natgillin/translations-raw huggingface dataset:
8. sagaida, ka enerģijas cenu pieauguma dēļ visā pasaulē palielināsies vajadzība pēc zinātniskās izpētes enerģijas jomā, un uzskata, ka it īpaši Eiropas ražotāji tehnoloģisko priekšrocību dēļ daudzās jomās ir spējīgi apmierināt šo vajadzību; tādēļ aicina Komisiju kopā ar ražotājiem un dalībvalstīm īstenot iniciatīvas, atbalstot zinātnisko izpēti enerģijas jomā, un it īpaši veicināt izpēti atjaunīgo enerģijas avotu un ūdeņraža plašāka mēroga izmantošanā, kā arī atbalstīt ITER (starptautisks eksperimentāls kodoltermiskais reaktors) darbību, kurā papildus Eiropas Savienībai ir iesaistītas arī ASV, Japāna, Krievija, Ķīna, Indija un Koreja;
Expects the world-wide demand for scientific research in the field of energy to increase as a result of increased energy prices; regards European manufacturers, in view of the technological lead they have taken, as particularly well-placed to meet that demand; urges the Commission, therefore, to implement, in conjunction with the manufacturers and the Member States, measures to support scientific research in the field of energy and, in particular, to support research into the wider use of renewable sources and hydrogen, and to support ITER (the International Thermonuclear Experimental Reactor), a project which involves the US, Japan, Russia, China, India and Korea in addition to the EU;
Françoise Castex, Christofer Fjellner, Béla Glattfelder, Ignasi Guardans Cambó, Eduard Raul Hellvig, Jacky Henin, Sajjad Karim , Ģirts Valdis Kristovskis, Marusya Ivanova Lyubcheva, Albert Jan Maat, Vural Öger, Georgios Papastamkos, Robert Sturdy, Gianluca Susta, Zbigniew Zalesk i
Françoise Castex, Christofer Fjellner, Béla Glattfelder, Ignasi Guardans Cambó, Eduard Raul Hellvig, Jacky Henin, Sajjad Karim, Ģirts Valdis Kristovskis, Marusya Ivanova Lyubcheva, Albert Jan Maat, Vural Öger, Georgios Papastamkos, Robert Sturdy, Gianluca Susta, Zbigniew Zaleski
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas SniegtAIS ATZINUMS
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Ārlietu komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on the Environment, Public Health and Food Safety calls on the Committee on Foreign Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
2. atzīst, ka klimata pārmaiņas var radīt būtiskus riskus starptautiskajai drošībai, kuru iemesls, cita starpā, var būt arvien lielāks saldūdens resursu trūkums, masveida migrācija un asimetrija starp reģioniem, kuros visspēcīgāk jūtamas klimata pārmaiņu radītās sekas, un par emisijām visvairāk atbildīgajiem reģioniem; atzinīgi vērtē ANO Drošības padomes pirmo diskusiju par klimata pārmaiņu draudiem pasaules drošībai;
Recognises the significance of the potential risks to international security linked to climate change caused, inter alia, by the increasing scarcity of fresh water resources, mass migrations and the asymmetry between the regions suffering most from the effects of climate change and those chiefly responsible for emissions; welcomes the UN Security Council's first discussion on the global security threats linked to climate change;
6. uzsver, ka galvenie siltumnīcefekta gāzu emisiju cēloņi ir enerģijas ražošana un patēriņš, un norāda, ka Eiropai jāveido integrēta pieeja vides un enerģētikas jautājumiem, lai īstenotu ilgtspējīgas enerģētikas politikas mērķus, proti:
Stresses that energy production and consumption are the main sources of greenhouse gas emissions and points out that an integrated approach to the environment and energy is needed in order to realise the objectives of a sustainable energy policy for Europe, namely:
– īstenot vispārējos mērķus vides jomā un cīnīties pret klimata pārmaiņām, kā uzsvērts Parlamenta 2007. gada 14. februāra rezolūcijā
– to pursue environmental objectives and combat climate change as already underlined by Parliament in its resolution of 14 February 2007
Pieņemtie teksti , P6_TA(2007)0038 . ;
Texts Adopted , P6_TA(2007)0038 . ,
– uzlabot energoapgādes drošību un ierobežot enerģijas cenu kāpumu;
– to increase security of energy supply and curb the rise in energy prices,
– veicināt sadarbību (cita starpā, saskaņā ar Enerģētikas kopienas līgumu) starp Eiropu un tās kaimiņvalstīm, tādēļ ka patlaban Eiropas enerģijas tirgū nav vērojama godīga konkurence;
– to promote cooperation between European and neighbouring countries, pursuant to, inter alia, the Treaty establishing the Energy Community, since there is currently no fair competition apparent on the European energy market;
9. atgādina — lai veidotu efektīvu kopējo Eiropas enerģētikas ārpolitiku, nepieciešams panākt lielāku savstarpēju saistību un integrāciju gāzes un elektrības iekšējā tirgū; uzsver, ka sarunās ar trešām valstīm ir svarīgi paust „vienbalsīgu” viedokli, lai garantētu saskaņotu nostāju gan ES, gan dalībvalstu, gan rūpniecības pārstāvju apspriedēs;
Recalls the need to achieve a more interconnected and integrated internal market for gas and electricity in order to have an effective and common European foreign policy on energy; stresses the importance of ‘speaking with the same voice’ in dealings with third countries in order to guarantee a uniform message in discussions at EU, Member State or industry level;
- visās attiecīgajās nozarēs noteikt sevišķi ambiciozus kvantitatīvos mērķus attiecībā uz energoefektivitāti, atjaunojamām enerģijām un biodegvielas lietošanu, kas ļautu Eiropas Savienībai būt vienai no aktīvākajiem klimata pārmaiņu apkarotājiem un kļūt par pasaules līderi videi draudzīgu, ultramodernu energotehnoloģiju attīstīšanā;
- the fixing of highly ambitious quantified targets in each relevant sector with regard to energy efficiency, renewable energy and the use of biofuel, which would allow the EU to be at the forefront of combating climate change and to become the world leader in developing environmentally friendly and cutting-edge energy technologies;
17. aicina Eiropas Savienību uzsākt dialogu ar ASV un Āzijas valstīm par būtisku energoefektivitātes palielināšanu, kā arī palielināt savu ietekmi Austrumāzijas un Vidusāzijas valstīs;
Calls on the EU to enter into dialogue with the United States and Asian countries on a significant increase in energy efficiency and to exert greater influence over the countries of east and central Asia, ; i
19. aicina Eiropas Savienību līdzās finansiālajam atbalstam, ko tā sniedz jaunattīstības valstīm, izvērst starptautiskā līmenī savas tehnoloģijas un uzsākt dialogu ar šīm valstīm, uzņemoties tajā līdera lomu un par ilgtermiņa mērķi nosakot energoinfrastruktūru kopīgu izmantošanu;
Calls on the EU, in addition to providing financial support for developing countries, to deploy its technologies at international level and to enter into dialogue with those countries, in which the EU should act as a role model and the use of shared energy infrastructures should be seen as the long-term goal;
22. uzsver, ka nepieciešams jauns nolīgums starp ES un Krieviju, kurā jāiekļauj videi draudzīgu un energoefektīvu tehnoloģiju attīstīšanas princips; uzsver, ka ir svarīgi saistībā ar Ziemeļu dimensiju paplašināt ES un Krievijas sadarbību vides jautājumos;
Stresses that the principle of developing environment-friendly and energy-efficient technologies should be incorporated into a new agreement between the EU and Russia; emphasises the importance of increasing EU-Russia cooperation on environmental matters within the framework of the Northern Dimension;
25. pieprasa steidzīgi veikt novērtējumu par ES ārējā atbalsta un starptautisko finanšu institūciju atbalsta ietekmi uz klimatu; atzīst, ka jaunattīstības valstīm ir sevišķi svarīgi sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus; ir pārliecināts, ka inteliģentās energotehnoloģijas, atjaunojamie enerģijas avoti un jo īpaši energoefektivitāte sniedz plašas iespējas palielināt energoapgādes pieejamību, neizraisot emisiju pieaugumu, vienlaikus samazinot atkarību no ārējiem enerģijas avotiem un īstenojot klimata un attīstības mērķus;
Calls for an urgent climate impact assessment of EU external assistance and support from international financial institutions; recognises the priority of achieving the Millennium Development Goals for developing countries; is convinced that intelligent energy technologies, renewable energy sources and energy efficiency in particular have great potential for increasing access to energy supplies without a growth in emissions while reducing dependency on external energy sources and achieving climate goals in conjunction with development objectives;
Adamos Adamou , Georgs Andrejevs, Liam Aylward, Irena Belohorská, Johannes Blokland, John Bowis, Hiltrud Breyer, Martin Callanan, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Jill Evans, Karl-Heinz Florenz, Matthias Groote, Erna Hennicot-Schoepges, Jens Holm, Caroline Jackson, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Holger Krahmer, Urszula Krupa, Peter Liese, Jules Maaten, Linda McAvan, Alexandru-Ioan Morţun, Riitta Myller, Péter Olajos, Miroslav Ouzký, Antonyia Parvanova, Vittorio Prodi, Guido Sacconi, Daciana Octavia Sârbu, Karin Scheele, Carl Schlyter, Richard Seeber, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Marcello Vernola, Glenis Willmott
Adamos Adamou, Georgs Andrejevs, Liam Aylward, Irena Belohorská, Johannes Blokland, John Bowis, Hiltrud Breyer, Martin Callanan, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Jill Evans, Karl-Heinz Florenz, Matthias Groote, Erna Hennicot-Schoepges, Jens Holm, Caroline Jackson, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Holger Krahmer, Urszula Krupa, Peter Liese, Jules Maaten, Linda McAvan, Alexandru-Ioan Morţun, Riitta Myller, Péter Olajos, Miroslav Ouzký, Antonyia Parvanova, Vittorio Prodi, Guido Sacconi, Daciana Octavia Sârbu, Karin Scheele, Carl Schlyter, Richard Seeber, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Marcello Vernola, Glenis Willmott
par Samierināšanas komitejas apstiprināto kopīgo dokumentu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par dzelzceļa pasažieru tiesībām un pienākumiem
on the joint text approved by the Conciliation Committee for a regulation of the European Parliament and of the Council on rail passengers’ rights and obligations
nodoto balsu vairākums, lai apstiprinātu kopīgo dokumentu
majority of the votes cast, to approve the joint text
– ņemot vērā kopīgo dokumentu, ko apstiprinājusi Samierināšanas komiteja (PE‑CONS 3637/2007 – C6‑0214/2007 ),
– having regard to the joint text approved by the Conciliation Committee (PE-CONS 3637/2007 – C6‑0214/2007 ),
– ņemot vērā Parlamenta nostāju otrajā lasījumā
– having regard to its position at second reading
Parlamenta pieņemtie teksti, 18.1.2007., P6_TA(2007)0005 . attiecībā uz Padomes kopējo nostāju
Texts Adopted, 18.1.2007, P6_TA(2007)0005 . on the Council common position
– ņemot vērā Komisijas sniegto atzinumu par Parlamenta grozījumiem kopējā nostājā ( COM(2007)0079 )
– having regard to the Commission's opinion on Parliament's amendments to the common position ( COM(2007)0079
– ņemot vērā ziņojumu, ko sagatavojusi Parlamenta delegācija Samierināšanas komitejā ( A6‑0313/2007 ),
– having regard to the report of its delegation to the Conciliation Committee ( A6‑0313/2007 ),
Komisija 2004. gada 3. martā apstiprināja priekšlikumu regulai par starptautisku dzelzceļa pasažieru tiesībām un pienākumiem.
On 3 March 2004, the Commission adopted a proposal for a Regulation on rights and obligations for passengers in international rail transport.
Priekšlikuma galvenais mērķis bija noteikt pasažieru tiesības un pienākumus, lai uzlabotu starptautisku dzelzceļa pasažieru pārvadājumu efektivitāti un veicinātu patērētāju interesi par tiem.
The fundamental aim of the proposal was to establish rights and obligations for passengers in order to improve the effectiveness and attractiveness of international rail passenger transport.
Tādēļ priekšlikumā tika formulēti šādi noteikumi:
To this end, it lay down provisions on:
· obligātās prasības attiecībā uz informāciju, kas jāsniedz pasažieriem pirms brauciena, brauciena laikā un pēc brauciena;
· minimum requirements for information to be provided to passengers before, during and after their journey;
· līguma nosacījumi;
· contract conditions;
· dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu atbildība nelaimes gadījumos;
· liability of railway undertakings in cases of accidents;
· atbildība un citas sekas, ja pasažieru pārvadājumi tiek kavēti vai atcelti;
· liability and other consequences of delays or cancellation of services;
· nosacījumi, atbilstīgi kuriem ir jāsniedz palīdzība personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām;
· the conditions under which persons with reduced mobility should be assisted;
· kvalitātes standarti;
· quality standards;
· riska pārvaldība.
· risk management.
Šis priekšlikums bija viens no četriem tā saucamā „trešā dzelzceļa tiesību aktu kopuma” elementiem.
This proposal was one of four making up the so-called 'Third Railway Package'.
Pārējie trīs bija priekšlikumi direktīvai par pieeju dzelzceļa tirgum, direktīvai par vilcienu vadītāju sertifikāciju un regulai par dzelzceļa kravu pārvadājumiem.
The other proposals were for a Directive on rail market access, a Directive on certification of train drivers, and a Regulation on rail freight services.
Pēdējo no trim minētajiem priekšlikumiem Parlaments 2006. gada 25. oktobrī pirmajā lasījumā noraidīja.
The Parliament rejected the last of these at first reading on 25 October 2006.
Par jautājumu atbildīgā Transporta un tūrisma komiteja iecēla D. Sterckx par referentu priekšlikumam par dzelzceļa pasažieru tiesībām un pienākumiem.
The committee responsible, the Committee on Transport and Tourism, appointed Mr. Sterckx as rapporteur for the passengers' rights proposal.
Parlaments priekšlikumu pirmajā lasījumā izskatīja 2005. gada 28. septembrī.
The Parliament held its first reading on 28 September 2005.
Padome kopējo nostāju pieņēma 2006. gada 24. jūlijā.
The Council adopted its common position on 24 July 2006.
Parlaments 2007. gada 18. janvārī otrajā lasījumā pieņēma 61 grozījumu Padomes kopējā nostājā.
At second reading, on 18 January 2007, the Parliament adopted 61 amendment s to the Council's common position.
Vairums grozījumu apstiprināja Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā attiecībā uz vairākiem galvenajiem jautājumiem, konkrēti:
Most of these confirmed the Parliament's first-reading position on a number of key points, namely that:
· regulas darbības joma ir jāpaplašina, to attiecinot uz visiem dzelzceļa pasažieriem, ne tikai uz starptautisko dzelzceļa pārvadājumu pasažieriem;
· the scope of the Regulation should be extended to cover all rail passengers, not just passengers on international rail services;
· ir jāpiemēro nediskriminētas piekļuves noteikumi, nodrošinot pārvadāšanu personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, tai skaitā pakalpojumi stacijās, kurās nav apkalpojošā personāla;
· non-discriminatory access rules applicable to persons with reduced mobility, including arrangements at unmanned stations, should be put in place;
· dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu atbildībai pasažieru nāves vai miesas bojājumu gadījumā jābūt vispārējai, un ir jānosaka obligātais apdrošināšanas segums;
· liability of railway undertakings in the event of death or injury of passengers should be universal, and minimum insurance levels should be determined;
· jānosaka staciju vadības un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma pienākums informēt pasažierus par viņu tiesībām;
· station managers and the rail undertaking should be required to inform passengers of their rights;
· noteikumi, kas piemērojami pakalpojumu kvalitātes standartiem, kuri jānosaka un kuru izpilde jāuzrauga pašiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, nebija pārredzami un ir jāsvītro;
· provisions for service quality standards, to be set and monitored by railway undertakings themselves, were not transparent and should be deleted;
· katrā vilcienā ir jāierāda īpaša vieta, kur novietot bērnu ratiņus, ratiņkrēslus, divriteņus un sporta inventāru.
· each train must have a specially-designated area for the carriage of baby carriages, wheelchairs, bicycles and sports equipment.
Vēlāk Padome neoficiāli norādīja, ka nav iespējams pieņemt visus Parlamenta grozījumus un ka tāpēc ir nepieciešama samierināšanas procedūra.
The Council subsequently indicated informally that it would be unable to accept all of the Parliament's amendments and that consequently a conciliation procedure would be necessary.
Delegācijas locekļi nolēma, ka visi trīs dzelzceļa tiesību aktu kopumi samierināšanas kārtībā ir jāskata kā vienots veselums, kā tas darīts iepriekšējos likumdošanas procesa posmos.
Its members decided that the three railways dossiers should be treated as a package in conciliation, as they had been at the earlier stages of the legislative process.
Attiecībā uz tiesību aktiem par pasažieru tiesībām un pienākumiem iespējamu vienošanos izdevās nodrošināt lielākajā daļā galveno jautājumu, kuros Parlamentam un Padomei bija atšķirīgs viedoklis.
As far as the passengers' rights dossier was concerned, some progress towards agreement was made on most of the principal points of disagreement between Parliament and Council.
Taču galvenais jautājums, par kuru bija domstarpības, proti, regulas darbības joma, palika neatrisināts.
However, the main point of difference - the scope of the Regulation - remained unresolved.
Samierināšanas procedūru oficiāli sāka 2007. gada 5. jūnijā.
The conciliation procedure was formally opened on 5 June 2007.
Samierināšanas komitejas sanāksmē Padomi pārstāvēja Vācijas federālais transporta, celtniecības un pilsētas lietu ministrs W. Tiefensee un Komisiju pārstāvēja Komisijas priekšsēdētāja vietnieks J. Barrot .
At the meeting of the Conciliation Committee, the Council was represented by Mr. Tiefensee, German Federal Minister of Transport, Building and Urban Affairs, and the Commission by Vice-President Barrot.
Īsi pirms pusnakts komitejas sanāksme tika slēgta, nespējot panākt vienošanos.
Shortly before midnight, the Committee was adjourned, having been unable to reach an agreement.
Sarunu dalībniekiem izdevās panākt pagaidu vienošanos visos atklātajos jautājumos, kuri attiecās uz tiesību aktu kopumu par pasažieru tiesībām un pienākumiem.
The negotiators were able to reach provisional agreement on all outstanding issues on the passengers' rights dossier.
Samierināšanas procedūru noslēdza vēstuļu apmaiņa starp amatā esošo Padomes priekšsēdētāju un EP delegācijas vadītāju.
The conciliation procedure was subsequently concluded by an exchange of letters between the presidency-in-office of the Council and the chair of the EP delegation.
Galvenos jautājumus, par kuriem izdevās vienoties attiecībā uz Regulas darbības jomu (2. pants), īsumā var izklāstīt šādi:
The key points of the agreement reached on the scope of the Regulation (Article 2) can be summarised as follows:
· Regulu piemēros visiem braucieniem ar vilcienu un pakalpojumiem, kuru izpildi nodrošina licencēts dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums;
· The Regulation will apply to all rail journeys and services provided by licensed railway undertakings.
· līdz ar Regulas stāšanos spēkā 2009. gada nogalē visiem dzelzceļa pasažieriem būs nodrošinātas konkrētas pamattiesības (paredzot, piemēram, uzņēmumu atbildību par pasažieriem un viņu bagāžu, kā arī tiesības uz pārvadājumu cilvēkiem ar ierobežotām pārvietošanās spējām);
· When the Regulation enters into force in late 2009, all rail passengers will enjoy a set of basic rights (covering, for example, companies' liability for passengers and their luggage, and the right to transport of people with reduced mobility).
· dalībvalstis var piešķirt pagaidu atbrīvojumu no pārējo Regulas noteikumu piemērošanas iekšzemes dzelzceļa tālsatiksmes pakalpojumiem sākotnējā piecu gadu laikposmā, ko pēc tam var divas reizes pagarināt, ikreiz ne ilgāk kā uz pieciem gadiem;
· Member States may exempt long-distance domestic rail services from the other provisions of the Regulation for an initial period of five years, which may subsequently be extended for two further periods of up to five years.
· dalībvalstis drīkst piešķirt atbrīvojumu uz nenoteiktu laiku pilsētas, piepilsētas un reģionāliem pārvadājumiem , izņemot atbrīvojumu no vispārēji piemērojamo pamattiesību izpildes;
· With the exception of the basic rights which will apply universally, Member States may grant urban, suburban and regional services an indefinite exemption.
· Komisijai ir pienākums atbilstīgi rīkoties gadījumā, ja dalībvalstu piešķirtais atbrīvojums uzskatāms par neatbilstīgu Regulas 2. panta noteikumiem.
· The Commission is required to take appropriate action if an exemption granted by Member States is deemed to be not in accordance with the provisions of Article 2.
Citi vispārējās vienošanās nozīmīgi elementi :
Other important elements of the overall agreement are:
· ja dalībvalstis piešķir atbrīvojumus no Regulas noteikumu piemērošanas, tām jāmudina dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, konsultējoties ar pasažieru pārstāvības organizācijām, noteikt kompensācijas un palīdzības pasākumus gadījumos, kad ir nopietni traucēta dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu izpilde;
· If Member States grant exemptions from the Regulation, they should encourage railway undertakings, in consultation with organisations representing passengers, to put in place arrangements for compensation and assistance in the event of major disruption of a rail service.
· dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem ir jāinformē pasažieri par viņu tiesībām un pienākumiem saskaņā ar Regulu.
· Railway undertakings must inform passengers of their rights and obligations under the Regulation.
Uzņēmumi šim nolūkam var izmantot Regulas noteikumu kopsavilkumu, kas jāsagatavo Komisijai visās ES oficiālajās valodās;
They may make use of a summary of its provisions to be drawn up by the Commission in all official languages.
· uzņēmumiem ir jāpiemēro nediskriminētas piekļuves noteikumi , nodrošinot pārvadāšanu invalīdiem un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām.
· Companies must put in place non-discriminatory access rules for the transport of disabled people and persons with reduced mobility.
Stacijās, kurās nav apkalpojošā personāla, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem ir jādara viss iespējamais, lai invalīdi un personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām varētu ceļot ar vilcienu;
At unmanned stations, railway undertakings must make every reasonable effort to give disabled people and persons with reduced mobility access to travel by rail.
· bērnu ratiņu un ratiņkrēslu pārvadāšanu veic saskaņā ar Regulas noteikumiem, kuri attiecas uz invalīdiem un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, kā arī saskaņā ar Konvenciju par starptautiskiem dzelzceļa pārvadājumiem ( COTIF ).
· Carriage of baby carriages and wheelchairs is covered by the provisions of the Regulation dealing with disabled people and persons with reduced mobility, and by COTIF.
Jauns Regulas pants nosaka, ka dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem ir jāļauj pasažieriem, attiecīgā gadījumā — par maksu, ņemt līdzi vilcienā divriteņus , ja vien tos ir viegli pārvadāt, ja to pieļauj ritošā sastāva tehniskā konstrukcija un ja tas negatīvi neietekmē dzelzceļa pakalpojumus;
A new Article in the Regulation provides that railway undertakings must enable passengers to bring bicycles on to a train, if appropriate for a fee, provided they are easy to handle, that the rolling stock permits this, and that the railway service is not adversely affected.
· dzelzceļa pakalpojumu uzņēmumiem ir jānosaka pakalpojumu kvalitātes standarti un reizi gadā jāpublicē ziņojums par to, kā tiek nodrošināta atbilstība šiem standartiem.
· Railway companies must define service quality standards and publish an annual report on how far they have met these.
Minētajiem ziņojumiem jābūt pieejamiem attiecīgā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma tīmekļa vietnē, un tie būs pieejami arī no Eiropas Dzelzceļa aģentūras tīmekļa vietnes.
These reports must be put on the website of the railway company concerned, and will also be made available through the website of the European Railway Agency.