natgillin/translations-raw huggingface dataset:
25. aicina Komisiju izpētīt iespēju noteikt Baltijas jūru par izmēģinājuma apgabalu, ņemot vērā, ka tas ir īpaši jutīgs jūras apgabals un ka dalībvalstis, kas atrodas tā krastos, iespējams, piekritīs ātrākai plānu un darbību īstenošanai, strādājot ar HELCOM un citām struktūrām; atzīmē, ka nākamais HELCOM Baltijas jūras reģiona rīcības plāns varētu būt izmēģinājuma projekts, lai īstenotu stratēģijas mērķus Baltijas jūras reģionā;
Calls on the Commission to study the possibility of making the Baltic Sea into a pilot area, in view of the fact that it is an especially sensitive sea area and the Member States surrounding it are likely to agree on faster implementation of the plans and actions through the work within HELCOM and other bodies;notes that the forthcoming Baltic Sea Action Plan from the Helsinki Convention (HELCOM) could act as a pilot programme to implement the Strategy objectives in the Baltic Sea Marine Region;
Barselonas konvencijas mērķi veicināt piekrastes zonu integrētu pārvaldi saskaras ar divu ātrumu attīstību reģionos, proti, no vienas puses, valstīs Vidusjūras dienvidu un austrumu krastā, un, no otras puses, valstīs Vidusjūras ziemeļos;
The objectives of the Barcelona Convention to promote the integrated management of the coastal zones have to face a two-speed development of Regions, namely the southern and eastern Mediterranean countries on the one hand and the northern Mediterranean countries on the other;
Turklāt ir jāveicina sadarbība starp ES un Krieviju.
In addition, cooperation between the EU and Russia has to be enhanced.
Šajā sakarā ES Ziemeļu dimensijas programmas vides partnerības programmas fonds ir būtiski vajadzīgs, lai uzlabotu ūdens aizsardzību Baltijas jūrā;
In this context, the environmental partnership programme fund of the EU's Northern Dimension Programme is an essential necessity to improve water protection in the Baltic Sea;
33. izsaka nožēlu, ka saistībā ar Ziemeļeiropas gāzes vada būvi nav saņemtas vides garantijas, lai novērstu iespējamas vides katastrofas Baltijas jūras reģionā; aicina Komisiju veikt ietekmes uz vidi novērtējumu plānotajam projektam un atlikt jebkura lēmuma pieņemšanu par šī projekta līdzfinansēšanu;
Regrets the lack of environmental guarantee in connection with the construction of the North European gas pipeline to prevent a potential environmental disaster in the Baltic Sea region; calls on the Commission to draw up an environmental impact assessment for the planned project and to postpone any decisions on the co-financing of the project;
Jūras vides aizsardzības un saglabāšanas tematiskā stratēģija
Thematic Strategy on the Protection and Conservation of the Marine Environment
Adamos Adamou , Georgs Andrejevs, Liam Aylward, John Bowis, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, Martin Callanan, Chris Davies, Avril Doyle, Anne Ferreira, Karl-Heinz Florenz, Hélène Goudin, Matthias Groote, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Jens Holm, Mary Honeyball, Marie Anne Isler Béguin, Caroline Jackson, Dan Jørgensen, Eija-Riitta Korhola, Urszula Krupa, Aldis Kušķis, Henrik Lax, Marie-Noëlle Lienemann, Kartika Tamara Liotard, Linda McAvan, Marios Matsakis, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Péter Olajos, Vittorio Prodi, Guido Sacconi, Amalia Sartori, Karin Scheele, Carl Schlyter, Frithjof Schmidt, Horst Schnellhardt, Kathy Sinnott, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Bart Staes, Antonios Trakatellis, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Marcello Vernola, Anja Weisgerber, Åsa Westlund, Anders Wijkman
Adamos Adamou, Georgs Andrejevs, Liam Aylward, John Bowis, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, Martin Callanan, Chris Davies, Avril Doyle, Anne Ferreira, Karl-Heinz Florenz, Hélène Goudin, Matthias Groote, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Jens Holm, Mary Honeyball, Marie Anne Isler Béguin, Caroline Jackson, Dan Jørgensen, Eija-Riitta Korhola, Urszula Krupa, Aldis Kušķis, Henrik Lax, Marie-Noëlle Lienemann, Kartika Tamara Liotard, Linda McAvan, Marios Matsakis, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Péter Olajos, Vittorio Prodi, Guido Sacconi, Amalia Sartori, Karin Scheele, Carl Schlyter, Frithjof Schmidt, Horst Schnellhardt, Kathy Sinnott, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Bart Staes, Antonios Trakatellis, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Marcello Vernola, Anja Weisgerber, Åsa Westlund, Anders Wijkman
Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejaS ATZINUMS.....................13
OPINION OF THE COMMITTEE ON CIVIL LIBERTIES, JUSTICE AND HOME AFFAIRS 17
Konstitucionālo jautājumu komitejaS ATZINUMS.........................................16
OPINION OF THE COMMITTEE ON CONSTITUTIONAL AFFAIRS................................20
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Baltā grāmata par Eiropas Savienības komunikācijas politiku” ( COM(2006)0035 ),
– having regard to the communication from the Commission ‘White Paper on a European communication policy’ ( COM(2006)0035 ),
– ņemot vērā EK līguma Otro daļu,
– having regard to Part II of the EC Treaty,
– ņemot vērā EK līguma 195., 211. un 308. pantu,
– having regard to Articles 195, 211 AND 308 of the EC Treaty,
– ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 11., 41., 42. un 44. pantu,
– having regard to Articles 11, 41, 42 and 44 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Komisijas rīcības plāns saziņas uzlabošanai par Eiropu” ( SEC(2005)0985 ),
– having regard to the communication to the Commission ‘Action Plan to improve communicating Europe by the Commission’ ( SEC(2005)0985 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Komisijas ieguldījums pārdomu laikā un pēc tā: D plāns — demokrātija, dialogs, diskusijas”( COM(2005)0494 ),
– having regard to the communication from the Commission ‘The Commission’s contribution to the period of reflection and beyond: Plan-D for Democracy, Dialogue and Debate’ ( COM(2005)0494 ),
– ņemot vērā Parlamenta 2002. gada 13. marta rezolūciju par Komisijas paziņojumu par jaunu sadarbības sistēmu pasākumiem, kuri ir saistīti ar Eiropas Savienības informācijas un saziņas stratēģiju
– having regard to its resolution of 13 March 2002 on the Commission communication on a new framework for cooperation on activities concerning the information and communication policy of the European Union
– ņemot vērā Parlamenta 2003. gada 10. aprīļa rezolūciju par informācijas un saziņas stratēģiju Eiropas Savienībai
– having regard to its resolution of 10 April 2003 on an information and communication strategy for the European Union
– ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 12. maija rezolūciju par Eiropas Savienības informācijas un saziņas stratēģijas īstenošanu
– having regard to its resolution of 12 May 2005 on the implementation of the European Union’s information and communication strategy
– ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu, kā arī Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumus ( A6‑0365/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education and the opinions of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the Committee on Constitutional Affairs (A6‑0000/2006),
A. tā kā saziņa ir svarīga gan pārstāvības, gan līdzdalības demokrātijas sastāvdaļa;
A. whereas communication is an important element of both representative and participatory democracy,
B. tā kā šī iemesla dēļ ES demokrātisko struktūru spēks saistās ar Eiropas līmeņa komunikāciju struktūrām, kuras nodrošina iestāžu saikni ar pilsoņiem;
B. whereas, for this reason, one of the strengths of the democratic elements of the EU is connected to communication structures at the European level which link the institutions with citizens,
C. tā kā Eiropas demokrātijas pamatā jābūt tiesībām uz informāciju un vārda brīvībai, uz kurām jābalstās Eiropas un dalībvalstu politiskajām sistēmām, un tāpēc informācija pēc iespējas jādara pieejama sabiedrībai;
C. whereas the right to information and freedom of expression should be at the heart of democracy in Europe and underpin the political systems at European and national levels and thus, insofar as possible, information should be made available to the public,
D. tā kā Eiropas vēlēšanās un referendumos gūtā pieredze ir pierādījusi, ka izpratne un interese par ES jautājumiem palielina dalību, bet informācijas trūkums to samazina;
D. whereas the experience of European elections and referenda is that those who were aware and interested in EU issues were more likely to participate, whereas those lacking information were less likely to do so,
E. tā kā pašlaik nav vienotas Eiropas sabiedriskās sfēras, taču ir ļoti aktīvas valstu sabiedriskās sfēras; šīm valstu sabiedriskajām sfērām piemīt izteikta dažādība gan Eiropas jautājumu apspriešanas apmēra, gan satura ziņā;
E. whereas there is no consolidated European public sphere at present but very lively national public spheres; those national public spheres reveal deep variations as regards the extent to which European issues are debated as well as the content,
F. tā kā būtisks sasniegums būtu tas, ja valstu sabiedriskajā sfērā Eiropas jautājumiem piešķirtu lielāku nozīmi;
F. whereas it would be an important improvement if in the national public spheres European issues were more prominent,
G. tā kā pirmais solis Eiropas sabiedriskās sfēras izveidē būtu valstu sfēru savrupības pārvarēšana, veicot Eiropas komunikācijas darbību; tā kā tas ir cieši saistīts ar visas Eiropas vai vismaz starptautiskajām plašsaziņas līdzekļu struktūrām;
G. whereas in order to create a European public sphere, a first step would be to overcome the isolation of national spheres through European communicative action; whereas this is closely related to pan-European or at least transnational media structures,
H. tā kā ir skaidri pierādījumi nepietiekamai pilsoņu informētībai par Eiropas jautājumiem, kā to uzrādīja vairāku Eirobarometra aptauju rezultāti;
H. whereas there is clear evidence of under-information of citizens on European issues, as reflected in the results of various Eurobarometer polls,
I. tā kā komunikācija ir saistīta arī ar pārredzamību, vienkāršotām procedūrām, pilsonību un kopīgām vērtībām;
I. whereas communication is also linked to the issue of transparency, simplified procedures, citizenship and shared values,
J. norādot, ka Eiropas jautājumi un Kopienas tiesību aktu „pievienotā vērtība” tiek reti atzīti valsts līmeņa publiskajās debatēs, kurās šo valstu politiķi bieži piedēvē sev Eiropas „veiksmes stāstus”, vienlaikus tomēr labprāt kritizējot ES, nereti par politikas neveiksmēm, kas radušās pašu valsts līmenī;
J. pointing out that European issues and the added value of Community legislation are rarely acknowledged during national debates, with national politicians often taking credit for European success stories, while, conversely, being quick to criticise the EU, often for failures in policy that arise at national level,
K. tā kā 2006. gada jūnija Eiropadome darba kārtībā no jauna aktualizēja jautājumu par institucionālo reformu;
K. whereas the June 2006 European Council put the issue of institutional reform back on the agenda,
L. tā kā „pārdomu laika” mērķis ir padarīt Eiropas Savienību demokrātiskāku un efektīvāku un atjaunot ES saikni ar tās pilsoņiem,
L. whereas the aim of a 'period of reflection' is to make the Union more democratic and effective and to 'reconnect' it with the citizens,
Komunikācijas politika un Eiropas sabiedriskā sfēra
Communication policy and the European public sphere
2. uzskata, ka jāuzlabo komunikācija starp ES un tās pilsoņiem; tāpēc atbalsta centienus rūpīgi pārbaudīt to, kā tiek organizēta komunikācija ar pilsoņiem; uzsver, ka labāka komunikācija nevar kompensēt nepilnības politikas jomās, taču var uzlabot izpratni par attiecīgās politikas īstenošanu;
Sees the need to improve communication between the EU and its citizens; therefore supports the attempt to overhaul the way communication with citizens is organised; underlines that better communication cannot compensate for insufficient policies but can improve the understanding of conducted policies;
5. atzīmē, ka Eiropas komunikācijas politikas mērķim nav jābūt saziņas sfēras radīšanai, kura sacenstos ar valsts sabiedrisko sfēru, bet gan ciešai valstu diskusiju satuvināšanai ar diskusijām ES līmenī;
Notes that the aim of a European communication policy should not be the creation of a communication sphere that competes with the national public spheres, but rather a close alignment of national debates with the debates at EU level;
Kopīgu principu noteikšana
Definition of common principles
11. uzskata, ka ir stingrāk jāatsaucas uz Eiropas Savienības Pamattiesību hartā ietvertajiem principiem un vērtībām, lai noteiktu Eiropas komunikācijas politikas darbības jomu;
Is of the opinion that stronger reference be made to the principles and values enshrined in the Charter of Fundamental Rights in order to determine the scope of a European communication policy;
Pilsoņu lomas stiprināšana
Reinforcing the role of citizens
17. uzskata, ka reģioni un pilsētas ir vispiemērotākās platformas, lai popularizētu Eiropas ideju pilsoņu vidū, un pieprasa, lai Reģionu komiteja iesaistās turpmākās komunikācijas politikas īstenošanā;
Sees regions and cities as the most suitable platforms for promoting the idea of Europe among citizens and calls for the involvement of the Committee of the Regions in the implementation of a future communication policy;
19. mudina dalībvalstu parlamentus stiprināt pārbaudītāju pienākumu, ko pilda šo valstu valdības, darbojoties Padomē, tādējādi veicinot izpratni un līdz ar to ES iestāžu demokrātisku atbildību;
Encourages the national parliaments to enhance the scrutiny role of their governments when they act at the Council, thus raising awareness and thereby the democratic accountability of the EU institutions;
24. pauž nožēlu, ka ir samazināts atbalsts nozaru programmām, kurām ir spēcīga paplašināšanās iedarbība, piemēram, Leonardo da Vinci , Socrates un Erasmus, jo tās akcentē Eiropas dimensiju un palīdz veidot starptautiskus tīklus;
Regrets that support for sectorial programmes with a strong multiplier effect such as Leonardo da Vinci, Socrates and Erasmus has been cut, since they accentuate the European dimension and facilitate the establishment of transnational networks;
27. atzinīgi vērtē atsevišķu Komisijas pārstāvniecību un valsts pārvaldes iestāžu sadarbības iniciatīvas, rīkojot ar ES tematiku saistītas informācijas kampaņas; norāda, ka šāda sadarbība palīdzētu veidot tiešāku saikni starp pilsoņiem un iestādēm;
Welcomes the initiatives taken by certain Commission representations and by national administrations so as to collaborate on EU-related information campaigns; points out that such collaboration could contribute to the creation of a more direct link between citizens and institutions;
Darbs ar plašsaziņas līdzekļiem un jaunajām tehnoloģijām
Working with the media and new technologies
Eiropas sabiedriskās domas izpratne
Understanding European public opinion
45. uzsver nepieciešamību vairāk iesaistīt Eiropas mēroga partijas dialogā ar šo partiju vēlētājiem par ES jautājumiem;
Stresses the need for closer involvement of pan-European political parties in dialogue with their constituencies on EU matters;
48. aicina iestādes izpētīt otrā līmeņa koordinācijas grupas iespējamo izveidi, kuras sastāvā būtu dažādu iestāžu kompetento ģenerāldirektorātu un Parlamenta komiteju pārstāvji, lai koordinētu īpašus pasākumus, ar ko īsteno Starpiestāžu informācijas grupas noteiktās pamatnostādnes;
Calls on the institutions to examine the possibility of setting up a second-level coordination group, on which the competent DGs of the various institutions and representatives of the Parliament’s committees are represented, to coordinate the specific activities implementing the guidelines laid down by the IGI;
50. atbalsta dialoga veidošanu un kopīgi organizētas atklātas debates starp Eiropas iestādēm un valsts un reģionālajām iestādēm; uzsver, ka ir ļoti svarīgi komunikācijai izmantot pasākumus, kuri piesaista plašas sabiedrības uzmanību, piemēram, kultūras programmas (literatūras vai kino balvas), sporta pasākumus u. c.; uzskata, ka komunikācijai ir jābūt stratēģiski orientētai uz konkrētu mērķauditoriju, piemēram, universitātēm, vietējo pašpārvaldi vai profesionālām organizācijām;
Endorses the strengthening of dialogue, and jointly organised public debates, among the European institutions and national and regional bodies; stresses the importance of basing communication on initiatives promoted through popular communication channels such as cultural programmes (literary or film prizes), sporting events etc.; considers that communication should not lose sight of the strategic need to be aimed at ‘target audiences’ such as universities, local and regional authorities, or professional associations;
Komisija 2006. gada februārī publicēja Balto grāmatu par Eiropas komunikācijas politiku.
In February 2006 the Commission published a White Paper on European communication policy.
Šo dokumentu sagatavoja, lai dotu pretsparu Francijas un Nīderlandes referendumu negatīvajai atbildei, noraidot Konstitucionālo līgumu, un lai apturētu vispārēju eiroskepticisma pieaugumu.
The text was intended to counter the effect produced by the rejection of the Constitutional Treaty in the French and Dutch referendums and halt the general rise of Euro-scepticism.
Baltajā grāmatā Komisija izklāsta jaunas Eiropas komunikācijas politikas vispārējās iezīmes, kura spētu novērst plaisu starp Eiropas Savienību un tās pilsoņiem.
In the White Paper the Commission outlines the thrust of a new European communication policy designed to bridge the divide between the Union and its citizens.
Šajā ziņojumā referents izklāsta savus apsvērumus par Baltajā grāmatā ietvertajiem Komisijas priekšlikumiem.
In this report the rapporteur will offer his own comments on the proposals put forward in the Commission White Paper.
Kopīgu principu noteikšana
Defining common principles
Komisija ierosina izveidot rīcības kodeksu par saziņu, proti, izveidot kopīgas komunikācijas politikas normas Eiropas iestādēm, valsts institūcijām un tamlīdzīgi.
The Commission has proposed to establish a code of conduct on communication, that is to say, to draw up common rules for the European institutions, national bodies, and so forth, thereby laying foundations on which to cement communication policies.
Referents uzskata, ka šī ideja ir ne vien pašos pamatos kļūdaina, bet arī nevēlama, jo kalpotu tikai kā patiesa juridiskā pamata aizvietotājs.
The rapporteur considers that this idea is not only fundamentally mistaken, but also undesirable to the extent that it would create a poor substitute for a genuine legal basis.
Patiešām, Eiropas iestādēm trūkst juridiska pamata, saskaņā ar kuru izstrādāt konkrētus Kopienas ziņojumus informācijas un saziņas jomā.
In point of fact the European institutions have no legal basis for Community reports given over specifically to information and communication.
Tāpēc Komisijai pārāk bieži pārmet iejaukšanos jomās, kas nav Komisijas kompetencē, vai pat aģitāciju.
As a result the Commission too often lays itself open to the charge of meddling in an area outside its responsibility or even of disseminating propaganda.
Tomēr labākais veids, kā pārvarēt šo šķērsli, ir nevis reglamentēt komunikācijas politiku ar rīcības kodeksa palīdzību, bet panākt dalībvalstu vienprātību Eiropadomē un izveidot pilnīgu juridisko pamatu saskaņā ar EK līguma 308. pantu.
The best way to avoid this pitfall, however, is not to base a communication policy on a code of conduct, but to seek a unanimous decision of the Member States in the European Council, thereby affording a means, under Article 308 of the Treaty, to provide a legal basis in the full sense.
Turklāt rīcības normu noteikšana ES iestādēm var radīt negatīvas sekas — tas apdraudētu gan iestāžu viedokļa autonomiju, gan neatkarību.
In addition, laying down rules of conduct to be observed by the EU institutions could lead to adverse consequences reducing the scope for independent and self-determining opinion.
Tāpēc referents neuzskata, ka Eiropas Parlaments būtu jāpakļaujas rīcības kodeksam, kas noteiktu, kā Parlamentam jāsazinās ar Eiropas pilsoņiem.
The rapporteur does not, therefore, believe that Parliament should be subject to a code that would determine how it should communicate with European citizens.
Pilsoņu tiesību stiprināšana
Empowering citizens
Ņemot vērā to, ka nepastāv Eiropas sabiedriskā sfēra, iestādēm ir jāpielieto līdzekļi, kas piekļuvi informācijai nodrošina pēc iespējas lielākam skaitam Eiropas pilsoņu.
Given that there is no European public sphere, the institutions must employ tools enabling as many European citizens as possible to gain access to information.
Ja Eiropas Savienība vēlas tikt uzklausīta, tai Eiropas jautājumi jārisina valsts, reģionu un vietējā līmenī.
If the Union wishes to be listened to, it has to take European affairs to national, regional, and local level.
Tomēr nav prātīgi uzskatīt pilsoņus par līdzdalības un dialoga virzošo spēku.
However, it is not sensible to view citizens as the prime movers of participation and dialogue.
Nebūtu jēgas rūpīgi uzklausīt nepilnīgi informētus pilsoņus.
It would be pointless to listen carefully to what citizens had to say if they were ill informed.
Lai pilsoņu ieguldījums būtu produktīvs, Eiropas iestādēm vispirms jāatrod veids, kā pilsoņiem nodot visu informāciju, kas viņiem vajadzīga, lai līdzdarbotos Eiropas projektā un identificētu sevi kā projekta sastāvdaļu.
Before their input can serve a purpose, the European institutions have to find ways of passing on all the information that they need to involve themselves in, and identify with, the European project.
Vispirms jānāk informācijai, citādi nav iespējams formulēt viedokli.
Information must come first, otherwise no opinion is possible.
Vismaz lietderīgu viedokli ne.
Or at any rate, no useful opinion.
Tāpēc Eiropas Savienības informācijas un saziņas politikā jāvalda šādam pamatprincipam: nevis pilsoņiem ir jāmeklē informācija, bet gan informācijai ir jāsasniedz pilsoņi.
That is why EU information and communication policy must be governed by the general principle that it is not citizens who should have to go looking for information, but information that should come looking for citizens.
Baltajā grāmatā tiek pārlieku uzsvērta ideja par to, ka dialogu un saziņu ar pilsoņiem var koordinēt ar iestāžu iniciatīvu starpniecību.
The White Paper overemphasises the idea that dialogue and communication with citizens can be coordinated through initiatives by the institutions.
Tādējādi tajā pausta lielāka uzticēšanās jaunajām tehnoloģijām, nevis tradicionālajiem plašsaziņas līdzekļiem.
It consequently relies more on new technologies than on the traditional mass media.
Dažkārt šķiet, ka Baltā grāmata par zemu novērtē plašsaziņas līdzekļu ietekmi sabiedrībā.
At times it appears to underestimate the impact that the mass media have on society.
Referents uzskata, ka ir jāuzskaita prioritārie mērķi, galveno uzsvaru liekot, piemēram, uz to, kā uzlabot žurnālistu darba apstākļus Eiropas iestādēs, kā uzlabot informācijas jomas speciālistu apmācību, tiešās saziņas metodes u. c.
The rapporteur believes that a list of priority measures should be drawn up, focusing, for example, on better working conditions for journalists in the European institutions, training for information professionals, better direct communication methods, and so on.
Komisija ierosina izveidot nacionālo ekspertu tīklu sabiedriskās domas pētījumiem, lai veicinātu paraugprakses apmaiņu un sinerģijas attīstību.
The Commission is proposing to set up a network of national opinion research experts to help exchange good practice and develop synergy.
Taču referents uzskata, ka būtu piemērotāk saskaņot un uzlabot jau pieejamo resursu izmantošanu.
The rapporteur, however, believes that it would be better to use existing resources in a more coordinated way so as to derive maximum benefit.
Informācijas un paraugprakses apmaiņa ir iespējama arī bez jaunas observatorijas izveides Eiropas sabiedriskās domas novērošanai.
Information and good practice can be exchanged without setting up a new European public opinion observatory.