natgillin/translations-raw huggingface dataset:
6. pieņem zināšanai ECB 2006. gada lēmumu par procentu likmju paaugstināšanu; konstatē, ka, lai gan inflācija saglabājās stabila, neraugoties uz energoresursu cenu kāpumu, monetārā instrumenta M3 izaugsmes rādītājs kopš 2001. gada sistemātiski ir ievērojami pārsniedzis atsauces vērtību 4,5 % apmērā, nepaaugstinot inflāciju; aicina ECB labāk paskaidrot šīs pretrunas iemeslus un to, vai tā norāda uz pieaugošu likviditāti, kura varētu turpmāk veicināt inflāciju, vai arī tās rašanos ir noteikuši citi faktori, piemēram, finanšu tirgu padziļināšanās, finanšu jauninājumi un euro pieaugošā starptautiskā nozīme;
Takes note of the ECB's decision in 2006 to further increase interest rates; observes that, although inflation remained contained despite a surge in energy prices, the growth rate of monetary aggregate M3 has systematically exceeded the reference value of 4,5 % by large margins ever since 2001 without accelerating inflation; calls on the ECB to explain better the reasons for this discrepancy and whether it is a symptom of growing liquidity with the potential to fuel inflation in future or a result of other factors, such as the deepening of financial markets, financial innovations and the increasingly international role of the euro;
EMS darbība
Functioning of the EMU
11. šajā sakarā aicina vēl vairāk integrēt preču tirgus un pakalpojumu tirgu, lai novērstu EMS tirgus pašreizējo sadrumstalotību dalībvalstu tirgos un panāktu iesaistīto tautsaimniecību ekonomisko ciklu lielāku sinhronizāciju;
Calls in this connection for a further integration of the market in goods and services in order to overcome the existing fragmentation of the EMU market into national markets and to achieve a higher level of synchronisation between the economic cycles of the participant economies;
Strukturālās reformas un iekšējais tirgus
Structural reforms and the internal market
17. konstatē, ka pakalpojumi veido 70 % no euro zonas IKP un nodrošina vislielākās iespējas nodarbinātības veicināšanai; atzīmē, ka inflācija pakalpojumu jomā pastāvīgi veicina pamatinflāciju; tādēļ uzsver, ka lielāka konkurence pakalpojumu jomā inflāciju pazeminātu; tādēļ aicina izveidot pakalpojumu iekšējo tirgu, kas ir pilnībā darbotiesspējīgs, un pēc iespējas drīzāk īstenot Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū
Observes that services account for about 70 % of the euro area GDP and offer the greatest opportunity for employment growth; notes that services inflation makes a persistent contribution to core inflation; highlights therefore, that more competition in services would result in lower inflation; calls, therefore, for a fully operational internal market for services and a swift implementation of Directive 2006/123/EC of the European Parliament and of the Council of 12 December 2006 on services in the internal market
Euro zonas paplašināšanās
Enlargement of the euro area
22. pauž nožēlu, ka cenu stabilitātes definīcija, kuru izmanto, novērtējot konverģences kritērijus, nesaskan ar cenu stabilitātes definīciju, ko ECB pieņēmusi saistībā ar monetāro politiku;
Regrets that the definition of price stability used for assessing the convergence criteria is not always in conformity with the price stability definition adopted by the ECB in its monetary policy; 23.
25. atgādina nepieciešamību savlaicīgi uzsākt plašu pilsoņu informācijas kampaņu kandidātvalstīs, radot uzticību pārejas procesam, un nodrošināt visu iesaistīto pušu godprātīgu rīcību pārejas posmā, lai euro ieviešana būtu veiksmīga; uzskata, ka jāsniedz vairāk informācijas iedzīvotājiem un jau agrīnā stadijā informācijas kampaņām jāpiesaista plašsaziņas līdzekļi;
Recalls the needto engage in extensive citizen information campaigns in applicant Member States at an early stage, generating confidence in the changeover process, and to ensure that the changeover phase is managed in a fair manner by all involved, with a view to making the euro a success; judges that the information deficit of citizens needs to be reduced and that the use of the media for information campaigns needs to be organised at an early stage;
30. uzskata, ka Eurogrupai ir jāvienojas par ceļvedi attiecībā uz nākamajos divos gados euro zonā sasniedzamajiem mērķiem; uzskata, ka stingrākas ekonomiskās koordinācijas dēļ Eurogrupa no neoficiālas struktūras būtu jāpārveido par oficiālāku struktūru ar atbilstošu infrastruktūru;
Believes that the Eurogroup should agree on a roadmap on what should be achieved in the next two years in the euro area; believes in the interest of stronger economic coordination that the Eurogroup should move away from an informal to a more formal institutional framework, which includes proper infrastructures;
32 uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eurogrupas priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai un Eiropas Centrālajai bankai.
32 Instructs its President to forward this resolution to the President of the Eurogroup, the Council, the Commission and the European Central Bank.
2007. gada pārskats par euro zonu ir otrais šāds pārskats, ko sagatavojusi Eiropas Komisija.
The Annual Report on the Euro Area 2007 is the second such report prepared by the European Commission.
Iepriekšējā gada pārskatu Padome un Eiropas Parlaments atzinīgi novērtēja kā svarīgu dokumentu, kurā veikts euro zonas ekonomisko apstākļu padziļināts analītisks novērtējums.
Last year report was well received by the Council and the European Parliament as an important document providing an in-depth analytical assessment of the economic conditions in the Euro zone.
Šā gada pārskatā sniegts 2006. gada ekonomiskās situācijas pārskats un veikts pētījums par ekonomikas problēmām, ar ko saskaras euro zonas dalībvalstis.
This year report provides an overview of the economic situation in 2006 and explores economic challenges facing Euro area Member states.
Euro zonas ekonomikas atveseļošanās ievērojami nostiprinājās 2006. gadā, IKP pieaugumam palielinoties no 1,4 % iepriekšējā gadā līdz 2,7 % un bezdarbam 2006. gada beigās samazinoties līdz 7,6 %, sasniedzot viszemāko līmeni piecpadsmit gadu laikā.
In 2006, economic recovery of the Euro zone strengthened considerably, with GDP growth accelerating to 2.7% from 1.4% in the previous year, and the unemployment rate falling to 7.6% at the end of 2006, its lowest level in fifteen years.
2006. gadā tika radīti divi miljoni jaunu darbavietu, kas uzskatāmi parāda, ka darba tirgus reformas, kas veiktas dažās dalībvalstīs, sāk nest augļus.
Two million new jobs have been created in 2006 which demonstrates that labour market reforms undertaken in some Member states begin to bear fruits.
Ekonomiskā izaugsme notika plašā mērogā, un to atbalstīja spēcīga eksporta ekspansija un iekšējā pieprasījuma atjaunošanās, atspoguļojot labāku situāciju darba tirgū un jaunas patērētāju un investoru cerības.
Economic growth was broadly based, supported by robust export expansion and strong recovery of domestic demand, reflecting better situation in the labour market and improved sentiments of consumers and investors.
Līdztekus ievērojamam uzplaukumam reālajā sektorā uzlabojās makroekonomiskā stabilitāte, inflācijai saglabājot stabilitāti 2,2 % līmenī, kas nav mainījusies kopš 2005. gada, bet fiskālajam deficītam samazinoties no 2,5 % iepriekšējā gadā līdz 1,6 %.
Strong up-turn in the real sector was paralleled by improved macroeconomic stability, with inflation remaining stable at 2.2%, unchanged from 2005, and fiscal deficit reduced to 1.6%, down from 2.5% in the previous year.
Uz šī vispārēji pozitīvā euro zonas kopējās situācijas fona vērojamas arī dažas mazāk labvēlīgas tendences.
Against this generally positive picture of the overall situation of the Euro area there are some less favourable tendencies.
Pirmkārt, fiskālā konsolidācija — lai gan tā ir būtiska, tomēr nepietiekama, lai pastāvīgi stiprinātu valsts finanšu ilgtspējību.
First, the fiscal consolidation, though substantial, falls short of what is needed to permanently strengthen sustainability of public finances.
Atveseļošanās periodā valstīm jāuzkrāj rezerves to fiskālajā bilancē, lai situācijas pasliktināšanās gadījumā mazinātu ekonomikas recesijas ietekmi uz valsts finansēm un sasniegtu vidējā termiņa mērķi — budžetu, kas ir līdzsvarā vai ar pārpalikumu.
In time of recovery, countries should accumulate surpluses in their fiscal balance to create cushion for less favourable fiscal performance in time of recession and to meet the medium term objective of budgets to be balanced or in surplus.
Pagaidām lielākajās euro zonas valstīs deficīts cikliski koriģētā izpratnē joprojām ir ievērojams.
Meanwhile, deficits in the largest economies of the Euro zone are still substantial in cyclically-adjusted terms.
Dalībvalstīm jāizmanto pašreizējais cikliskais uzplaukums, lai uzlabotu vispārējo fiskālo stāvokli un sagatavotos ekonomikas recesijai.
The Member states should use the current cyclical upswing to improve their overall fiscal position and to get prepared for "bad times".
Otrkārt, procikliska fiskālā politika ekonomiskās atveseļošanās perioda laikā ir suboptimāla, ja šī politika paredz stingrāku monetāro politiku inflācijas tendenču uzraudzībai.
Second, pro-cyclical fiscal policies in times of economic recovery result in a suboptimal policy mix when they entail more restrictive monetary policy to control inflationary tendencies.
Pastāvīgi ekspansīva fiskālā politika rada nepieciešamību pēc augstākām procentu likmēm, lai nodrošinātu cenu stabilitāti, kā rezultātā var palielināties cenu stabilitātes uzturēšanas makroekonomiskie izdevumi.
Continued fiscal stimulus requires higher interest rates to keep inflation at low level, which may increase macroeconomic costs of maintaining prices stability.
Pietiekamas fiskālās disciplīnas trūkums var izraisīt ierobežojošāku monetāro politiku, kas negatīvi ietekmētu izaugsmi un nodarbinātību.
Lack of sufficient fiscal discipline may induce more monetary tightening, with adverse effects for growth and employment.
Treškārt, jāatzīmē, ka zem vidējām makroekonomisko rādītāju vērtībām visā euro zonā slēpjas pieaugošas atšķirības starp atsevišķām dalībvalstīm gan ekonomiskajā izaugsmē, gan ražīguma un konkurētspējas jomā.
Third, it should be noted, that the average values of macroeconomic indicators for the whole Euro area mask growing divergences between individual Member states in terms of economic growth, productivity and competitiveness.
Šīs atšķirības rada virkne faktoru, tostarp nevienmērīgs strukturālo reformu ieviešanas temps, procesu norise un atšķirīgas valstu politikas, to skaitā algu veidošanas un nodokļu politiku.
These differences result from a number of factors, including uneven pace of structural reforms, catching-up processes and different national policies, including wage formation and taxation.
Dalībvalstīm, kur relatīvās konkurētspējas samazināšanos izraisa strauji augošas izmaksas par darbaspēka vienību, jāveic pasākumi, lai novērstu šīs negatīvās tendences.
Member states where losses in relative competitiveness reflect rapidly increasing unit labour costs should take steps to reverse these negative tendencies.
Pārskatā uzsvērts, ka ilgtspējīgai izaugsmei nepieciešams vairāk strukturālo reformu, tostarp preču, pakalpojumu un darbaspēka iekšējā tirgus izveides pabeigšana.
The report points out that sustained growth requires more structural reforms, including completion of the internal market in products, services and labour.
Šķiet, ka izaugsmi un darbavietu radīšanu nākotnē jo īpaši var veicināt pasākumi, kas vērsti uz konkurences pastiprināšanu un atvērtību pakalpojumu nozarē.
In particular, measures aimed at establishing more competition and openness in the services sector are likely to stimulate growth and job creation in future.
Tāpat arī Lisabonas stratēģijas enerģiskāka īstenošana palīdzētu paātrināt jauninājumu un zināšanu attīstību un veicinātu euro zonas ekonomiku konkurētspēju un dinamiku.
Similarly, a more vigorous implementation of the Lisbon strategy would help to speed up development of innovations and knowledge and make the Euro zone economies more competitive and more dynamic.
Euro zonas paplašināšana ir process, kam jānodrošina būtisks ekonomisks ieguvums gan atsevišķām dalībvalstīm, gan visai euro zonai kopumā.
Enlarging the Euro zone is a process that should bring important economic benefits to the individual Members states and to the Euro area as a whole.
Pārskatā atzīmēta Slovēnijas sekmīgā pievienošanās euro zonai un pārējās dalībvalstis mudinātas veikt pasākumus, lai ieviestu euro pēc iespējas drīzāk.
The report takes note of the successful accession of Slovenia to the Euro area and encourages other new Member states to take steps to adopt the Euro at an early date.
Tomēr pievienošanās procesu var sarežģīt konsekvences un pārredzamības trūkums, vērtējot nominālās konverģences pakāpi kandidātvalstīs.
However, the accession process may be complicated by lack of consistency and transparency in the process of assessing the degree of nominal convergence in candidate countries.
Pārskatā jo īpaši atgādināts, ka cenu stabilitātes definīcija, ko izmanto konverģences kritēriju novērtēšanai (vidējais inflācijas koeficients trīs ES dalībvalstīs ar zemāko inflācijas koeficientu), nesaskan ar ECB pieņemto cenu stabilitātes definīciju tās monetārajā politikā (inflācijas koeficients zem 2 %, bet tuvu 2 %), un pieprasīts novērst šo nekonsekvenci.
In particular, the report recalls that the definition of price stability used for assessment of convergence criteria (the average inflation rate of three EU member states with lowest inflation rates) is inconsistent with the definition of price stability adopted by the ECB in its monetary policy (the inflation rate below 2%, but close to 2%), and insists that this inconsistency should be corrected.
Turklāt pārskatā konstatēts, ka dažām jaunajām dalībvalstīm, ekonomikai strauji attīstoties, var būt problemātiski ievērot inflācijas kritērijus un pievienoties euro zonai, nesamazinot savu ekonomisko izaugsmi, jo inflācija var atainot augstu ražīguma pieaugumu un līdz ar to būt daļa no attīstības izlīdzināšanās procesa.
Moreover, the report observes that with their economies growing rapidly, some new Member States may face difficulties in meeting the inflation criterion and joining the Euro zone without slowing down their economic growth since inflation may reflect strong productivity gains and thus be part of the catching-up process.
Tāpēc pārskatā Komisija un Padome aicinātas pārbaudīt konverģences kritērijus, ņemot vērā jaunos apstākļus un atšķirības ekonomiskajā attīstībā.
Therefore the report calls on the Commission and the Council to examine the convergence criteria in light of the new reality and differences in economic developments.
Lai pilnībā izmantotu potenciālos ieguvumus, ko sniedz vienota valūta, nepieciešama labāka politikas koordinācija starp dalībvalstīm, ko jo īpaši var panākt, izveidojot kopēju grafiku un kopējus makroekonomiskos pieņēmumus valsts budžeta sagatavošanā.
To exploit fully the potential benefits of the single currency there is a need for more policy coordination among Member states, in particular through a common timetable and common macroeconomic assumptions for national budget preparations.
Katrā dalībvalstī jāievieš arī fiskālās darbības un reformu plānu pārraudzība ES līmenī.
Also, surveillance at the EU level over fiscal performance and reform agendas in individual Member states should be reinforced.
Ārējā jomā ir skaidrs pamatojums euro zonas kopīgai pārstāvībai starptautiskās finanšu iestādēs, ar nosacījumu, ka atsevišķu valstu ekonomikas politikas tiek pietiekami koordinētas.
In the external sphere, there is a clear rationale for joint representation of the Euro area in international financial institutions, provided that economic policies of individual states are coordinated to a sufficient degree.
Komisijas 2007. gada pārskats par euro zonu ir labs pamats visaptverošām diskusijām par vispārējo ekonomisko stāvokli euro zonā un turpmākajiem uzdevumiem.
The Commission's Annual Report on the Euro Area 2007 provides a good basis for a comprehensive discussion of the overall economic situation in the Euro zone and challenges ahead.
Tas arī dod iespēju Eiropas Parlamentam paust savu viedokli un noteikt ekonomikas politikas un vadības prioritātes Eiropas Savienībā.
It also allows the European Parliament to express its views and formulate priorities on economic policies and governance in the Union.
2007. gada pārskats par euro zonu
2007 annual report on the euro area
par ieteikumu Padomes lēmumam par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos 1995. gada 26. jūlija Konvencijai, kas izstrādāta, ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību K3. pantu, par informācijas tehnoloģijas izmantošanu muitu vajadzībām
on the recommendation for a Council Decision concerning the accession of Bulgaria and Romania to the Convention of 26 July 1995, drawn up on the basis of Article K.3 of the Treaty on European Union, on the use of information technology for customs purposes
– ņemot vērā Komisijas ieteikumu Padomei (COM(2007/0211)),
– having regard to the Commission recommendation ( COM(2007)0211 ),
– ņemot vērā Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās akta 3. panta 4. punktu, saskaņā ar kuru Padome apspriedās ar Parlamentu ( C6‑0168/2007 ),
– having regard to Article 3(4) of the Act of Accession of Bulgaria and Romania, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0168/2007 ),
– ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu ( A6‑0265/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A6‑0265/2007 ),
Lai Bulgārija un Rumānija pievienotos konvencijām (un protokoliem), ko dalībvalstis ir noslēgušas, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību 34. pantu (iepriekš Līguma par Eiropas Savienību K3. pants) vai EK Līguma 293. pantu, ar 2005. gada Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās aktu
The Act of accession of Bulgaria and Romania
OV L 157, 21.6.2005., 203. lpp. ieviesa vienkāršotu sistēmu.
OJ L 157, 21.6.2005, p.
Ņemot vērā iepriekš minēto vienkāršoto sistēmu, nav vajadzības apspriest un noslēgt īpašus pievienošanās protokolus.
Owing to the use of this simplified system, there is no longer any need to negotiate and conclude specific accession protocols.
Lai 1995. gada 26. jūlija Konvencija par informācijas tehnoloģiju izmantošanu muitu vajadzībām un ar to saistītie protokoli stātos spēkā attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju, Padomei, iepriekš apspriežoties ar Eiropas Parlamentu
In order for the Convention of 26 July 1995 on the use of information technology for customs purposes and the protocols thereto to come into force in respect of Bulgaria and Romania, the Council simply needs to adopt, following consultation of Parliament
Tāpēc referents ierosina pieņemt Padomes lēmumu bez grozījumiem.
Your rapporteur therefore proposes that the Council decision be approved without amendment.
Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās 1995. gada 26. jūlija Konvencijai par informācijas tehnoloģijas izmantošanu muitas vajadzībām
Accession of Bulgaria and Romania to the Convention of 26 July 1995 on the use of information technology for customs purposes
par ECB 2006. gada pārskatu
on the ECB annual report for 2006
– ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas (ECB) 2006. gada pārskatu,
– having regard to the Annual Report 2006 of the European Central Bank (ECB),
– ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 113. pantu,
– having regard to Article 113 of the Treaty establishing the European Community,
– ņemot vērā Līgumam pievienotā Protokola par Eiropas Centrālo banku sistēmas Statūtiem un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem 15. pantu
– having regard to Article 15 of the Protocol on the Statute of the European System of Central Banks and of the European Central Bank
– ņemot vērā tā 1998. gada 2. aprīļa rezolūciju par demokrātisko atbildību Ekonomikas un monetārās savienības trešajā posmā
– having regard to its resolution of 2 April 1998 on democratic accountability in the third stage of Economic and Monetary Union
– ņemot vērā tā 2006. gada 14. marta rezolūciju par Starptautiskā Valūtas fonda stratēģijas pārskatīšanu
– having regard to its resolution of 14 March 2006 on the strategic review of the International Monetary Fund
– ņemot vērā tā 2006. gada 6. jūlija rezolūciju par bankas pārvedumu pārtveršanu no SWIFT sistēmas, ko veikuši ASV slepenie dienesti
– having regard to its resolutions of 6 July 2006 on the interception of bank transfer data from the SWIFT system by the US secret services
Pieņemtie teksti , P6_TA(2006)0317 . , un 2007. gada 14. februāra rezolūciju par SWIFT, pasažieru datu reģistra nolīgumu un transatlantisko dialogu šajos jautājumos
Texts Adopted , P6_TA(2006)0317 . and of 14 February 2007 on SWIFT, the PNR agreement and the transatlantic dialogue on these issues
Pieņemtie teksti , P6_TA(2007)0039 . ,
Texts Adopted , P6_TA(2007)0039 . ,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 15. februāra rezolūciju par situāciju Eiropas ekonomikā: priekšziņojums par ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm 2007. gadā,
– having regard to its resolution of 15 February 2007 on the situation of the European economy: preparatory report on the broad economic policy guidelines for 2007
Pieņemtie teksti , P6_TA(2007)0051 .
Texts Adopted , P6_TA(2007)0051 . ,
– ņemot vērā tā 2006. gada 26. aprīļa rezolūciju par valsts finansēm EMS 2006. gadā
– having regard to its resolution of 26 April 2007 on public finances in the EMU 2006
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Euro banknošu un monētu pieci gadi apgrozībā” ( COM(2006)0862 ,
– having regard to the Communication from the Commission on Five years of euro banknotes and coins ( COM(2006)0862 ),
– ņemot vērā ECB 2006. gada Finansiālās stabilitātes pārskatu un tās 2007. gada marta ziņojumu par finansiālo integrāciju Eiropā,
– having regard to the ECB's Financial Stability Review December 2006 and its report on Financial Integration in Europe of March 2007,
– ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu ( A6‑0266/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6‑0266/2007 ),
A. tā kā eiro zonas IKP 2006. gadā palielinājās par 2,7 % salīdzinājumā ar 1,4 % 2005. gadā, par ko nav iemesla būt pašapmierinātiem, lai gan tas ir labākais rādītājs kopš 2000. gada, turpretī inflācijas rādītājs salīdzinājumā ar 2005. gadu saglabājās nemainīgs – 2,2 %;
A. whereas the GDP of the euro zone increased by 2,7% in 2006, up from 1,4% in 2005, which leaves no room for complacency, the best performance since 2000, whilst the inflation rate was 2,2%, unchanged compared with 2005,
B. tā kā iekšzemes pieprasījums, jo īpaši ieguldījumi, bija galvenais virzītājspēks izaugsmes palielināšanai eiro zonā;
B. whereas internal demand, notably investment, was the main driving force behind the increase in growth in the euro zone,
C. tā kā enerģijas cenu kāpums, kurš sākās 2005. gadā, nepalielināja iekšējo spiedienu uz inflāciju, jo saglabājās mērens darba algu pieaugums un netika novērotas tā netiešās sekas;
C. whereas the increase in energy prices which started in 2005 did not give rise to internal inflationary pressure, since wage increases remained moderate and no second-round effects were observed,
D. tā kā joprojām nav ņemti vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijās par ECB gada pārskatu dotie ieteikumi par balsojuma pārredzamību un protokolu publicēšanu;
D. whereas the recommendations put forward in Parliament's previous resolutions on the ECB annual report concerning transparency of voting and publication of minutes have not yet been taken into account,
E. tā kā Parlaments vēlas palīdzēt nostiprināt ECB nozīmi, starptautisko autoritāti un eiro zonu starptautiskā līmenī;
E. whereas Parliament wishes to help strengthen the role and international authority of the ECB and the euro zone on the international stage,
F. tā kā ir bijis daudz kandidātu uz vadošajiem amatiem SVF, PTO vai ESAO pilnīgi neatkarīgi no amatiem Pasaules Bankā;
F. whereas there have been many applicants for appointment to senior positions at the IMF, WTO or OECD, quite apart from those at the World Bank,