natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Turklāt priekšlikumā, ar kuru tiek īstenota tiesību aktu vienkāršošana un kurš papildina paziņojumu, pilnībā ņemti vērā citu Kopienas tiesību aktu mērķi un noteikumi, īpaši politika attiecībā uz ķīmiskām vielām, tostarp REACH un Pesticīdu direktīva, direktīva par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli ( IPPC ), kā arī tematiskās stratēģijas, proti, attiecībā uz jūras vides politiku un pesticīdu ilgtspējīgu izmantošanu.
Furthermore, the proposal, providing for simplification of legislation and accompanying Communication, takes full account of the objectives and provisions of other Community legislation, in particular the chemicals policy including REACH and the Pesticides Directive, the IPPC Directive and the Thematic Strategies, namely those on marine policy and sustainable use of pesticides.
Virszemes ūdeņu ķīmiskā piesārņošana var izjaukt ūdens ekosistēmas, samazinot biotopus un bioloģisko daudzveidību.
Chemical pollution of surface water can disturb aquatic ecosystems, causing loss of habitats and biodiversity.
Piesārņojošās vielas var uzkrāties barošanās ķēdē un kaitēt plēsīgām sugām, kuras pārtiek no saindētām zivīm.
Pollutants may accumulate in the food chain, and harm predators consuming contaminated fish.
Cilvēki ir pakļauti ūdens vidi piesārņojošu vielu iedarbībai, lietojot uzturā zivis vai jūras produktus, dzerot ūdeni un, iespējams, arī atpūšoties šajā vidē.
Humans are exposed to pollutants through the aquatic environment by fish or seafood consumption, drinking water and possibly recreational activities.
Vēl daudzus gadus pēc aizlieguma vidē var atrast piesārņojošas vielas, un tās var tikt iepludinātas vidē no dažādiem avotiem (piemēram, no lauksaimniecības, rūpniecības, sadedzināšanas) produktu vai nejaušu blakusproduktu veidā, kā arī tās jau agrāk var būt nokļuvušas vidē vai var būt ikdienā lietoto mājsaimniecības izstrādājumu sastāvā.
Pollutants may be found in the environment many years after being banned and may be released to the environment from various sources (e.g. agriculture, industry, incineration), as products or as unintended by-products, they may be of historical nature or used daily in household products.
Stratēģijas pirmajā posmā, atsaucoties uz 16. pantu, tika apstiprināts prioritāro vielu saraksts (Lēmums 2455/2001/EK), kurā uzskaitītas 33 Kopienas līmenī prioritāras vielas.
As a first step of the strategy by the Article 16, a list of priority substances was adopted (Decision 2455/2001/EC) identifying 33 substances of priority concern at Community level.
Šā priekšlikuma mērķis ir, nosakot vides kvalitātes standartus ( EQS) , nodrošināt augstu aizsardzības līmeni pret šo 33 prioritāro vielu vai dažu citu sārņu ūdens videi radītajiem draudiem vai draudiem, ko rada ar tiem piesārņota ūdens vide.
This proposal aims to ensure a high level of protection against risks to or via the aquatic environment stemming from these 33 priority substances and certain other pollutants by setting environmental quality standards (EQS).
Īstenojot atbilstību vides kvalitātes standartiem un samazinot ūdens ķīmisko piesārņojumu, iespējams gūt lielu labumu vides un sociālajā jomā.
There are many potential environmental and social benefits from reduction in chemical pollution of water, resulting from compliance with EQS.
Faktiski saistībā ar komerciālo zveju un amatierzveju ieguvumi attiecas uz to, ka varētu samazināties to zivju daudzums, kuras neatbilst cilvēku uztura standartiem, kā arī samazināt negatīvo ietekmi uz zivju patēriņu veselības draudu dēļ, samazināt ķīmisko vielu iedarbību, ko izraisījusi zivju lietošana uzturā, kā arī būtu iespējams palielināt zivju krājumus un to daudzveidību un veicināt ienākumu pieaugumu no komerciālās un amatierzvejas.
In fact, in the commercial and recreational fishing category, the benefits concern the reduction in numbers of fish failing to meet required standards for human consumption, the reduction in negative impact on consumption of fish as a result of perceived health threats, the reduction in exposure to chemical pollutants as a result of fish consumption, the potential increased stocks and variety of stocks and an increased revenue from commercial and recreational fishing.
Attiecībā uz zivju audzēšanu un gliemeņu audzēšanu, īstenojot atbilstību vides kvalitātes standartiem, ieguvumi ir saistīti ar ražīguma paaugstināšanu nozarē un to bīstamo vielu samazināšanu, kuri uzkrājas šajos produktos un kuru iedarbībai varētu būt pakļauti cilvēki.
Concerning the fish farming and the shellfisheries categories, benefits from compliance with EQS are an improving productivity in the sector, a reduced accumulation in meat and a reduced exposure of humans to hazardous substances.
Nepārprotami visam šim procesam ir svarīga ietekme uz cilvēku veselību.
Obviously, all this process has a great impact on human health.
Ieguvumi no ķīmiskā piesārņojuma samazināšanas attiecas uz vispārēju tādu bīstamo vielu iedarbības samazinājumu, kurām pakļauti jo īpaši cilvēki saistībā ar pārtikā patērētiem jūras produktiem.
Benefits from reduction in chemical pollution concern the overall reduction in exposure to dangerous substances, in primis for humans, coming from seafood consumption.
Šis Komisijas priekšlikums Kopienas līmenī aprobežojas tikai ar vides kvalitātes standartu noteikšanu.
This proposal of the European Commission is limited to establishing EQS at Community level.
Specifiski un papildu pasākumi piesārņojuma kontrolei ir atstāti dalībvalstu ziņā, jo daudzi citi spēkā esošie Kopienas tiesību akti ir jāpiemēro, lai īstenotu 16. panta 6. un 8. punkta prasības.
Specific and additional pollution control measures are left to the Member States since many other existing Community acts must be applied to fulfil the requirements of Article16 paragraphs 6 and 8.
Ierosinātais juridiskais dokuments ir direktīva, ar ko nosaka vides kvalitātes mērķus, kuri jāīsteno līdz 2015. gadam.
The proposed instrument is a Directive laying down targets for environmental quality to be achieved by 2015.
Nepieciešams sniegt dažas piezīmes par ietekmi uz nozari.
With regard to the effects on the sector, a few comments should be made.
Atzīts, ka svins ir bīstama viela un tā emisijas ūdenī ir jāsamazina, cik vien iespējams.
Lead is a recognised hazardous substance and its emissions in water should be reduced as much as possible.
Ja šo problēmu risināt var pati zvejniecības nozare, tā ir jāatbalsta.
Where the fishing sector itself can contribute to this it should be encouraged.
Ietekmes novērtējumā Komisija norādīja (53. lpp.), ka dioksīni, furāni un polihlorbifenili ( PCBs ) ir jau agrāk konstatētas piesārņojošas vielas un tās tiek atbilstīgi kontrolētas.
In is impact assessment, the Commission indicated (p.53) that dioxins, furans and PCBs are historic pollutants and adequately controlled.
Ir grūti pievienoties šim optimistiskajam novērtējumam, jo kopš Dioksīna stratēģijas ieviešanas 2001. gadā šo kaitīgo vielu īpatsvars zivīs nav ievērojami samazinājies un īpaši attiecībā uz Baltijas jūru šis līmenis ir nemainīgs.
It is difficult to share this optimistic assessment as since the Dioxin Strategy of 2001 the levels in fish have not shown a significant decline and for the Baltic Sea in particular they appear to be static.
To varētu būt izraisījusi šo sārņu izolēšanās sedimentos, kuri periodiski tiek atkārtoti suspendēti.
This may be principally due to sequestering of these pollutants in sediments which are periodically re-suspended.
Tāpēc ir pamatots uztraukums par draudiem, ko izraisa PCBs ūdens videi nelikumīgas apglabāšanas dēļ.
It would thus seem justified to be very concerned about the threat that PCBs pose for the aquatic environment due to illegal disposal.
Trešā piezīme attiecas uz ieteikto maksimāli pieļaujamo heksahlorbenzola, heksahlorbutadiēna un dzīvsudraba koncentrāciju zivju, gliemju, vēžveidīgo un pārējās biotas svaigā masā.
A third remark concerns the proposed concentration limits of hexachlorobenzene, hexachlorobutadiene and mercury in the natural weight of fish, molluscs, crustaceans and other biota.
Ja dalībvalstis nolemj ieviest stingrākus standartus, lai sasniegtu 2. panta 3. punktā noteiktos nepieciešamos līmeņus, tas būs jāsaskaņo ar citām dalībvalstīm, kuru teritorijas atrodas tajā pašā upju baseinā.
If a Member State decides to introduce stricter standards in order to reach the levels necessary as provided for under Article 2.3, it will be necessary to coordinate this with other Member States who share the same river basin.
Vajadzības gadījumā šīm citām dalībvalstīm, īpaši augšteces valstīm, ir jāpieņem tādi paši standarti.
When necessary, those other Member States, in particular upstream countries, should adopt the same standards.
Komisija vajadzības gadījumā iesniegs priekšlikumus, lai pieņemtu vides kvalitātes standartus ūdens resursu politikas jomā arī attiecībā uz šīm vielām.
The Commission will if necessary submit proposals for adopting environmental quality standards in the field of water policy for these substances too.
PCBs , dioksīni, PFOS un tetrabromobifenols ir ļoti bīstamas vielas videi, un tās ir jāietver to vielu sarakstā, uz kurām attiecas vides kvalitātes standarti.
PCBs, dioxins, PFOS and Tetrabromobisphenol are very damaging to the environment and should be included in the lists of substances to which environmental quality standards apply.
(11a ) Svins, ko izmanto zvejas aprīkojumā kā amatierzvejā, tā profesionālajā zvejā, ir ūdens piesārņojuma avots.
(11a) Lead, used in fishing equipment for both recreational and professional fisheries, is a source of water pollution.
(11b) Polihlorbifenili (PCBs ) un dioksīni ir divas toksisko vielu grupas, kuras ir noturīgas un bioakumulējamas.
(11b) Polychlorinated biphenyls ( PCBs) and dioxins are two groups of toxic substances that are persistent and bioaccumulable.
Turklāt Komisija vairākkārt ir uzsvērusi nepieciešamību ietvert šīs vielas prioritāro vielu sarakstā C daļā.
The Commission has, in addition, on various occasions stressed the need to include these substances in the list of priority substances.
Jaunajā direktīvā tāpēc ir jānosaka šo vielu iekļaušana prioritāro vielu sarakstā.
The present Directive should therefore provide for their future inclusion in the list of priority substances.
Lai varētu veikt pirmajā daļā uzskaitīto vielu kvalitātes standartu ievērošanas monitoringu, dalībvalstis vai nu ievieš stingrāku standartu ūdenim, aizstājot I pielikuma A daļā minēto standartu, vai nosaka biotām papildu standartu.
For the purposes of monitoring the compliance with environmental quality standards of the substances listed in the first subparagraph, the Member States shall either introduce a more stringent standard for water replacing the one listed in Part A of Annex I, or set up an additional standard for biota.
Ja vairāku dalībvalstu teritorijas atrodas tajā pašā upju baseina apgabalā, vajadzības gadījumā šīs dalībvalstis piemēro tos pašus standartus.
Where a river basin district falls in several Member States, those Member States should, if necessary, apply the same standards.
Dioksīnu un PCBs iekļaušana sarakstā
Inclusion of dioxins and PCBs
Saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 16. pantu un ne vēlāk kā 2008. gada 31. janvārī Komisija iesniedz priekšlikumu šis direktīvas pārskatīšanai, lai ietvertu dioksīnus un PCBs to prioritāro vielu sarakstā, kas noteiktas II pielikumā, un I pielikumā iekļautu atbilstīgus vides kvalitātes standartus.
Pursuant to Article 16 of Directive 2000/60/EC and no later than 31 January 2008, the Commission shall submit a proposal for the revision of this Directive with a view to including dioxins and PCBs in the list of priority substances set out in Annex II and include corresponding environmental quality standards in Annex I.
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par vides kvalitātes standartiem ūdens resursu politikas jomā un ar ko groza Direktīvu 2000/60/EK
Proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on environmental quality standards in the field of water policy and amending Directive 2000/60/EC
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par vides kvalitātes standartiem ūdens resursu politikas jomā un ar ko groza Direktīvu 2000/60/EK
Environmental quality standards in the field of water policy
par priekšlikumu Padomes lēmumam attiecībā uz Eiropas Kopienas vārdā noslēdzamo pamatnolīgumu par daudzpusējo vides un kodolprogrammu Krievijas Federācijā un tā protokolu par prasībām, tiesvedību un zaudējumu atlīdzināšanu un Pamatnolīguma par daudzpusējo vides un kodolprogrammu Krievijas Federācijā protokolam par prasībām, tiesvedību un atlīdzināšanu noslēgšanu
on the proposal for a Council decision concerning the conclusion on behalf of the European Community of a Framework Agreement on a Multilateral Nuclear Environmental Programme in the Russian Federation and of the Protocol on Claims, Legal Proceedings and Indemnification to the Framework Agreement on a Multilateral Nuclear Environmental Programme in the Russian Federation
– ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam ( COM(2006)0665 )
– having regard to the proposal for a Council decision ( COM(2006)0665 )
– ņemot vērā EK līguma 181.a pantu un 300. panta 2. punkta pirmo rindkopu,
– having regard to Articles 181a and 300(2) first subparagraph of the EC Treaty
– ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C6‑0475/2006 ),
– having regard to Article 300(3), first subparagraph, of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0475/2006 ),
– ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu ( A6-0126/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy ( A6‑0126/2007 ),
Pamatnolīgums par daudzpusēju vides programmu kodolrūpniecības jomā Krievijas Federācijā un tā protokols par prasībām, tiesvedību un zaudējumu atlīdzināšanu
Framework Agreement on a Multilateral Nuclear Environmental Programme in the Russian Federation and the Protocol on Claims, Legal Proceedings and Indemnification
– ņemot vērā Komisijas un Padomes nostādnes un stratēģiju saistībā ar dažādām arābu pasaules valstīm,
– having regard to the policies and strategies adopted by the Commission and Council towards the various countries of the Arab world,
– ņemot vērā starpposma ziņojumu par stratēģiskajām partnerattiecībām ar Vidusjūras un Tuvo Austrumu reģionu, ko Padome pieņēma 2006. gada decembrī,
– having regard to interim report on the Strategic Partnership with the Mediterranean and the Middle East, adopted by the European Council in December 2006,
– ņemot vērā Eiropas Savienības stratēģiju attiecībā uz arābu pasauli, ko 2003. gadā iesniedza ES Augstais pārstāvis,
– having regard to the European strategy for the Arab world presented in 2003 by the EU’s High Representative,
– ņemot vērā Eiropas un vidusjūras reģiona valstu Parlamentārās asamblejas Eiropas prezidentūras politiskās prioritātes, kas pasludinātas 2005. gada 21. aprīlī, paplašināt dialogu par cilvēktiesībām ar partnervalstu parlamentiem,
– having regard to the political priorities of the European presidency of the Euro-Mediterranean Parliamentary Assembly, formulated on 21 April 2005, which focus on intensifying the dialogue on human rights with the parliaments of the partner countries,
– ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Parlamentārās asamblejas rezolūcijas, kas pieņemtas 2005. gada 21. aprīļa sanāksmē Rabatā un 2006. gada 27.marta sanāksmē Briselē,
– having regard to the resolutions of the Euro-Mediterranean Parliamentary Assembly adopted at its meetings of 21 November 2005 in Rabat and 27 March 2006 in Brussels,
– ņemot vērā ANO Attīstības programmas ( UNDP ) ikgadējos ziņojumus par tautas attīstību arābu valstīs par 2002., 2003., un 2005.gadu, īpaši 2004. gada ziņojumu "Brīvībai arābu pasaulē",
– having regard to the reports on human development in the Arab world published in 2002, 2003 and 2005 by the United Nations Development Programme (UNDP) and especially the 2004 report ‘Towards freedom in the Arab world’,
– ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Eiropas Savienības politiku attiecībā uz Vidusjūras reģionu, īpaši 2004. gada 12. februāra rezolūciju par iniciatīvu jaunam impulsam Eiropas Savienības darbībai cilvēktiesību un demokrātijas jomā sadarbībā ar partneriem Vidusjūras reģiona valstīs, 2005.gada 28. novembrī Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Barselonas augsta līmeņa sanāksmē pieņemto Piecu gadu darba programmu, kā arī 2005. gada 27. oktobra rezolūciju "Atskats uz Barselonas procesu",
– having regard to its earlier resolutions on the European Union’s Mediterranean policy, in particular its resolution of 12 February 2004 on reinvigorating EU actions on human rights and democratisation with Mediterranean partners, the Five Year Work Programme adopted at the Barcelona Euro-Med Summit on 28 November 2005 and its resolution of 27 October 2005 on the Barcelona process revisited,
– ņemot vērā ANO Hartu un Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju;
– having regard to the United Nations Charter and the Universal Declaration of Human Rights,
– ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A6 0127/2007),
– having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs ( A6‑0127/2007 ),
A. tā kā arābisma jēdziens, izprasts kā identitātes stiprinātājs, ir kopīgs plašai ģeogrāfiskai teritorijai, kas plešas no Magriba valstīm līdz Persijas līcim caur Mašreku un Tuvajiem Austrumiem, kurš kā tāds arī tiek aizstāvēts;
A. whereas the notion of Arab identity, understood as a unifying factor, is perceived and claimed as a shared characteristic by the peoples and states of a vast geographical area stretching from the Maghreb, via the Mashreq and the Middle East, to the Persian Gulf,
B. tā kā arābiskums izpaužas vairākos gan politiskos (monarhijas, arābu republikas, pat Izraēlas valsts iekšienē un Palestīniešu autonomijā), gan reliģiskos (musulmaņi sunīti, tostarp vahabīti - alavīti,drūzi un šiīti, dažādu pārliecību kristieši), gan socioloģiskos veidos (lielas pilsētas, lauku teritorijas, kalni, klejotāju tautas), tam transnacionāli ir kopēji parametri;
B. whereas this Arab identity, while it manifests itself in varying forms in different real-life situations, be they political (in monarchies, Arab republics, or within the State of Israel and the Palestinian Authority), religious (among Sunni – including Wahhabi – , Alawite, Druze and Shiite Muslims, and Christians of various denominations) or social (in large cities, rural or mountainous areas, and among nomadic peoples), nevertheless displays a number of common, trans-national parameters,
C. tā kā eiropiešu uzskati par arābu pasauli parasti aprobežojas ar pieeju, kas balstīta uz divpusējām valstu, pat reģionu attiecībām, tā kā nepieciešams piešķirt jaunu sparu kopējai ES stratēģijai attiecībā uz arābu pasauli, kas balstīta ne vien uz pašreizējām reģionālajām organizācijām (Arābu valstu līga, Persijas līča Sadarbības padome, Arābu Magriba Savienība), uz jau esošajiem instrumentiem un struktūrām (Euromed, MEDA programma, asociatīvie nolīgumi, Eiropas Kaimiņattiecību politika), bet arī stiprinot atbalstu reģiona nevalstiskajiem dalībniekiem;
C. whereas the European view of the Arab world is generally confined to an approach based on relations at bilateral or sub-regional level between states, and whereas the EU’s overall strategy towards the Arab world should be revitalised not only by using existing regional organisations (Arab League, Gulf Cooperation Council, Arab Maghreb Union), and existing tools and structures (Euromed, Meda Programme, association agreements, European Neighbourhood Policy), but also by strengthening support for non-state actors in the region,
D. tā kā ES Augstā pārstāvja iesniegtā stratēģija attiecībā uz arābu pasauli lielā mērā ir to risku un draudu sekas, ko izraisīja 2001. gada 11.septembra teroristu uzbrukums;
D. whereas the strategy for the Arab world presented in 2003 by the High Representative of the EU was very largely the result of the risks and threats which emerged following the terrorist attacks of 11 September 2001,
E. tā kā Eiropai nepieciešama labāka un dziļāka izpratne par arābu pasaules daudzšķautnaino sabiedrību, tās kultūras daudzveidību, lai pārvarētu nošķirtību starp abiem Vidusjūras krastiem, uzlabotu integrācijas politiku ES dalībvalstīs un pārvarētu stereotipus un aizspriedumus;
E. whereas a better and deeper understanding in Europe of the multi-faceted society and cultural diversities in the Arab world is currently necessary so as to bridge the gap between the two shores of the Mediterranean, improve integration policies in the EU Member States and overcome stereotypes and prejudices,
F. tā kā satricinājumi, ko izraisīja aukstā kara un bipolārās pasaules kārtības beigas, sekmēja gan arābu sabiedrības emancipācijas tieksmes, kā arī dažu arābu valstu valdību un uz tautsaimniecību attiecināmu, ka arī sociālu spēku ambīcijas aktīvi darboties globalizācijas un daudzpolārās pasaules spēlē;
F. whereas the upheavals caused by the end of the Cold War and of the bi-polar world order not only encouraged aspirations towards emancipation within Arab societies but also spurred on some Arab governments and economic and social forces to take an active part in globalisation and in the multi-polar order,
G. tā kā arābu valstu pilsoniskā sabiedrība un dzīvie spēki, kuri ilgu laiku bija spiesti klusēt, liek aizvien vairāk par sevi dzirdēt un prasa, lai tiktu vairāk uzklausīti, lielāku atbildību, kā arī pieaugošu politisko lomu;
G. whereas civil society and other stakeholders, long muzzled in the Arab world, are making their presence increasingly felt and are demanding more attention, greater responsibilities and a growing political role,
H. tā kā daži intelektuāļi, īpaši Samir Kassir darbā "Considérations sur le malheur du monde arabe " vai Guy Sorman darbā " Les enfants de Rifaa ", ir izteikušies par šo jautājumu;
H. whereas a number of intellectuals, notably Samir Kassir in “Considérations sur le malheur du monde arabe” and Guy Sorman in “Les enfants de Rifaa” have expressed their views on these matters,
I. tā kā iepriekšējā arābu renesanses pieredze, kas tika saprasta kā mēģinājumi veikt reformas, parasti tika nolemta neveiksmei un kā valstu nacionālisms ievērojami bremzēja jebkādus centienus veidot arābu vienotību;
I. whereas earlier experiments with an “Arab renaissance”, understood as attempts at reform, generally ended in failure, and whereas state nationalism has been a considerable hindrance to any project seeking to create Arab unity,
J. tā kā 2004. gada 23. un 24. maija Arābu valstu līgas padomes augstākā līmeņa sanāksmē Tunisijā pieņemtajā noslēguma deklarācijā no jauna apstiprināta apņemšanās veikt reformas un modernizēt līgas dalībvalstis, izmantojot demokrātisku konsolidāciju un politisku līdzdalību;
J. whereas the Final Declaration adopted by the Summit of the Arab League Council held in Tunis on 23 and 24 May 2004 reiterates amongst other things a commitment to reform and modernise its Member States through democratic consolidation and political participation,
K. tā kā arābu valstu un to Eiropas partneru kopējās interesēs ir uzsākt politiskas, tautsaimnieciskas un sociālas reformas, lai aktivizētu sadarbību, stabilitāti un demokratizāciju, celtu labklājības un samazinātu sociālās atšķirības visā reģionā;
K. whereas it is in the common interest of the Arab countries and their European partners that political, economic and social reforms should be initiated with a view to revitalising cooperation, stability and democratisation, and to raising living standards and reducing social disparities, in the region as a whole,
L. tā kā sasniegumi politikas un tautsaimniecības liberalizācijas jomā, kā arī progress cilvēktiesību ievērošanā, kā arī sociālajā un izglītības jomā, sekmēs lielāku stabilitāti šajās valstīs, turpretī pretošanās pārmaiņām nenodrošina patiesu stabilitāti;
L. whereas advances in political and economic liberalisation and progress on human rights and in the social and educational fields are the only way to contribute to greater stability in those countries, and whereas, by contrast, resistance to change is not a guarantee of real stability,