, sometimes lead to inaccurate references being given to potential future employers or the retention of inappropriate employees and that these factors can have an economic effect upon competitiveness which is of consequence to society as a whole;
Gabriele Albertini, Zsolt László Becsey, David Casa, Christian Ehler, Jonathan Evans, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Piia-Noora Kauppi, Astrid Lulling, Cristobal Montoro Romero, Joop Post, John Purvis, Alexander Radwan, Ivo Strejček, Pervenche Berès, Udo Bullmann, Ieke van den Burg, Donata Gottardi, Joseph Muscat, Dariusz Rosati, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Sharon Bowles, Sophia in 't Veld, Andrea Losco, Margarita Starkevičiūtė, Dariusz Maciej Grabowski, Guntars Krasts , Eoin Ryan, Heide Rühle, Sahra Wagenknecht, Cristian Stănescu.
Gabriele Albertini, Zsolt László Becsey, David Casa, Christian Ehler, Jonathan Evans, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Piia-Noora Kauppi, Astrid Lulling, Cristobal Montoro Romero, Joop Post, John Purvis, Alexander Radwan, Ivo Strejček, Pervenche Berès, Udo Bullmann, Ieke van den Burg, Donata Gottardi, Joseph Muscat, Dariusz Rosati, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Sharon Bowles, Sophia in 't Veld, Andrea Losco, Margarita Starkevičiūtė, Dariusz Maciej Grabowski, Guntars Krasts, Eoin Ryan, Heide Rühle, Sahra Wagenknecht, Cristian Stănescu.
A. tā kā pētījumi parādīja, ka jaunajā ekonomikā pastāv sociāla, it īpaši dzimumu nevienlīdzība, kam ir tendence pastiprināties galvenokārt tajās nozarēs, kurās ir vājas arodbiedrības un netiek slēgti kolektīvie līgumi;
A. whereas research has shown that in the new economy social and in particular gender inequalities exist and will tend to intensify, mainly in those sectors where trade unions are weak and no collective agreements exist,
B. tā kā ar nodarbinātību un sociālo aizsardzību saistītās pamattiesības varētu vērā ņemami samazināties attiecībā uz sievietēm, izraisot nedrošību saistībā ar turpmākajām nodarbinātības iespējām, kas skar nozīmīgu izvēli personīgajā dzīvē, piemēram, ģimenes plānošanu;
B. whereas basic employment or social protection rights might be significantly reduced for women, giving rise to a situation of uncertainty about future employment prospects and affecting crucial choices in their private lives such as planning a family,
C. tā kā darba tirgū sievietēm ir sliktākas iespējas, kā arī nesamērīgi daudz sieviešu ir nodarbinātas nepilnas slodzes darbā, kā arī jauna, bieži vien riskanta veida darbā, piemēram, pagaidu darba līgumi, gabaldarba līgumi, viņām ir apgrūtinātas iespējas pilnā mērā izmantot sociālās tiesības un sociālos pabalstus, kā arī vienādu atalgojumu un karjeras iespējas;
C. whereas women are in a disadvantaged position in the labour market and are disproportionately represented in part-time work and in new, often precarious, forms of working arrangements, such as non-permanent contracts and rental work contracts, facing obstacles in seeking access to full social rights and benefits, as well as equal salaries and career opportunities,
D. tā kā diskriminācija attiecībā uz piekļuvi darba tirgum, kuras upuri ir sievietes un kura izpaužas kā paaugstināts nabadzības risks, īpaši atšķirības darba samaksā, kas joprojām pastāv, neskatoties uz vienādu vai augstāku izglītības un apmācības līmeni nekā vīriešiem;
D. having regard to the forms of discrimination suffered by women as regards access to the employment market and resulting in a higher risk of poverty, in particular persistent income differentials even in the case of women whose education and training levels equal or exceed those achieved by men,
E. tā kā sievietēm nelabvēlīgā situācija darba tirgū izraisa to, ka viņas saņem vidēji par 15 % zemāku algu nekā vīrieši, neskatoties uz to, ka vienāda samaksa par darbu jau no paša sākuma ir iekļauta Eiropas Savienības tiesību aktos;
E. whereas the disadvantaged situation of women on the employment market means that they are paid on average 15% less than men, even though equal pay for men and women has been enshrined in EU law ever since that law came into being,
F. tā kā nevienlīdzība izraisa tiešas un netiešas tautsaimniecības izmaksas, tā kā, gluži pretēji, vienlīdzīga attieksme rada konkurences priekšrocības, šādas attieksmes īstenošana tādējādi ir tautsaimniecības un sociālās attīstības svarīgs uzdevums, turklāt Eiropas Savienība nevar atļauties iztikt bez sieviešu enerģijas un produktivitātes, jo sievietes veido pusi no iedzīvotāju skaita;
F. whereas inequalities generate a direct and indirect economic cost and whereas - on the contrary - equal treatment generates competitive advantages, hence the establishment of equal treatment constitutes a major strategic contribution to social and economic development; whereas, furthermore, the European Union cannot afford to dispense with the energy and the productive capacity of women, who make up half of the population,
G. tā kā pašreiz sievietēm ir trīskāršs pienākums, proti, palielināt viņu līdzdalību darba tirgū, dzemdēt vairāk bērnu, kā arī nodrošināt lielāku pieprasījumu pēc atbildības ģimenē, jo gandrīz vienmēr tieši sievietēm jārod kompromiss, lai apvienotu darbu ar ģimenes vajadzībām, kā arī viņām jāizjūt lielāks stress un satraukums profesionālo un ģimenes lomu apvienošanas dēļ;
G. whereas women are now confronted with a triple bind, i.e. to increase their labour market participation, to give birth to more children and to face a growing demand for caring responsibilities in their families, while it is nearly always the woman who is required to make the compromises necessary to fit work around the family’s needs and who experiences high levels of stress and anxiety because of the combination of working and caring roles,
H. tā kā sievietes bieži vien pamet darba tirgu uz lielāku laikposmu bērna kopšanas un ģimenes pienākumu dēļ; tā kā sieviešu iespējas no jauna iesaistīties darba tirgū ir mazākas;
H. whereas women often leave the labour market for extended periods of time because of child or family care responsibilities and their chances of reintegrating into the labour market are reduced,
I. tā kā ir izrādījies, ka simtiem tūkstošu sieviešu pieņem nelikumīgus darba noteikumus, tāpēc, ka tām nav izvēles, jo viņas strādā par mājkalpotājām ārpus savas mājsaimniecības vai arī apkopj gados vecākus ģimenes locekļus;
I. whereas it is a fact that hundreds of thousands of women accept irregular conditions of employment because they have no choice because they are domestic workers outside their own household or have caring responsibilities for elderly family members,
2. aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt tiesības uz sociālo aizsardzību, kā arī uz minimālajiem ienākumiem drošai eksistencei, kura nav saistīta ar darba stāžu un līguma veidu, kas nodrošināta indivīdam kā viņa pamattiesības;
Calls on the Commission and the Member States to guarantee the right to social protection and to a minimum income to allow a secure existence which should be disconnected from the employment record and type of contract and guaranteed to all individuals as a fundamental right;
6. aicina dalībvalstis un darba devējus sniegt jaunas iespējas, izmantojot elastīgu darba laiku, kā arī veicināt nepilna laika darbu un pašnodarbinātību, vienlaicīgi nodrošinot sociālo aizsardzību un pensiju, lai pastiprinātu sieviešu, jaunu un gados vecāku cilvēku nodarbinātību;
Calls on the Member States and employers to provide new opportunities through flexible working hours and to promote part-time and self-employed jobs while ensuring social protection and pension rights in order to enhance the participation in the workforce of women, young and older people;
16. aicina dalībvalstis veicināt pasākumu pieņemšanu līdztiesības labā uzņēmumos, lai izskaustu diskriminējošas situācijas saistībā ar darba apstākļiem, seksuālu uzmākšanos, seksismam raksturīgas valodas lietojumu, norīkojot amatos un darba laika ieviešanā, kā arī nodrošināt līdzsvarotu vīriešu un sieviešu līdzdalību uzņēmumu valdēs.
Calls upon the Member States to promote the adoption of methods which will encourage equality within businesses with a view to eradicating discrimination as regards working conditions and the establishment of working hours, sexual harassment and the use of sexist language in job descriptions, and to ensure that managerial bodies contain equal numbers of men and women;17.
17. aicina dalībvalstis nodrošināt, ka sievietēm un vīriešiem, lai nodrošinātu savu pensiju pēc aktīvo darba gaitu beigām, ir iespēja pat saīsinot vai pārtraucot darba gaitas, lai nodotos bērnu audzināšanai, nepārtraukti iesaistīties sociālā nodrošinājuma sistēmā; uzsver, ka jānodrošina darbinieku mūžiglītība, lai sekmīgi noritētu pāreja no vienas nodarbinātības situācijas uz citu;
Calls upon the Member States to ensure that, at every stage of their life (even if they shorten or interrupt their working lives in order to bring up children), men and women are permanently affiliated to a social-security scheme, so as to ensure that their pension rights are safeguarded once their working life is over; underlines the necessity of assuring the necessary education for workers throughout their lives in order to make successful transitions between different employment situations;
21. norāda, ka sieviešu un vīriešu nevienlīdzība un sieviešu kopējā darba slodze turpmāk palielināsies, ja sieviešu nodarbinātības veicināšanā netiks ņemts vērā sieviešu darbs ģimenes aprūpē un mājās.
Points out that inequality between women and men and women’s overall workload will further increase if the stimulation of female employment is carried forward without taking into account women’s care and domestic work;
27. prasa Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm, veikt periodisku veikto pasākumu ietekmes izvērtēšanu, lai varētu veikt vajadzīgos pasākumus to aspektu labošanai, kuros nav panākts nozīmīgs progress vīriešu un sieviešu līdztiesības jomā.
Calls upon the Commission - in conjunction with the Member States - to assess periodically the impact of the action taken, so that the necessary remedies can be applied in areas in which there has been no significant progress in respect of equality between men and women.
Darba likumdošanas modernizēšanu, lai risinātu 21. gadsimta radītās problēmas
Modernising labour law to meet the challenges of the 21st century
Alfonso Andria , Tatjana Ždanoka
Alfonso Andria, Tatjana Ždanoka
par finanšu pakalpojumu politiku laikposmā no 2005. līdz 2010. gadam —Baltā grāmata
on financial services policy (2005-2010) - White Paper
JuridiskāS komitejaS ATZINUMS................................................................................20
OPINION of the Committee on Legal Affairs ......................................................20
par finanšu pakalpojumu politiku laikposmā no 2005. līdz 2010. gadam — Baltā grāmata
on financial services policy (2005-2010) - White Paper
– ņemot vērā Komisijas Balto grāmatu par finanšu pakalpojumu politiku laikposmā no 2005. līdz 2010. gadam ( COM(2005)0629 ) (tālāk tekstā — Komisijas Baltā grāmata),
– having regard to the Commission White Paper on Financial Services Policy 2005-2010 ( COM(2005)0629 ) (Commission White Paper),
– ņemot vērā Komisijas pieņemtā Finanšu pakalpojumu rīcības plāna ( FSAP ) ( COM(1999)0232 ) īstenošanu, it īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 28. janvāra Direktīvu 2003/6/EK par iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipulācijām (tirgus ļaunprātīga izmantošana)
– having regard to the implementation of the Financial Services Action Plan (FSAP) ( COM(1999)0232 ) adopted by the Commission, in particular Directive 2003/6/EC of the European Parliament and of the Council of 28 January 2003 on insider dealing and market manipulation (market abuse)