natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Taču papildus nopietnajam slogam, ko tie uzliek valsts budžetam, tie atrauj valsts līdzekļus ES apstiprinātām valsts atbalsta shēmām, kas var būt būtiski, palīdzot pārmaiņām nozarēs, kurās ir tikai ierobežoti Kopienas līdzekļi vai tādu nav nemaz.
But on top of the serious burden it puts on the national budget, it distracts national resources from EC approved state aid schemes, which may be essential in assisting the necessary changes in sectors, where no or limited Community resources are available.
Vairākumam JDV bija jāizmanto „negatīvās modulācijas” iespēja (lauku attīstības avotu pārgrupēšana, lai samaksātu (PVTM).
The majority of the new Member States had to use the ‘negative modulation’ option (regrouping of rural development sources to pay the CNDP).
Astoņas JDV izvēlējās vienoto platībatkarīgo maksājumu shēmu (VPMS) tādēļ, ka tās nebija gatavas sarežģītās ES 15 dalībvalstu tiešo maksājumu sistēmas izmantošanai.
Eight new Member States chose the single area payment scheme (SAPS) , due to the fact that they were not prepared for the operation of the sophisticated system of the direct payments in the EU-15.
Kopumā platībatkarīgie, pilnīgi atsaistītie vienādas likmes VPMS maksājumi izrādījās sekmīgi.
In general the area based, fully decoupled, flat rate SAPS payments proved to be successful.
Gan lauksaimnieki, gan valsts iestādes ir apmierinātas ar vienkāršajiem noteikumiem un nosacījumiem.
Both farmers and national authorities are pleased with the simple rules and conditions.
Vairākums JDV gribētu turpināt VPMS tik ilgi, cik iespējams, lai gan sistēmai ir daži trūkumi.
The majority of the new Member States would like to continue the SAPS as long as possible despite of some disadvantages of the system.
Taču dažas JDV uzskata, ka zināmi saistītie maksājumi ir nepieciešami vismaz uz laiku, kamēr notiek orientēšanās lauksaimnieciskās ražošanas pārmaiņās.
However, some new Member States consider that certain coupled payments are necessary, at least temporarily for the orientation of the changes in the agricultural production.
Šīs valstis sekmīgi izveidoja dažas papildu valsts tiešo maksājumu (PVTM) „aploksnes” ar pilnīgi vai daļēji saistītiem maksājumiem nozarēs, kurās VPMS maksājumiem bija nopietni trūkumi (piemēram, tabakas, piena un liellopu gaļas nozarē).
These countries successfully created several CNDP envelopes, with fully or partly coupled payments for sectors, where SAPS payments brought severe disadvantages (e.g. tobacco, milk and beef).
Grozījumi EK tiesību aktos, ko ieviesa cukura reforma, atvieglo pāreju no VPMS uz vienoto maksājumu shēmu (VMS) .
Amendments in the EC legislation, introduced by the sugar reform facilitate the switch from SAPS to SPS .
Cita starpā tie ļauj JDV novirzīties no izteikti reģionālā VMS modeļa.
Among others enable new Member States to deviate from the clearly regional model of the SPS.
Taču Komisija nav vēl sagatavojusi priekšlikumu par pārmaiņas detalizētajiem noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz PVTM noteikumiem.
However the Commission have not yet made a proposal on the detailed rules of the change, especially as CNDP rules are concerned.
Šīs nenoteiktības dēļ JDV ir spiestas turpināt VPMS izmantošanu.
This uncertainty forces new Member States to continue the SAPS application.
Lauku attīstības shēma tikai daļēji apmierina JDV vēlmes.
The rural development scheme fulfils only partly the expectations of the new Member States.
Pašreizējā sistēma dod tikai daļēju ieguldījumu kopīgi nosprausto mērķu sasniegšanā.
The present system contributes only partly to the realisation of the commonly agreed goals.
Tā nav pietiekami orientēta uz ilgtspējīgu attīstību un uz problēmu risināšanu ārpus lauksaimniecības.
They do not orient enough to a sustainable development and to the solution of problems outside of the agriculture.
Kopienas avoti ir ierobežoti, noteikumi ir sarežģīti.
Community sources are limited, rules are complicated.
Lai gan nesen pieņemtie Kopienas noteikumi pieļauj iespēju tiešo maksājumu brīvprātīgai modulācijai arī jaunajās dalībvalstīs, ir ļoti maz ticams, ka tās izmantos šo iespēju, kamēr notiek tiešo maksājumu pakāpeniska ieviešana.
Although recently adopted community rules allow the possibility of voluntary modulation of direct payments in the new Member States as well, it is very unlikely that they will make use of this option until the phasing-in of the direct payments lasts.
Ar tiešo maksājumu, lauku attīstības pasākumu un apstiprinātu valsts atbalsta shēmu palīdzību JDV var radīt piemērotāku sistēmu savas lauksaimniecības un lauku sabiedrības attīstībai.
With the help of direct payments, rural development measures and approved state aid schemes new Member States can create a more suitable system for the development of their agriculture and rural society.
Nesenās tiesību aktu izmaiņas un priekšlikumi (piemēram, cukura reforma, VPMS piemērošanas paplašināšana, enerģijas kultūraugi) dod ieguldījumu šā mērķa sasniegšanai.
The recent changes in the legislation and proposals (e.g. sugar reform, extension of the SAPS application, energy plants) contribute to this goal.
Taču ir nepieciešama dažu noteikumu papildu atvieglošana.
But further facilitation of some rules is necessary.
Ir ieteicams atlikt savstarpējās atbilstības noteikumu piemērošanu jaunajās dalībvalstīs, kamēr tajās notiek tiešo maksājumu pakāpeniska ieviešana.
It is advisable to postpone application of cross compliance rules in the new Member States until they face phasing-in of direct payments.
Lauku attīstības programmu pārvaldība būtu jāvienkāršo, tomēr nekaitējot vispārējiem principiem.
Management of the rural development programmes could also be made less difficult, without harming the general principles.
KLP ietekme uz dažādām lauksaimniecības nozarēm jaunajās dalībvalstīs ievērojami atšķiras.
The effects of the CAP on the different agricultural sectors in the new Member States vary largely.
Graudkopība ir kļuvusi par lielāko ieguvēju no KLP piemērošanas.
Cereal farming has become the biggest winner of the CAP application.
Iejaukšanās un cenu garantijas sistēma ar platībatkarīgu tiešu atbalstu ļauj lauksaimniekiem labāk izmantot savu zemi; var sagaidīt tālāku ražīguma pieaugumu.
Intervention and price guarantee system with area based direct aid enable farmers to make use comparative advantages of their plots; further increase of the production is expected.
Sarežģītāka aina ir vērojama liellopu gaļas un piena ražošanas nozarē.
A mixed picture can be observed in the beef and milk sector.
Īpaši pasākumi ar piena saimniecību maksājumiem papildinājumu formā, kas sākās ar 85 % 2004. gadā, palīdzēja saglabāt piena ražošanu vairākās valstīs.
Specific arrangements by dairy payments, in form of top-up started at 85 % in 2004, helped to maintain milk production in numerous countries.
Izredzes gaļas lopkopībai ir ierobežotas, ja PVTM sadala atkarībā no platības.
Chances for beef farming are limited, if the CNDP is distributed on area basis.
Cūkgaļas un putnu gaļas nozari sagaida ļoti lielas problēmas.
The pork and poultry sector face extreme challenges.
Šīs nozares īstenībā nesaņem nekādu Kopienas atbalstu, un valsts palīdzības līmenis arī ir ierobežots.
They receive practically no community aid, and the level of national assistance is also limited.
Ražošanas izmaksas pieauga barības cenu pieauguma dēļ, taču ražotāja cenas palika nemainīgas.
Production costs increased due to higher feed prices, while producer prices remained at the same level.
Augļu un dārzeņu nozare ir svarīga tikai dažās JDV.
The fruit and vegetable sector is important only in certain new Member States.
Zemas kvalitātes augļu un dārzeņu produkcijas imports nozīmē reālu izaicinājumu lauksaimniekiem.
Import of low quality fruit and vegetable products means a real challenge for the farmers.
Tikai ražotāju mazākums ir dalībnieki atzītās ražotāju organizācijās, kas dod tiem tiesības saņemt Kopienas atbalstu.
Only the minority of the producers is member in recognised producer organisations, enabling them to receive Community aid.
Starp svarīgākajiem argumentiem par labu tiešo maksājumu pakāpeniskai ieviešanai bija tie, kas saistīti ar dažādiem attīstības līmeņiem, atšķirīgo dzīves līmeni un jo īpaši ar cenu līmeņiem, kā arī tas, ka lauksaimnieki jaunajās dalībvalstīs prasa mazāku ienākumu kompensāciju.
One of the most important arguments for the phasing-in of the direct payments were those related to the different levels of development, standard of living, and especially cost levels and that farmers in the new Member States require less income compensation.
Turklāt tika apsolīts, ka diskrimināciju tiešajos maksājumos kompensēs ar lielākiem līdzekļiem lauku attīstībai.
It was further promised that the discrimination in direct payments will be compensated with the increased rural development allocations.
Reālie skaitļi tomēr neapstiprina sākotnējo koncepciju, un prognozes par lielāku otrā pīlāra finansējumu arī izrādījās iluzoras.
The actual figures however fail to underpin the original concept and the expectations for increased second pillar funding also proved to be illusionary.
2007.–2013. gada finanšu plānā ir nopietna neatbilstība līdzekļu piešķiršanā.
In the 2007-2013 Financial Perspectives there is a serious imbalance in the allocation of resources.
Vidējais Kopienas atbalsta līmenis lauksaimniecībai un lauku attīstībai jaunajām dalībvalstīm būs tikai 29–33 % uz vienu lauksaimnieku un 62–64 % uz hektāru salīdzinājumā ar vecajām dalībvalstīm septiņu gadu laikā.
The average level of Community support for agriculture and rural development for the new Member States would be only 29-33 % per farmer and 62-64 % per hectare in comparison with the old Member States during the seven years.
I tabula rāda, kā tiešo maksājumu un lauku attīstības piešķīrumu līmenis par 1 ha lauksaimniecībā izmantojamās zemes jaunajās dalībvalstīs pakāpeniski tuvojas atbilstīgajam līmenim ES 15 dalībvalstīs.
Table I shows how the level of the direct payments and rural development allocations on 1 ha utilised agricultural area in the new Member States gradually approaches those of the EU-15.
Pēc 2013. gada vairs nebūs ievērojamu atšķirību.
After 2013 there will be no considerable differences.
Tomēr, ja ņem vērā atbalstu uz vienu lauksaimniecībā nodarbināto, atšķirība paliek nozīmīga (II tabula).
However, if the aid on one agricultural worker is taken into account, the difference remains significant (Table II).
KLP nākotne paplašinātajā Eiropas Savienībā
Future of the CAP in the enlarged European Union
Paplašināšanās, kas notika 2004. gadā, palielināja Eiropas lauksaimniecības daudzveidību un turklāt ierobežoja kopēju noteikumu piemērošanas iespējas.
The 2004 enlargement increased the diversity of the European agriculture, and limited further the possibility of application of common rules.
Paplašinātās ES mainīgās vajadzības un iezīmes ir jāņem vērā KLP nākotnes reformās.
The changing needs and characteristics of an enlarged EU have to be taken into consideration in the future reforms of the CAP.
Ir jāizvirza jauni mērķi un uzdevumi, lai nodrošinātu ilgtspēju, apmierinātu īpašās vietējās un reģionālās lauksaimniecības un lauku sabiedrības vajadzības, kā arī patērētāju, nodokļu maksātāju, apkārtējas vides aizsargātāju u.c. grupu vēlmes.
It is imperative to set new objectives and goals in order to ensure long term sustainability, fulfil specific local and regional needs of the agricultural and rural society and the expectation of the consumers, taxpayers, environmentalists etc.
Jauno dalībvalstu pieredze pierāda, ka ir nepieciešama tālāka KLP reforma .
Experiences of the new Member States prove that further reform of the CAP is necessary.
Statistikas dati rāda ievērojamu lauksaimniecības ienākumu vispārējo pieaugumu jaunajās dalībvalstīs.
Statistical data show a considerable general development in the agricultural income in the new Member States.
Taču labumu no tiešajiem maksājumiem gūst galvenokārt graudaugu ražošana un ganību lopkopība.
But mainly the production of cereals and pasture based animal husbandry benefit form the direct payments.
Jaunajās dalībvalstīs novēro arī labi zināmo parādību – „ražošana subsīdiju dēļ”.
The well-known phenomenon of ‘production for the subsidies’ is also observed in the new Member States.
Lai gan tie ir nodalīti, VPMS maksājumi paātrina saimniecību koncentrēšanos, nostiprina aramzemes augkopību.
Although they are decoupled, SAPS payments speed up farm concentration, strengthen arable cropping.
Jauno dalībvalstu pieredze neapstiprina pilnībā tiešo maksājumu pilnīgās atsaistīšanas koncepciju , ko veicina Komisija, jo dalībvalstis neatbalsta vienkāršo vienādas likmes maksājumu sistēmu.
Experiences of the new Member States do not confirm entirely the total decoupling concept of direct payments, promoted by the Commission, as Member States are not in favour of the simple, flat rate system of payment.
To vairākums plāno dot priekšroku dažām nozarēm ar to iespēju izmantošanu, kas paredzētas jaunākajos tiesību aktos.
Most of them intend to prefer some sectors with the use the options, provided for in the recent legislation.
KLP reformu galvenās pārbaudes laikā būtu jāizpēta un varbūt jāatļauj citas iespējas, tostarp tiešie maksājumi nozarēm un saņēmējiem, kuri pašlaik ir izslēgti.
During the ‘health check’ further options ought to be explored and possibly allowed, including direct payments for sectors and beneficiaries currently excluded.
VMS „aploksnes” var uzskatīt par Kopienas finansiālo palīdzību dalībvalstīm ienākumu kompensācijai lauksaimniecībā.
The SPS envelopes can be considered as Community financial assistance for income compensation in the agriculture of the member states.
Ņemot vērā savas lauksaimniecības īpašo situāciju, grūtības un prasības, katrai dalībvalstij būtu jārada visērtākā ienākumu kompensācijas sistēma, izmantojot to „iespēju izvēlni”, kas paredzētas Kopienas tiesību aktos.
Taking into consideration of the specific situation, difficulties and requirements of their agriculture, every Member State could create the most convenient income compensation system, using the ‘menu of options, ‘laid down in the Community legislation.
Jaunas iespējas varētu nozīmēt cita starpā paplašinātu palīdzību ražotāju organizācijām, kas dod ieguldījumu efektīva lauksaimniecības riska un krīžu pārvaldības sistēmās.
New options could mean among others extended aid to producer organisations, contribution to an efficient agricultural risk and crisis management system.
Komisijai ir jāpārrauga piemērošana, lai novērstu jebkādus traucējumus.
The Commission has to supervise the application in order to avoid any distortion.
Šī koncepcija atkārtoti nerenacionalizēs KLP.
This concept will not renationalise the CAP.
Kompromisa vispārējo nosacījumu vietā, kuri nekur perfekti nedarbojas, ir vajadzīga elastīgāka sistēma.
Instead of compromised general conditions, which work nowhere perfectly, a more flexible system is needed.
Ir jāatzīmē, ka šī koncepcija nav pilnīgi jauna.
It has to be noted that this concept is not entirely new.
Komisijas priekšlikums par banānu kopējā tirgus organizēšanas reformu ir pamatots uz tiem pašiem principiem, un daļēji līdzīga sistēma ir ieteikta reformai vīna nozarē.
The Commission proposal on the reform of the banana common market organisation is based on the same principles, and a partly similar system is proposed in the case of the wine reform.
Lauku attīstības programmu pārvaldība arī ir jāvienkāršo.
Management of the rural development programmes has to be facilitated also.
Lai piepildītu patērētāju un nodokļu maksātāju cerības, ir pastāvīgi jānostiprina Kopienas standarti un noteikumi par pārtikas kvalitāti un drošību, vidi un dzīvnieku labturību.
In order to fulfil expectations of the consumers and the taxpayers, community standards and rules on quality, food safety, environment and animal welfare have to be strengthened continuously.
Nākamam svarīgam solim ir jābūt valsts atbalsta noteikumu elastīguma pieaugumam.
A further important step has to be the increase of flexibility in the case of the state aid rules .
Skaidri definētiem, pietiekami plašiem kategoriju atbrīvojumiem un ievērojamam de minimis līmeņa pieaugumam ir jānodrošina vajadzīgā elastība jaunajās dalībvalstīs, nekaitējot konkurences noteikumiem.
A clearly defined, sufficiently wide range of block exemptions and a considerable increase of the ‘de minimis’ level would provide for the necessary flexibility of new Member States without harming the competition rules.
Komisija uzskata, ka atsaistīto tiešo maksājumu noteikumi ir nepieciešami, lai izpildītu ES saistības PTO par iekšējo atbalstu.
The Commission argues that decoupled direct payment rules are necessary for the fulfilments of EU WTO commitments on internal support.
PTO sarunu partneri, jo īpaši ASV, ir ieinteresēti to iekšējā atbalsta līmeņa saglabāšanā un tirgus aizsardzības tālākā samazināšanā.
WTO negotiating partners, especially the USA is interested in the maintenance of their internal support level and in further reduction of market protection.
ES varētu piekrist šiem pasākumiem, ja sarunu partneri arī piekristu, ka tikai zināma daļa no ES tiešajiem maksājumiem tiktu atsaistīta un kļūtu par daļu no „zaļās kastes”.
EU might agree with these endeavours if negotiating partners also agree that only a certain part of the EU direct payments will be decoupled and consequently part of the ‘green box’.
Ir svarīgi, lai nākotnes KLP reformas būtu motivētas ar mērķi apmierināt dalībvalstu lauksaimniecības un lauku apvidu iedzīvotāju vajadzības un nodrošināt ilgtspēju, ar centieniem vienkāršot un samazināt administratīvo slogu, ar neatlaidīgu prasību radīt ražošanas sistēmu, kas pilnībā atbilst patērētāju cerībām saistībā ar konkrēto budžetu.
It is important that future CAP reforms have to be motivated by the aim of fulfilling needs of the member states’ agriculture and rural population and of ensuring the sustainability; by the endeavour of simplification and reduction of administrative burdens; by the imperative of creating a production system fully in conformity with the expectation of the consumers within the given budgetary framework.
Referenta nobeiguma komentāri
Final comments from the Rapporteur
Referents vēlētos izteikt pateicību par ieguldījumu un palīdzību šā ziņojuma sagatavošanā kolēģiem – Eiropas Parlamenta deputātiem, kā arī Ungārijas Lauksaimniecības ekonomikas pētniecības institūtam, Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovākijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Ungārijas Republikas Lauksaimniecības ministrijām un parlamentu lauksaimniecības komitejām.
The Rapporteur would like to express his gratitude for the input and help in preparing this report to the fellow Members of the European Parliament, to the Hungarian Agricultural Economics Research Institute, to the agricultural ministries and parliamentary committees on agriculture of the Czech Republic, the Republic of Estonia, the Republic of Cyprus, the Republic of Latvia, the Republic of Lithuania, the Republic of Hungary, the Republic of Malta, the Republic of Poland, the Republic of Slovenia and the Slovak Republic.
Jauno dalībvalstu integrācija kopējā lauksaimniecības politikā
The integration of the new Member States into the CAP
Csaba Sándor Tabajd i 23.11.2005
Csaba Sándor Tabajdi 23.11.2005
(Vienkāršotā procedūra — Reglamenta 43. panta 1. punkts)
(Simplified procedure – Rule 43(1) of the Rules of Procedure)
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( COM(2007)0012 )
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2007)0012 )
– ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C6‑0057/2007 ),
– having regard to Article 37 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0057/2007 ),
– ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu ( A6‑0038/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development ( A6‑0038/2007 ),
Intervences finansēšana, ko veic ELVGF Garantiju nodaļa
Financing of interventions by the EAGGF - Guarantee Section
Vienkāršota procedūra - lēmuma datums
Simplified procedure - date of decision
par vietējām pašvaldībām un attīstības sadarbību
on local authorities and development cooperation
– ņemot vērā EK Līguma 179.pantu,
– having regard to Article 179 of the EC Treaty,
OV C 46, 24.2.2006., 1. lpp. , kas pielāgošanu un partnerību izvirza par galveno kopējo principu, kurā izteikta apņemšanās atbalstīt decentralizāciju un labu pārvaldību, kas sekmē vietējo iestāžu plašāku līdzdalību,
1. , of 20 December 2005, which establishes ownership and partnership as the primary common principle, undertakes to support decentralisation and good governance and encourages 'an increased involvement of local authorities',
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Regulu (EK) Nr.......par attīstības sadarbības un ekonomiskās sadarbības finansēšanas instrumenta izveidi ( 2004/0220(COD) ,
– having regard to Regulation (EC) No.. of the European Parliament and of the Council of 12 December 2006 establishing a financing instrument for development cooperation and economic cooperation ( 2004/0220(COD) )
– ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīto Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem no vienas puses un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm no °otras puses
– having regard to the Partnership Agreement between the members of the African, Caribbean and Pacific Group of States (ACP), of the one part, and the European Community and its Member States, of the other part, signed in Cotonou on 23 June 2003
OV L 209, 11.8.2005., 27. lpp.
OJ L 209, 11.8.2005, p.
("Kotonū nolīgums"), īpaši tā 4.,28. pantu, 30. panta 2. punktu, 43. panta 4.punktu un 58. panta 2. punktu,
27. ('the Cotonou Agreement'), and in particular Articles 4, 28, 30(2), 43(4) and 58(2) thereof,
– ņemot vērā Eiropas Vietējo un reģionālo varas iestāžu kongresa hartu (CPLRE), ko pieņēma 1994. gada 14. janvāra Eiropas Padomes Ministru komiteja 506. ministru pārstāvju sanāksmes laikā,
– having regard to the Charter of the Congress of Local and Regional Authorities of Europe (CLRAE) adopted by the Council of Europe Committee of Ministers on 14 January 1994 at its 506th meeting of Ministers' Deputies,
– ņemot vērā Komisijas 2006. gada 25. janvāra paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai – Tematiskā programma „Nevalstisko dalībnieku un vietējo iestāžu attīstība", kurā atkārtoti pausts, ka vietējās pašvaldības ir pilntiesīgas attīstības dalībnieces un iesaka tās iesaistīt (...) attīstības procesā, īpaši izmantojot dialogu un finansiālu atbalstu( COM(2006)0019 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions of 25 January 2006 entitled 'The Thematic Programme 'Non-State Actors and Local Authorities in Development', which reaffirms that local authorities are fully-fledged stakeholders in development and proposes to involve them 'in the development process, including through dialogue and financial support' ( COM(2006)0019 ),
– ņemot vērā 2003. gada 20. oktobra Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par pārvaldību un attīstību, kurā laba pārvaldība izvirzīta par vienu no galvenajām Eiropas sadarbības prioritātēm ( COM(2003)0615 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament and the European Economic and Social Committee of 20 October 2003 on governance and development, which establishes good governance as a priority area of European cooperation ( COM(2003)0615 ),