natgillin/translations-raw huggingface dataset:
G. tā kā 2006. gadā ECB turpināja koriģēt procentu likmes, kopš 2005. gada decembra tās paaugstinot astoņas reizes, palielinot tās par 200 bāzes punktiem un sasniedzot pašreizējos 4 %;
G. whereas the ECB continued to adjust interest rates in 2006, interest rates having been raised eight times since December 2005, by 200 basis points up to the current 4%,
H. tā kā paredz izaugsmes palēnināšanos aptuveni līdz 2,6 % 2007. gadā, un kas atspoguļo ierobežojošu monetārās politikas regulējumu, kā arī inflācijas samazinājumu līdz 1,9 %;
H. whereas growth is expected to slow down somewhat to 2,6 % in 2007 reflecting the withdrawal of monetary accommodation, with a decline in inflation to 1,9 %,
I. tā kā 2006. gadā ASV tekošo kontu deficīts turpināja pieaugt līdz 6,5 % no IKP, un eiro sistēma joprojām izjuta risku un nedrošību, kas saistīta ar nepārtraukto tekošo kontu deficīta nelīdzsvarotību;
I. whereas the US current account deficit continued to rise up to 6,5 % of GDP in 2006 and the Eurosystem continued to stress the risks and uncertainties related to the continuation of large global current account imbalances,
J. tā kā ārkārtīgi liela globālā nelīdzsvarotība joprojām apdraud valūtas maiņas kursa attīstību un pasaules ekonomikas izaugsmi un tā kā šie riski obligāti jānovērš;
J. whereas large global imbalances continue to represent a risk for exchange rate developments and worldwide economic growth and whereas it is imperative that these risks be addressed,
K. tā kā 2006. gadā eiro vērtība palielinājās par 11,4 % pret ASV dolāru, 12,4 % pret Japānas jenu un 8 % pret Ķīnas juaņu ( renminbi ),
K. whereas in 2006 the exchange rate of the euro appreciated by 11,4 % against the US dollar, 12,4 % against the Japanese yen and 8 % against the Chinese renminbi,
Monetārā un ekonomikas attīstība
Monetary and economic developments
2. uzsver, ka, ņemot vērā neseno lēno atveseļošanos, visi procentu likmju palielinājumi jāveic piesardzīgi, lai neapdraudētu ekonomikas izaugsmi; atzīmē, ka dalībvalstīm, lai veicinātu ekonomikas uzlabošanos, ir jāīsteno gan vajadzīgās strukturālās reformas, gan ieguldījumu darbība;
Emphasises that, against the background of the recent recovery, any further raising of interest rates should be undertaken with caution in order not to endanger economic growth; points out that in order to support the economic recovery, Member States must implement both the necessary structural reforms and investment activities;
4. atzīmē, ka ir neliels darba ražīguma kāpinājums, un uzskata, ka svarīgi ir veikt darba samaksas palielināšanu atbilstīgi ražīguma pieaugumam, lai dalībvalstīs saglabātu konkurētspēju un varētu radīt jaunas darbavietas no inflācijas brīvā vidē;
Notes the low growth in labour productivity and considers that it is crucial that wages increase in line with developments in productivity in order to preserve competitiveness in Member States and to allow for job creation in a non-inflationary environment;
6. uzsver, ka Līgumā noteikta skaidra atšķirība starp cenu stabilitātes mērķiem un atbalstu vispārējai ekonomikas politikai, un tādēļ nevar uzskatīt, ka šie mērķi ir savstarpēji aizvietojami;
Emphasises that the Treaty explicitly distinguishes between the goals of price stability and support for general economic policies and that, therefore, the two goals cannot simply be treated as substitutable;
9. atzīmē ka dalībvalstu tautsaimniecības ekonomiskie cikli eiro zonā atrodas ļoti dažādās stadijās; aicina ECB pārbaudīt, vai šāda mēroga rīcības atšķirības vienā monetārajā zonā var izraisīt stabilitātes un ekonomiskās izaugsmes problēmas nākotnē;
Notes that the economic cycles followed by the economies of the Member States in the euro zone are at very different stages; calls on the ECB to examine whether such widely divergent behaviour in a single monetary zone could pose a problem in future in terms of stability and economic growth;
11. konstatē, ka visā eiro zonā pēdējo 10 gadu laikā ir strauji augušas nekustamā īpašuma cenas, ar dažiem izņēmumiem, jo īpaši Vācijā; tomēr atzīmē, ka dažas pazīmes liecina par šīs tendences mazināšanos; mājsaimniecībām piešķirtie kredīti nekustamā īpašuma iegādei joprojām palielinās par aptuveni 10 % gadā; atzīmē, ka ASV mājokļu cenas ir pazeminājušās un hipotekāro kredītu tirgus nesen ir pasliktinājies, kas varētu ietekmēt reālo ekonomiku; uzskata, ka šāda attīstība jāuztver kā brīdinājums par iespējamām norisēm eiro zonā; prasa ECB stingri uzraudzīt šīs tendences, kuru sekas var nopietni ietekmēt reālo ekonomiku; prasa ECB iesniegt risinājumus, minot to attiecīgās priekšrocības, tādus kā nekustamā īpašuma iekļaušana saskaņotā patēriņa cenu indeksā vai īpaša indikatora veida izstrāde, vai specifisku pasākumu ierosināšana dalībvalstu līmenī, ievērojot, ka pastāv valstu tirgus neviendabīgums;
Observes that throughout the euro zone, real estate prices have experienced stark increases for about 10 years now with few exceptions, most notably in Germany; notes that, although there are some signs that this development is slowing down, credit granted to households for the acquisition of property is still rising by around 10 % per year; observes that there has been a decline in US housing prices and a recent deterioration in the mortgage credit market which could have an impact on the real economy; deems that such a development should be taken as a warning for what could take place in the euro area; calls for the ECB to monitor closely these developments which have the potential to have consequences for the real economy; requests the ECB to present ways forward with their respective advantages such as including real estate in the harmonised index of consumer prices, or devising a specific type of indicator, or to suggest specific measures to be taken at national level due to heterogeneities among national markets;
17. uzskata, ka ECB pakalpojumi var veicināt Eiropas finansiālo integrāciju, un atzīmē šajā sakarā , ka TARGET ir bijis derīgs instruments augsta līmeņa integrācijas sasniegšanai naudas tirgū un repo tirgū; uzskata, ka TARGET 2 Vērtspapīru projekts varētu radīt iespējas sekmēt integrāciju, tīrvērtes un norēķinu infrastruktūras efektivitāti un drošību, bet kurš patlaban nepiedāvā integrācijas un savietojamības pietiekamu līmeni; tomēr uzsver, ka tā rezultātā Eiropas Centrālā banka kļūs par aktīvu tirgus dalībnieci, un tāpēc vajadzīga Eiropas Centrālās bankas atbilstīga kontrole ārpus tās atbildības jomas monetārajā politikā; norāda, ka atbilstīgas pārvaldības ieviešana ir kavējusies; tāpēc ir ieinteresēts TARGET 2 Vērtspapīru projekta īstenošanā un turpinās stingri uzraudzīt šā projekta turpmāko gaitu; uzskata, ka ir būtiski īstenot atbilstīgu pārvaldību;
Considers that ECB services can foster European financial integration and notes in this respect that Target has been instrumental in achieving a high integration of the money markets and the repo market; considers that the Target 2 Securities project might have the potential to foster the integration, the efficiency and the safety of the clearing and settlement infrastructure which currently offers an insufficient degree of integration and interoperability; however, emphasises that this will make the ECB an active market operator, so requiring appropriate scrutiny of the ECB outside its area of responsibility in monetary policy; recalls that the presentation of an appropriate governance is overdue; therefore notes with interest the Target 2 Securities project and will continue to closely monitor developments in this project; deems it essential that an appropriate governance be put in place;
21. atgādina savu aicinājumu Padomei un ECB saistībā ar datu pārvedumiem uz ASV iestādēm SWIFT sistēmā, lai kopīgi apsvērtu, kā uzlabot SWIFT uzraudzības sistēmu, kā arī aicinājumu ECB kā pārraudzītājai, lietotājai un politikas veidotājai par tās pienākuma attiecībā uz SWIFT izpildi;
Reiterates its call on the Council and the ECB in the context of data transfers by SWIFT to the US authorities to reflect together on the way to improve the system of supervision of SWIFT, as well as its call on the ECB for action in its role regarding SWIFT as an overseer, a user and a policymaker;
26. uzsver, ka ECB uzticamība lielā mērā atkarīga arī no tās lēmumu pieņemšanas procesa pārredzamības; tādēļ atkārtoti aicina drīz pēc ECB Valdes sanāksmēm publicēt šo sanāksmju apkopotos protokolus, kuros būtu skaidri paziņoti argumenti par vai pret pieņemtajiem lēmumiem un tas, vai šie lēmumi pieņemti vienprātīgi;
Emphasises that the credibility of the ECB is also dependent on a high degree of transparency in its decision-making process; therefore reiterates its call that, shortly after meetings of the Governing Council of the ECB, summary minutes of these meetings be published containing a clear statement of the arguments in favour and against the decisions taken and whether or not these decisions were taken unanimously;
Eiro banknošu un monētu pieci gadi
Five years of euro banknotes and coins
Rezolūcijā, ko Eiropas Parlaments pieņem par ECB gada pārskatu, tas novērtē Eiropas Centrālās bankas darbu.
In its resolution it adopts on the ECB's annual report, the European Parliament assesses the work of the Central bank.
Šogad es vēlētos uzsvērt ECB nozīmi attiecībā uz finansiālo stabilitāti un integrāciju, kā arī aplūkot Eiropas iedzīvotāju dažādo attieksmi pret eiro saistībā ar to, ka pēc eiro ieviešanas ir pagājuši 5 gadi.
This year I would like to stress the role of the ECB in terms of financial stability and financial integration, and also address in the context of the 5 years of the launch of the Euro the mixed perception of the Euro by European citizens.
Komentāri par monetāro un ekonomisko attīstību 2006. gadā
Comment on the monetary and economic developments which took place in 2006.
Vispirms daži fakti un daži apsvērumi.
First some facts and then some observations.
Eiro zonas ekonomiskā situācija 2006. gadā bija daudz labāka: eiro zonas IKP 2006. gadā pieauga par 2,8 %, salīdzinot ar 1,5 % 2005. gadā, un tas ir labākais rezultāts kopš 2000. gada.
The fact is that the economic situation was much better for the Euro zone in 2006: the GDP of the Euro zone increased by 2.8% in 2006, up from 1.5% in 2005 and the best performance since 2000.
Izaugsmes pamatā galvenokārt bija iekšzemes pieprasījums un jo īpaši ieguldījumi.
Internal demand, notably investment, was the main driving force behind the pick-up.
Eiro zonas ekonomiskā atveseļošanās ir kļuvusi par pašpietiekamu procesu, un to galvenokārt nosaka iekšzemes patēriņš.
The economic recovery in the Euro zone has become a self sustaining process with domestic demand acting as the main driver.
2006. gadā tika izveidoti 2 miljoni darbavietu, un bezdarbs samazinājās no 8,4 % līdz 7,5 %, un tas viss palielina patērētāju paļāvību.
2 million jobs were created in 2006 and unemployment fell from 8.4 % to 7.5 %, all of which contributes to enhancing consumer confidence.
Inflācija bija 2,2 %, un, salīdzinot ar 2005. gadu, tā nav mainījusies.
The inflation rate was 2.2%, unchanged compared with 2005.
Enerģijas cenu kāpums, kas sākās 2005. gadā, nepalielināja iekšējo spiedienu uz inflāciju, jo algu pieaugumi bija mēreni un netika novērotas nekādas netiešās sekas.
The increase in energy prices which started in 2005 did not give rise to internal inflationary pressure, since wage increases remained moderate and no second-round effects were observed.
Taču pašapmierinātībai nav vietas.
But there is no room for complacency.
Šajā atveseļošanās kontekstā ECB 2006. gadā turpināja koriģēt procentu likmes, un tās kopš 2005. gada decembra tika palielinātas septiņas reizes kopā par 175 bāzes punktiem līdz pašreizējiem 3,75 %.
In this context of recovery the ECB continued to adjust interest rates in 2006, interest rates having been raised seven times since December 2005 by 175 basis points up to the current 3.75 %.
Runājot par nākotnes perspektīvām, izaugsme 2007. gadā varētu nedaudz samazināties, un kas atspoguļo ierobežojošu monetārās politikas regulējumu.
Turning to the future, growth could slow down somewhat in 2007 reflecting notably the withdrawal of monetary accommodation.
Šajā ekonomiskās atveseļošanās kontekstā es vēlētos izteikt šādus apsvērumus:
In this context of recovery, I would like to make following observations:
Pagaidām vēl ir par agru, lai šajā atveseļošanās procesā varētu nošķirt ciklisko dimensiju no strukturālās dimensijas.
It is still too early to distinguish the cyclical dimension from the structural one in this recovery.
Tomēr var uzskatīt, ka dažas strukturālās reformas jau ir devušas ieguldījumu izaugsmē.
However, it can be considered that some structural reforms may have already fed through into growth.
Šajā kontekstā šāda atveseļošanās ir jāuzskata par stimulu turpināt katrai valstij piemērotas iekšējās reformas, jo īpaši pētniecības, jauninājumu un izglītības jomā, lai palielinātu eiro zonas izaugsmes potenciālu.
In this context such a recovery should be taken as an incentive to pursue national reforms adapted to each country notably in the domain of research, innovation and education in order to increase the potential for growth of the Euro zone.
Ir ļoti svarīgi, lai algas pieaugtu proporcionāli produktivitātes attīstībai, lai tādējādi nodrošinātu dalībvalstu konkurētspējas saglabāšanu un veicinātu darbavietu izveidi vidē, kurā nav inflācijas.
It is crucial that wages increase in line with productivity developments in order to preserve competitiveness in member states and to allow for job creation in a non inflationary environment.
Fiskālā konsolidācija ir viens no pamatnosacījumiem, un laikā, kad ekonomika attīstās, tā ir vēl svarīgāka ilgtermiņa izaugsmes panākšanai.
Fiscal consolidation is key and all the more necessary in good times in order to achieve long-term growth.
Šāda konsolidācija ir rūpīgi jāplāno, lai palielinātu valsts izdevumu kvalitāti.
Such consolidation must be carefully designed so as to enhance the quality of public expenditures.
Šis „zelta likums” ir nozīmīgs solis šajā virzienā.
The golden rule is a significant step in this direction;
Kopš eiro zonas izveides „mazo valstu” ekonomikai ir bijuši labāki rezultāti izaugsmes ziņā nekā „lielo valstu” ekonomikai, un, piemēram, Īrijai, Somijai un Luksemburgai ir bijusi lielāka vidējā izaugsme nekā visas eiro zonas vidējā izaugsme.
"Small" economies have performed better than "large" economies since the creation of the Euro zone in terms of growth with notably Ireland, Finland, and Luxembourg achieving a higher average growth rate than the Euro zone average.
Šādu pieredzi var ņemt vērā, un var noderēt īpašs ECB pētījums par cēloņiem, kas ir šādu tendenču pamatā.
Lessons might be drawn from such developments and a specific study by the ECB of the reasons underlying these trends would be useful.
Es vēlētos uzsvērt arī risku, kas ir saistīts ar lielu tekošā konta globālo nelīdzsvarotību (ASV tekošā konta deficīts 2006. gadā turpināja pieaugt līdz 6,5 % no IKP), kas var izraisīt jaunus eiro maiņas kursa pieaugumus.
I would like also to underline the risks associated with large global current account imbalances (the US current account deficit continued to rise up to 6.5 % of GDP in 2006) which could result in additional increases in the Euro exchange rate.
2006. gadā eiro vērtība cēlās par 11,4 % attiecībā pret ASV dolāru, par 12,4 % pret jenu un par 8 % pret Ķīnas renminbi .
In 2006 the exchange rate of the Euro appreciated by 11.4 % against the US dollar, 12.4 % against the yen and 8 % against the Chinese renminbi.
Eiro zona šādu tendenci nespēs noturēt, un es norādu, ka Eiropas Komisijas 2007. gada pārskatā par eiro zonu ir teikts, ka pēc daudzpusējām konsultācijām, ko SVF uzsāka 2006. gada aprīlī, starp politikas izstrādātājiem pašlaik pastāv plaša vienprātība par to, kā risināt globālo nelīdzsvarotības problēmu.
Such a trend will not be sustainable for the Euro zone and I note the European Commission Annual Report on the Euro Area - 2007 states that there is now a broad consensus among policy makers on how to tackle the problem of global imbalances following multilateral consultation launched by the IMF in April 2006.
Es vēlētos pievērst uzmanību nekustamā īpašuma cenu izmaiņām.
I would like to draw the attention to developments in real estate prices.
Visā eiro zonā, izņemot, piemēram, tikai Vāciju, nekustamā īpašuma cenas ievērojami pieaug jau apmēram 10 gadus.
All over the Euro zone real estate prices have experienced stark increases for about 10 years now with few exceptions, most notably in Germany.
Ir dažas pazīmes, kas liecina, ka šis process palēninās, bet kredīti, ko mājsaimniecībām piešķir mājokļu iegādei, joprojām pieaug par apmēram 10 % gadā.
There are some signs that this development is slowing down, but credit granted to households for housing purchases is still rising by around 10 % per year.
ASV mājokļu cenas nesen samazinājās un pasliktinājās arī hipotekāro kredītu tirgus stāvoklis, un tas var ietekmēt reālo ekonomiku.
There has been a recent decline in the US housing prices and a deterioration in the mortgage credit market which could have an impact on the real economy.
Es ierosinu šādu pavērsienu uzskatīt par brīdinājumu par to, kas var notikt eiro zonā.
I suggest that such a development should be taken as a warning for what could take place in the Euro zone.
Tāpēc ECB ir cieši jāseko šiem notikumiem, kas var potenciāli ietekmēt reālo ekonomiku.
Therefore the ECB should monitor closely these developments which have the potential to have consequences for the real economy.
Būtu lietderīgi, ja ECB iepazīstinātu ar turpmākajām perspektīvām un to attiecīgajām priekšrocībām, piemēram: nekustamo īpašumu iekļaut saskaņotā patēriņa cenu indeksā vai izstrādāt īpaša veida indikatoru, vai ierosināt īpašus pasākumus, kas dalībvalstu tirgu atšķirību dēļ jāveic valstu līmenī.
It would be useful for the ECB to present ways forward with their respective advantages such as: including real estate in the Harmonised Index of Consumer Prices or devise a specific type of indicator or to suggest specific measures to be taken at national levels due to heterogeneities among national markets.
Es vēlētos uzmanību pievērst arī tam, ka procentu likmēm par aizdevumiem mājsaimniecībām patēriņa nolūkiem ir visaugstākais atšķirību līmenis.
I would also like to draw attention to the fact that interest rates on loans to households for consumption purposes show the highest level of dispersion.
Piemēram, procentu likmes par norēķinu konta pārsniegumiem eiro zonā ievērojami atšķiras, sākot no 7 % līdz 13,5 % vai vairāk, un par tām ir nepieciešams ECB pētījums un ziņojums.
In particular, interest rates on overdrafts vary considerably within the Euro area from less that 7% to 13.5% or more and should be the subject of further ECB research and report.
Veicinot finansiālo stabilitāti un integrāciju
Turning to the financial stability and integration
Es atzinīgi vērtēju jauna ECB gada ziņojuma publicēšanu par finansiālo integrāciju Eiropā.
I welcome the publication of a new ECB annual report on Financial integration in Europe.
Finansiālā integrācija un stabilitāte ir svarīgs jautājums, ņemot vērā ievērojamās izmaiņas, kas pašlaik neticamā ātrumā notiek finanšu nozarē attiecībā uz finansēšanas līdzekļiem uzņēmumiem, finanšu jauninājumiem, jauniem finanšu dalībnieku veidiem un finanšu dalībnieku pārrobežu apvienošanos.
Financial integration and financial stability is a major issue taking into account the significant changes in the financial sector currently occurring with an incredible speed, in terms of means of financing for corporates, financial innovation, new types of financial actors and cross border mergers of financial actors.
Mums pirmām kārtām ir pilnībā jāatbalsta ECB centieni veicināt eiro zonas finansiālo integrāciju, piemēram, rīkojoties kā katalizatoram tādām privātā sektora iniciatīvām kā SEPA un STEP .
We should first fully support the ECB efforts to foster Euro zone financial integration notably by acting as a catalyst for private sector initiatives such as SEPA and STEP.
Centrālās bankas pakalpojumi var veicināt arī Eiropas finanšu integrāciju.
Central bank services can also foster European financial integration.
Šajā ziņā TARGET sistēma ir ļāvusi panākt naudas tirgus un repo tirgus augsta līmeņa integrāciju.
In this respect TARGET has been instrumental in achieving a high integration of the money markets and the repo market.
Target 2 Securities projektam ir potenciāls veicināt tīrvērtes un starpbanku norēķinu infrastruktūras integrāciju, efektivitāti un drošību – šai infrastruktūrai pašlaik ir nepietiekams integrācijas un savietojamības līmenis.
The Target 2 Securities project has the potential to foster the integration, the efficiency and the safety of the clearing and settlement infrastructure which currently offers an insufficient degree of integration and interoperability.
Tāpēc mums ir jāatbalsta Target 2 Securities projekts, ja vien tiek izveidota atbilstoša pārvaldība, un mums ir jāturpina cieši pārraudzīt šī projekta turpmāko norisi.
Therefore we should support the Target 2 Securities project provided that an appropriate governance is set up, and we should continue to closely monitor developments in this project.
Attiecībā uz jauniem finanšu nozares dalībniekiem ir jārisina riska ieguldījumu fondu problēma.
Regarding new actors in the financial sector, the issue of hedge funds needs to be adressed.
Tiek vispārēji atzīts, ka riska ieguldījumu fondiem ir pozitīva ietekme uz finanšu stabilitāti, piemēram, nodrošinot likviditāti un veicinot riska izkliedi.
It is generally agreed that hedge funds have positive impacts on financial stability notably by delivering liquidity and fostering dispersion of risks.
Taču tiek arī vispārēji atzīts, ka apvienojumā ar komplekso finanšu instrumentu pieaugošo izmantošanu tie var finanšu sistēmu padarīt arī mazāk aizsargātu pret negaidītiem satricinājumiem.
But it is also generally agreed that combined with the increased use of complex financial instruments they also have the potential for making the financial system more vulnerable to unexpected shocks.
Tāpēc es uzskatu, ka finanšu tirgu globālās dimensijas dēļ mums ir jāatbalsta cieša starptautiskā sadarbība, lai veicinātu pārredzamību, nodrošinot informācijas lielāku atklāšanu un apmaiņu starp finanšu uzraudzības iestādēm un centrālajām bankām.
Therefore, due to the global dimension of financial markets, I feel we should support strong international cooperation to foster transparency through higher disclosure and exchange of information among financial supervisors and central banks.
Mums ir arī jāatbalsta lielāka netiešā uzraudzība, kas uzraudzības iestādēm ļauj pārliecināties, ka bankas rūpīgi novērtē un uzrauga savu risku attiecībā uz riska ieguldījumu fondu partneriem.
We should also support increased indirect supervision by which supervisors are ensured that banks assess and monitor carefully their exposures to their hedge funds counterparts.
Mēs varam arī novērot to, ka jauniem aizdevējiem, kas nav bankas (privātais kapitāls), ir arvien lielāka nozīme šajā regulētajā Eiropas Savienības nozarē.
We can also observe that new non-bank lenders (private equity) are playing an increasing role in the leveraged sector in the EU.
Neapsverot visus par un pret, es uzskatu, ka tad, kad atkal izmainīsies kredītu cikla virziens, tas var radīt problēmas un var izraisīt daudz sarežģītāku lielu korporatīvo parādu pārstrukturēšanas ciklu.
Without entering into the debate of pros and cons, I suggest that it could raise problems when the credit cycle next turns and could lead to a much more complex cycle of large corporate debt restructuring.
Tāpēc mums ir jāprasa, lai ECB un citas iesaistītās struktūras novērtētu pašreizējo parādu pārstrukturēšanas procesu atbilstību šajā jaunajā kontekstā.
Therefore we should request the ECB and other bodies involved to assess the adequacy of current debt restructuring processes in this new context.
Es atzīmēju arī stingro nostāju, ko ECB pieņēmusi pret sīki izstrādātajiem plāniem par valsts līdzekļiem izpirkt kādu maksātnespējīgu banku Eiropas Savienībā.
I also take note of the strong position taken by the ECB against detailed plans for a public bail-out of a failing bank within the European Union.
Es uzskatu, ka šāds viedoklis ir jāatbalsta.
I think that such a view has to be supported.