natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Apstrāde, kas tiek veikta, ir paredzēta vienīgi korozijas novēršanai, atdalot dzelzi un mangānu, vai lai uzlabotu ūdens izskatu un garšu, nevis tā attīrīšanai.
Any treatment processes which are carried out are merely intended to prevent corrosion, by removing iron and manganese, or to improve the appearance/taste of the water; they do not involve purification.
(1b) Gruntsūdeņi ir jāaizsargā tā, lai labas kvalitātes dzeramo ūdeni var iegūt vienkāršas attīrīšanas rezultātā, kā to paredz mērķi, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīvas 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā, 7. panta 2. un 3. punktā 1 .
(1b) Groundwater must be protected in such a way that good quality drinking water can be achieved by simple purification, as specified in the objectives set out in Article 7(2) and (3) of Directive 2000/60/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2000 establishing a framework for Community action in the field of water policy 1 .
Atkārtots 2. apsvērums, ko Eiropas Parlaments pieņēma pirmajā lasījumā.
Reinstatement of Recital 2 in the text adopted by the European Parliament at first reading.
Gruntsūdens ir vissvarīgākais dzeramā ūdens avots Eiropā.
Groundwater is the most important source of drinking water in Europe.
Tādēļ gruntsūdens aizsardzības pasākumiem ir jābūt preventīviem un vērstiem uz pašreizējās situācijas saglabāšanu un uzlabošanu, ja tā nav apmierinoša.
Measures to protect groundwater should therefore be preventive and designed to preserve this situation and improve matters where this is not the case.
(3) Lai aizsargātu vidi kopumā un jo īpaši cilvēku veselību, vajadzētu nepieļaut, novērst vai samazināt bīstamu piesārņojošu vielu koncentrāciju gruntsūdeņos.
(3) In order to protect the environment as a whole, and human health in particular, detrimental concentrations of harmful pollutants in groundwater should be avoided, prevented or reduced.
(3) Lai aizsargātu vidi kā vienotu veselumu, un cilvēku veselību jo īpaši, jāaizkavē, jānovērš vai jāsamazina bīstamu piesārņojošu vielu kaitīga koncentrācija gruntsūdeņos.
(3) In order to protect the environment as a whole, and human health in particular, detrimental concentrations of harmful pollutants in groundwater must be avoided, prevented or reduced.
(6a) Gruntsūdeņu aizsardzības nolūkos dažos apgabalos var nākties mainīt lauksaimniecības un mežsaimniecības metodes, kas varētu nozīmēt ienākumu zudumu.
(6a) The protection of groundwater may in some areas require a change in farming or forestry practices, which could entail a loss of income.
Šis jautājums jārisina, sagatavojot lauku apvidu attīstības plānus saskaņā ar reformēto kopējo lauksaimniecības politiku.
This issue should be addressed when the rural development plans under the reformed common agricultural policy are drawn up.
Atkārtots pirmajā lasījumā iesniegtais grozījums Nr. 8, kas pieņemts 2005. gada 28. aprīlī.
Reinstatement of Amendment 8 from the first reading, adopted on 28 April 2005.
I pielikumā noteikti saistoši gruntsūdeņu kvalitātes standarti vienīgi attiecībā uz nitrātiem un pesticīdiem.
Annex I lays down binding groundwater quality standards only in respect of nitrates and pesticides.
Šīs vielas nonāk dabā galvenokārt lauksaimnieciskas darbības rezultātā.
These substances are chiefly released as a result of farming practices.
Ziņojumi par Nitrātu direktīvas ieviešanu liecina par to, cik grūti īstenojams, dārgs un ilgs ir šāda piesārņojuma samazināšanas process.
The reports on the implementation of the nitrates directive show just how difficult, costly and time-consuming the process of reducing such pollution is.
Tādēļ ir jāparedz Kopienas atbalsts saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku (KLP).
Community aid must therefore be provided under the CAP.
(13) Atsevišķās situācijās būtu jāpieļauj atkāpes no pasākumiem, lai novērstu vai ierobežotu piesārņojošu vielu ievadīšanu gruntsūdeņos.
(13) In certain circumstances, Member States should be authorised to grant exemptions from measures to prevent or limit the input of pollutants into groundwater.
(13) Dalībvalstīm , kuras noteiktos apstākļos piemēro atbrīvojumus no pasākumiem, lai novērstu vai ierobežotu piesārņojošu vielu ievadīšanu gruntsūdeņos , tas jādara, pamatojoties uz pienācīgiem, uzskatāmiem un pārredzamiem kritērijiem, un šie atbrīvojumi jāpamato upju baseinu apsaimniekošanas plānos .
(13) Member States which in certain circumstances grant exemptions from measures to prevent or limit the input of pollutants into groundwater should do so on the basis of appropriate, evident and transparent criteria and justify these exemptions in the river basin management plans .
Tikai Padomes sagatavotajā projektā iekļautais 13. apsvērums ir formulēts pārāk neskaidri un rada iespaidu, ka atbrīvojumus var piešķirt patvaļīgi.
Recital 13, which was inserted only in the Council draft, is formulated too vaguely and gives the impression that it might be possible to grant exemptions arbitrarily.
Šajā grozījumā tiek izmantots Ūdens pamatdirektīvas 30. apsvēruma formulējums un skaidri norādīts, ka atbrīvojumu pamatā jābūt pārredzamiem kritērijiem.
The amendment adopts the wording of Recital 30 in the Water Framework Directive and clearly indicates the need for exemptions to be based on transparent criteria.
(13a) Ir jāveic analīze, kā vides aizsardzības līmeni un iekšējā tirgus darbību ietekmē dažādi gruntsūdeņu kvalitātes standarti (robežvērtības), ko pēc to pārskatīšanas piemēro dalībvalstis.
(13a) The impact on the environmental protection level and on the functioning of the internal market of different groundwater quality standards (threshold values), as applied by the Member States following their revision, should be analysed.
Atkārtots pirmajā lasījumā iesniegtais grozījums Nr. 9, kas pieņemts 2005. gada 28. aprīlī.
Reinstatement of Amendment 9 from the first reading, adopted on 28 April 2005.
Šī EP prasība ir īpaši steidzama, jo saskaņā ar kopējo nostāju dalībvalstīm būs atļauts izlemt, vai un kurām no II pielikuma B daļā minētajām vielām jānosaka robežvērtības.
This EP call is all the more pressing because, according to the common position, the Member States will be free to decide whether to lay down threshold values and, if so, for which substances listed in Annex II, Part B.
(13b) Ir jāveic pētījumi, lai iegūtu labākus kritērijus gruntsūdeņu ekosistēmas kvalitātes un aizsardzības nodrošināšanai.
(13b) Research should be conducted in order to provide better criteria for ensuring groundwater ecosystem quality and protection.
Ja nepieciešams, iegūtās atziņas jāņem vērā, īstenojot vai pārskatot šo direktīvu .
Where necessary, the findings obtained should be taken into account when implementing or revising this Directive.
Atkārtots pirmajā lasījumā iesniegtais grozījums Nr. 95, kas pieņemts 2005. gada 28. aprīlī.
Reinstatement of Amendment 95 from the first reading, adopted on 28 April 2005.
(14a ) Saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 11. panta 3. punkta f) apakšpunktu gruntsūdeņu uzglabāšana un atjaunošana ir jāuzskata par pieļaujamu praksi, ja tam izsniegta atļauja, un jāatzīst par vērtīgu metodi ūdens resursu apsaimniekošanai.
(14a) In line with Article 11(3)(f) of Directive 2000/60/EC, groundwater storage and recovery should be considered as an allowable practice under permit and acknowledged as a valuable method of water resources management.
Atkārtoti iesniegts 15. apsvērums, ko Eiropas Parlaments pieņēma pirmajā lasījumā.
Retabling recital 15, as adopted by the European Parliament in first reading.
Gruntsūdeņu tilpju mākslīgu uzpildīšanu izmanto kā dabisku regulējošu sistēmu, nodrošinot virszemes ūdeņu uzglabāšanu un tādējādi izlīdzinot virszemes ūdeņu pieejamības sezonālās svārstības un nodrošinot stabilu un pastāvīgu dzeramā ūdens ieguves avotu.
Artificial recharge schemes for groundwater bodies are used as a natural regulating system by providing storage for surface water, and hereby levelling out the seasonal variations of the surface water availability and providing a steady and sustainable source for production of drinking water.
Jāuzsver tas, ka šī prakse pieļaujama tad, ja ir iepriekšēja atļauja.
The acknowledgement of allowing this practice under permit needs to be emphasized.
2. panta 3) apakšpunkts
Article 2, point 3
3) „ievērojama un stabila augšupejoša tendence” ir statistiski nozīmīgs piesārņojošas vielas, piesārņojošu vielu grupas vai piesārņojuma rādītāja koncentrācijas pieaugums , kas norāda vides risku , attiecībā uz kuru konstatēts, ka saskaņā ar 5. pantu nepieciešama tendenču maiņa;
(3) ‘significant and sustained upward trend’ means any statistically significant increase of concentration of a pollutant, group of pollutants, or indicator of pollution , which presents an environmental risk for which trend reversal is identified as being necessary in accordance with Article 5;
3) „ievērojama un stabila augšupejoša tendence” ir statistiski un no vides viedokļa nozīmīgs piesārņojošas vielas, piesārņojošu vielu grupas vai piesārņojuma rādītāja koncentrācijas pieaugums gruntsūdenī , attiecībā uz kuru konstatēts, ka saskaņā ar 5. pantu nepieciešama tendenču maiņa;
(3) ‘significant and sustained upward trend’ means any statistically and environmentally significant increase of concentration of a pollutant, group of pollutants, or indicator of pollution in groundwater for which trend reversal is identified as being necessary in accordance with Article 5;
Atkārtots pirmajā lasījumā iesniegtais grozījums Nr. 18, kas pieņemts 2005. gada 28. aprīlī.
Reinstatement of Amendment 18 from the first reading, adopted on 28 April 2005.
Ierosinātais grozījums uzliks par pienākumu dalībvalstīm vērst savas pūles tādu tendenču maiņas virzienā, kam varētu būt nozīmīga ietekme uz vidi.
The proposed amendment would require Member States to focus their efforts on reversing trends which might have environmentally significant consequences.
Šī pieeja būtu efektīva arī no vides un izmaksu viedokļa.
This approach would also be effective in environmental and cost terms.
Nesvītrot vārdus „kas norāda vides risku” nozīmētu pieņemt arī „iepludināšanas tendenci”.
Retaining the words ‘which presents an environmental risk’ would amount to acceptance of a ‘topping-up trend’.
2. panta 4a) apakšpunkts (jauns)
Article 2, point 4 a (new)
4a) „pasliktināšanās” ir cilvēka darbības izraisīts jebkurš neliels un paliekošs piesārņojošo vielu koncentrācijas palielinājums gruntsūdenī salīdzinājumā ar status quo ;
(4a) ‘ deterioration’ means any slight, anthropogenically induced and persistent increase in concentrations of pollutants in relation to the status quo in the groundwater.
Atkārtots pirmajā lasījumā iesniegtais grozījums Nr. 21, kas pieņemts 2005. gada 28. aprīlī.
Reinstatement of Amendment 21 from the first reading, adopted on 28 April 2005.
Jādefinē visi tiesību aktā lietotie termini, kas vajadzīgi šī teksta un direktīvas mērķa interpretācijai.
All the terms used in the legislative text and which are fundamental to the interpretation of the legislative text and the purpose of the directive must be defined.
Ūdens pamatdirektīvas 2. panta 33. punktā definēts vienīgi termins „piesārņojums”.
In the water framework directive, Article 2, point 33, defines only the term ‘pollution’.
Tā rezultātā rodas jēdzieniskas neskaidrības (arī pašā Ūdens pamatdirektīvā), kas varētu būtiski ietekmēt gruntsūdeņu aizsardzību.
This gives rise to conceptual confusion - not least in the water framework directive itself - which may have a significant bearing on groundwater protection.
2. panta 4b) apakšpunkts (jauns)
Article 2, point 4 b (new)
4b) „fona koncentrācija” ir tāda kādas vielas koncentrācija gruntsūdens tilpē, kas atbilst cilvēka darbības neietekmētiem vai ļoti maz ietekmētiem apstākļiem;
(4b) ‘background concentration’ means the concentration of a substance in a groundwater body corresponding to no, or only very minor, anthropogenic alterations to undisturbed conditions.
Atkārtots pirmajā lasījumā iesniegtais grozījums Nr. 22, kas pieņemts 2005. gada 28. aprīlī.
Reinstatement of Amendment 22 from the first reading, adopted on 28 April 2005.
Šis formulējums pielāgots kopējās nostājas tekstam.
The wording has been brought into line with that of the common position.
2. panta 4c) apakšpunkts (jauns)
Article 2, point 4 c (new)
4c) vielas „pamatkoncentrācija” gruntsūdens tilpē ir vidējā koncentrācija, kas noteikta 2007. un 2008. atsauces gadā saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 8. pantā paredzētajām monitoringa programmām.
(4c) ‘the baseline concentration’ of a substance in a groundwater body is the average concentration measured during the reference years 2007 and 2008 on the basis of the monitoring programmes established under Article 8 of Directive 2000/60/EC.
Atkārtots pirmajā lasījumā iesniegtais grozījums Nr. 24, kas pieņemts 2005. gada 28. aprīlī.
Reinstatement of Amendment 24 from the first reading, adopted on 28 April 2005.
3. panta 1. punkta 1a) apakšpunkts (jauns)
Article 3, paragraph 1, subparagraph 1 a (new)
Gruntsūdeņu kvalitātes standartus un robežvērtības, kas attiecas uz ķīmiskās kvalitātes labiem rādītājiem, nosaka, ņemot vērā ar cilvēku darbību saistītus un ekotoksikoloģiskus kritērijus, kuri pamato Direktīvas 2000/60/EK 2. panta 33. punktā sniegto piesārņojuma definīciju;
The groundwater quality standards and threshold values applicable to good chemical status shall be based on the human and ecotoxicological criteria underpinning the definition of pollution in Article 2(33) of Directive 2000/60/EC.
Atkārtots pirmajā lasījumā iesniegtais grozījums Nr. 27, kas pieņemts 2005. gada 28. aprīlī.
Reinstatement of Amendment 27 from the first reading, adopted on 28 April 2005.
Kritēriji, pēc kuriem nosaka tādu piesārņojošu vielu pieļaujamo koncentrāciju gruntsūdeņos, kas vēl neietekmē gruntsūdeņu ķīmiskās kvalitātes uzskatīšanu par labu, jānosaka saskaņā ar riska jēdzienu, uz kuru pamatojas piesārņojuma definīcija Ūdens pamatdirektīvas 2. panta 33. punktā.
The criteria governing admissible concentrations of pollutants in groundwater which are not sufficient to alter good chemical status must be based on the concept of risk underpinning the definition of pollution in Article 2(33) of the water framework directive.
Pēc vispārpieņemta speciālistu uzskata, šo robežu nosaka, ņemot vērā ar cilvēka darbību saistītas un ekotoksikoloģiskas robežvērtības, kas attiecas uz gruntsūdeņiem.
The general expert view is that this threshold is defined by the human and ecotoxicological threshold values for groundwater.
a) I pielikumā uzskaitītās gruntsūdeņu kvalitātes standartu vērtības un attiecīgās robežvērtības, kas noteiktas saskaņā ar 3. pantu un II pielikumu, netiek pārsniegtas nevienā monitoringa vietā attiecīgajā gruntsūdeņu objektā vai objektu grupā; vai
(a) the values for the groundwater quality standards listed in Annex I and the relevant threshold values established in accordance with Article 3 and Annex II are not exceeded at any monitoring point in that body or group of bodies of groundwater; or
a) I pielikumā uzskaitītās gruntsūdeņu kvalitātes standartu vērtības un attiecīgās robežvērtības, kas noteiktas saskaņā ar 3. pantu un II pielikumu, netiek pārsniegtas nevienā monitoringa vietā attiecīgajā gruntsūdeņu objektā vai objektu grupā un, pamatojoties uz atbilstīgiem monitoringa rezultātiem, nav pierādījumu tam, ka nav izpildīti Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 2.3.2. punktā minētie nosacījumi; vai
(a) the values for the groundwater quality standards listed in Annex I and the relevant threshold values established in accordance with Article 3 and Annex II are not exceeded at any monitoring point in that body or group of bodies of groundwater and, on the basis of relevant monitoring results, there is no evidence that the conditions set out in point 2.3.2. of Annex V to Directive 2000/60/EC are not being met, or
Pieejamā informācija un monitoringa rezultāti attiecībā uz virszemes ūdeņiem un sauszemes ekosistēmām ir sistemātiski jāizmanto, lai papildinātu salīdzinoši trūcīgo informāciju par ķīmisko stāvokli, kuras pamatā ir gruntsūdeņu monitoringa tīkli.
Available information and monitoring results for surface waters and terrestrial ecosystems should be systematically used to supplement the relatively sparse information on chemical status based on groundwater monitoring networks.
Grozījums pamatojas EP grozījumos Nr. 29 un 65.
Based on EP amendments 29 and 65.
4. panta 2. punkta b) apakšpunkta iii) daļa
Article 4, paragraph 2, point (b) (iii)
iii) tiek ievērotas Direktīvas 2000/60/EK 7. panta 3. punkta prasības saskaņā ar šīs direktīvas III pielikuma 4. punktu;
(iii) the requirements of Article 7(3) of Directive 2000/60/EC are being met, in accordance with paragraph 4 of Annex III to this Directive;
Šie vārdi ir jāsvītro, lai nodrošinātu to, ka visi gruntsūdeņi, kas paredzēti dzeramā ūdens ieguvei, vienmēr ir pilnībā aizsargāti.
These words should be deleted to ensure that all groundwater identified for drinking water abstraction is always fully protected.
Daļēji atkārtots Parlamenta grozījums Nr. 29, lai nodrošinātu to, ka visi gruntsūdeņi, kas paredzēti dzeramā ūdens ieguvei, vienmēr ir pilnā mērā aizsargāti.
Reinstates parts of Parliament’s amendment 29, to ensure that all groundwater identified for drinking water abstraction is always fully protected.
Atkārtots pirmajā lasījumā iesniegtais grozījums Nr. 91, kas pieņemts 2005. gada 28. aprīlī.
Reinstatement of Amendment 91 from the first reading, adopted on 28 April 2005.
Tā kā, nosakot kvalitātes standartus, nav iespējams ņemt vērā piesārņojošo vielu dabiskos līmeņus, kas Eiropā ir ļoti atšķirīgi, jānosaka, kas notiek tad, kad jau vielu dabiskais līmenis jeb tā saucamā fona koncentrācija pārsniedz kvalitātes standartus.
Since natural levels of pollutants, which differ very widely in Europe, cannot be taken into account when quality standards are laid down, it must be made clear what should happen if the natural levels - the so-called background concentrations - already exceed the quality standards.
Šādos gadījumos šie augstākie dabiskie līmeņi jāuzskata par kvalitātes standartu / robežvērtību.
In such cases, the higher natural levels should be regarded as the quality standard/threshold value.
Atsevišķās paraugu ņemšanas vietās iegūtie rezultāti, kas neatbilst standartam, nosaka klasifikāciju tikai tad, ja šī paraugu ņemšanas vieta atzīta par gruntsūdens tilpes vai tās daļas piesārņojumu raksturojošu pēc ekspertīzes, kas veikta saskaņā ar šīs direktīvas I un II pielikumu.
Measurements at individual measurement points which are not compliant with the standard shall determine the classification only where the measurement point is, according to expert verification pursuant to Annex I and Annex II to this Directive, representative of the pollution of the body of groundwater or a part thereof.
Atkārtots pirmajā lasījumā iesniegtais grozījums Nr. 28, kas pieņemts 2005. gada 28. aprīlī.
Reinstatement of Amendment 28 from the first reading, adopted on 28 April 2005.
Viens no direktīvas galvenajiem mērķiem ir gruntsūdens tilpju klasificēšana pēc laba vai slikta stāvokļa, pamatojoties uz mērījumu rezultātiem.
Classification of the body of groundwater as having good or poor status on the basis of measurements is a key feature of the directive.
Tādēļ noteikumiem, kas reglamentē klasifikāciju, jābūt nepārprotamiem.
The provisions governing classification must therefore be absolutely clear.
Ja paraugu ņemšanas vieta neraksturo visu ūdenstilpi vai vismaz tās daļu, tad rezultātus neizmanto klasifikācijas noteikšanai.
If a measuring point is not representative of the body of groundwater, or at least a part of it, it will not be used to determine classification.
Tātad gruntsūdens tilpes klasificēšanai vienmēr vajadzīgs arī ekspertu novērtējums.
Classification of a body of groundwater thus also always requires an assessment by experts.
I pielikumā minēto gruntsūdeņu kvalitātes standartu saraksta un robežvērtību, kuras dalībvalstīm jānosaka saskaņā ar II pielikumu, saraksta pārskatīšana
Revision of the list of groundwater quality standards set out in Annex I and of the list of threshold values which the Member States must lay down pursuant to Annex II
Komisija piecus gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā un pēc tam ik pēc sešiem gadiem:
Five years after the entry into force of this Directive and thereafter every six years, the Commission shall:
– pārskata I pielikumā minēto gruntsūdeņu kvalitātes standartu sarakstu un saskaņā ar II pielikuma B daļu noteikto robežvērtību sarakstu, jo īpaši pamatojoties uz informāciju, ko dalībvalstis sniegušas apsaimniekošanas plānos, kā arī uz zinātniskiem un tehniskiem sasniegumiem un Direktīvas 2000/60/EK 16. panta 5. punktā minētās komisijas atzinumu;
- review the list of groundwater quality standards set out in Annex I and the list of threshold values laid down pursuant to Part B of Annex II on the basis, in particular, of the information provided by the Member States through the management plans, scientific and technical progress and an opinion of the committee referred to in Article 16(5) of Directive 2000/60/EC;
– jo īpaši ņemot vērā dalībvalstu noteikto robežvērtību salīdzināmību, šo robežvērtību ietekmi uz konkurenci attiecīgās tautsaimniecības nozarēs, noteikto termiņu ievērošanu un progresa novērtējumu attiecībā uz gruntsūdeņu piesārņojuma samazināšanu, Komisija sagatavo apkopojošu ziņojumu un vajadzības gadījumā iesniedz priekšlikumus direktīvai, ar ko groza piesārņojošo vielu, piesārņojošo vielu grupu un piesārņojuma rādītāju sarakstu un/vai ar to saistītu piesārņojošo vielu koncentrācijas saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru.
- draw up, taking particular account of the comparability of the threshold values laid down by the Member States, the impact of those threshold values on the competitiveness of the economic sectors concerned, compliance with the deadlines laid down and an assessment of the progress made towards reducing groundwater pollution, a summary report and, if necessary, submit proposals for a directive amending the list of pollutants, groups of pollutants and indicators of pollution and/or related pollutant concentrations in accordance with the procedure laid down in Article 251 of the Treaty.
Atkārtots pirmajā lasījumā iesniegtais grozījums Nr. 36, kas pieņemts 2005. gada 28. aprīlī.
Reinstatement of Amendment 36 from the first reading, adopted on 28 April 2005.
Šis grozījums ir paredzēts, lai nodrošinātu piesārņojošo vielu sarakstu un gruntsūdeņu kvalitātes standartu (robežvērtību) regulāru pārskatīšanu un Parlamenta līdzdalību likumdošanas procesā.
This amendment is intended to ensure that the list of pollutants and groundwater quality standards (threshold values) are reviewed at regular intervals and that Parliament is involved in the legislative process.
Turklāt noteikti ir nepieciešams dalībvalstu noteikto robežvērtību novērtējums no konkurences viedokļa.
However, it is also essential that the threshold values to be laid down by the Member States should be assessed on the basis of competition-related considerations.
Grozījuma teksts pielāgots kopējās nostājas terminoloģijai un tajā noteiktajiem termiņiem.
The wording of the amendment has been brought into line with the terminology used and deadlines laid down in the common position.
Dalībvalstis maina tendences, kas norāda uz būtisku kaitējuma risku ūdens ekosistēmu vai sauszemes ekosistēmu kvalitātei, cilvēku veselībai vai esošiem vai iespējamiem likumīgiem ūdens izmantošanas veidiem, ūdens videi, ar Direktīvas 2000/60/EK 11. pantā minēto pasākumu programmas palīdzību, lai pakāpeniski samazinātu gruntsūdeņu piesārņojumu.
Member States shall reverse trends which present a significant risk of harm to the quality of aquatic ecosystems or terrestrial ecosystems, to human health, or to actual or potential legitimate uses of the water environment, through the programme of measures referred to in Article 11 of Directive 2000/60/EC, in order progressively to reduce pollution of groundwater.