natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tā rezultātā audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumu sniedzēji turpmāk varētu neieguldīt līdzekļus filmās.
As a result there audiovisual media providers might not continue to invest in films in the future.
Vispārēji noteikumi par filmu viengabalainības un raidījumu plūsmas aizsardzību, kā arī par autortiesību aizsardzību, veicinās arī turpmākus ieguldījumus filmās.
A general rule on the protection of the integrity of the film and on the programme flow as well as on the protection of copy rights will further the objective to invest in films also in the future.
(46) Produktu izvietošana reāli tiek izmantota kinematogrāfijas darbos un televīzijas audiovizuālajos darbos, bet dalībvalstis šo praksi regulē atšķirīgi.
(46) Product placement is a reality in cinematographic works and in audiovisual works made for television, but Member States regulate this practice differently.
Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un tādējādi palielinātu Eiropas informācijas nesēju nozares konkurētspēju, ir jāpielāgo noteikumi attiecībā uz produktu izvietošanu.
To ensure a level playing field, and thus enhance the competitiveness of the European media industry, it is necessary to adopt rules for product placement.
Šeit ierosinātā produktu izvietošanas definīcija attiecas uz jebkuru audiovizuāla komerciālā paziņojuma veidu, kurā iekļauta atsauce uz produktu, pakalpojumu vai produkta preču zīmi, parādot to raidījumā, parasti par samaksu vai citādu atlīdzību.
The definition of product placement introduced here covers any form of audiovisual commercial communication consisting of the inclusion of or reference to a product, a service or the trade mark thereof so that it is featured within a programme, normally in return for payment or for similar consideration.
Uz to attiecināmi tie paši kvalitātes noteikumi un ierobežojumi, kas piemērojami attiecībā uz reklāmu.
It is subject to the same qualitative rules and restrictions applying to advertising.
Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un tādējādi palielinātu Eiropas plašsaziņas līdzekļu nozares konkurētspēju, ir jāpielāgo noteikumi attiecībā uz produktu izvietošanu.
To ensure a level playing field, and thus enhance the competitiveness of the European media industry, it is necessary to adopt rules for product placement.
Ir lietderīgi sagatavot atļautu sarakstu, ar kuru ļauj izvietot produktu tādu veidu saturos, kuru svarīgākā funkcija nav sabiedriskās domas ietekmēšana, un tādos gadījumos, kad netiek sniegta nekāda (vai niecīga) atlīdzība.
It is useful to have a positive list which authorises product placement in the types of content whose paramount function is not to influence opinion, and in cases in which no - or only negligible - consideration is provided in return.
Produktu izvietošanas definīcija attiecas uz jebkuru audiovizuāla komerciālā paziņojuma veidu, kurā iekļauta atsauce uz produktu, pakalpojumu vai produkta preču zīmi, parādot to raidījumā, parasti par samaksu vai citādu atlīdzību.
The definition of product placement covers any form of audiovisual commercial communication consisting of the inclusion of or reference to a product, a service or the trade mark thereof so that it is featured within a programme, normally in return for payment or for similar consideration.
Produktu izvietošanā var ietilpt tādu pakalpojumu vai priekšmetu piedāvāšana klientam, kuriem ir naudas vērtība un par kuru iegādi saņēmējam būtu jāizdod savi finanšu, personīgie vai materiālie līdzekļi.
It may consist of placing at a person’s disposal services or items having a monetary value, for the acquisition of which the recipient would otherwise have had to use his own financial, personal or material resources.
Uz produkta izvietošanu attiecināmi tie paši kvalitātes noteikumi un ierobežojumi, kas piemērojami attiecībā uz reklāmu.
Product placement is subject to the same qualitative rules and restrictions applying to advertising.
Tai jāatbilst īpašām prasībām.
It should, furthermore, meet specific requirements.
Piedevām produktu nedrīkst pārmērīgi izcelt.
Furthermore, the product must not be given ‘undue prominence’.
Tas nozīmē izcelšanu, kuru nevar attaisnot saistībā ar raidījuma redakcionālām prasībām vai nepieciešamību aprakstīt dzīves īstenību.
This means prominence which is not justified by the editorial requirements of the programme, or the need to lend verisimilitude.
Pārmērīga izcelšana var būt arī atkārtota attiecīgo preču zīmju, preču vai pakalpojumu parādīšana, vai arī veids, kādā tos izceļ.
Undue prominence may also mean the repeated appearance of the brands, goods or services in question or the manner in which they are given prominence.
Vērā jāņem arī raidījumu saturs, kuros tos ievieto.
Account should also be taken of the content of the programme in which they are introduced.
Lai nodrošinātu patērētāju aizsardzību un pārredzamību, jābūt visaptverošai prasībai parādīt simbolu.
In the interests of consumer protection and transparency, there should be a comprehensive requirement to display a symbol.
Raidījuma laikā parādīts simbols nedrīkst atbilst tās firmas logotipam, kura sagatavo produktu, lai neradītu papildu reklāmas efektu.
The symbol superimposed in the course of the programme should not be based on the logo of the firm providing the product, to avoid introducing any additional advertising effect.
Šī iemesla dēļ jāizvēlas neitrāls logotips.
For that reason, a neutral logo should be chosen.
Lai regulētu produktu ievietošanu, lietderīgs ir atļauts saraksts, kurā ir noteikts, ka gadījumos, kuros svarīgākā funkcija nav sabiedriskās domas ietekmēšana vai kuros redakcionālā satura ietekmēšanas risks ir niecīgs
To regulate product placement, it is useful to have an affirmative list which establishes that it is permissible in cases in which influencing opinion is not the paramount function, or in which there is negligible risk of editorial content being influenced.
Pārmērīgas izcelšanas kritērijs ir noteikts, atsaucoties uz Komisijas paziņojumu par jautājumiem attiecībā uz direktīvas ,,Televīzija bez robežām’’ noteiktiem aspektiem par reklāmu televīzijā (2004C 102/02).
The criterion of undue prominence is defined by reference to the content of the Commission communication on questions arising from certain aspects of the ‘television without frontiers’ Directive on television advertising (2004C 102/02).
46.A APSVĒRUMS (jauns)
RECITAL 46 A (new)
(46.a) „Atbalsts raidījumu veidošanai” tādu ir preču vai pakalpojumu pieminēšana vai attēlošana, kuri redakcionālu apsvērumu dēļ ievietotas bez samaksas vai tamlīdzīgas atlīdzības.
(46a) ‘Production aids' means the mentioning or presentation of goods or services for editorial reasons without payment or similar consideration.
Lai panāktu atbalsta raidījumu veidošanai nošķiršanu no produktu izvietošanas šīs direktīvas izpratnē, ir jāprecizē tiesiskais regulējums pieļaujamā raidījumu veidošanas atbalsta izmantošanai visu raidījumu formātos.
In order to draw the distinction between production aids and product placement within the meaning of this directive, the legal framework for the use of production aids permitted in all programme formats should be clarified.
Iekļaujot produktu izvietošanu šajā direktīvā, ir vajadzīgs precizēt arī raidījumu veidošanas atbalsta juridisko statusu.
The inclusion of product placement in this directive makes it necessary to clarify the legal status of production aids as well .
46.B APSVĒRUMS (jauns)
RECITAL 46 B (new)
(46.b) Runa ir par produktu ,,pārmērīgu izcelšanu”, ja atkārtota attiecīgas preču zīmes, preces vai pakalpojuma parādīšana vai arī veids, kādā tos izceļ, rada produktu pārmērīgu izcelšanu saistībā ar atbalstu raidījumu veidošanai vai produktu izvietošanu, ņemot vērā to raidījumu saturu, kuros šos produktus demonstrē.
(46b) ‘Undue prominence’ is given when the repeated representation of the brand, good or service or the nature of its presentation is such as to give undue prominence to products in the context of production aids or product placement, taking account of the content of the programmes in which they appear.
Pārmērīga izcelšana ir galvenais kritērijs, lai noteiktu produktu izvietojumu, un tādēļ to ir precīzāk jādefinē.
Undue prominence is a central criterion in identifying product placement and should therefore be more clearly defined .
(47) Regulatoriem jābūt neatkarīgiem no valstu valdībām, kā arī no audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumu sniedzējiem, lai varētu veikt savu darbu taisnīgi un pārredzami un lai veicinātu plurālismu.
(47) Regulators should be independent from national governments as well as from audiovisual media service providers in order to be able to carry out their work impartially and transparently and to contribute to pluralism.
Cieša valsts pārvaldes iestāžu un Komisijas sadarbība ir nepieciešama, lai nodrošinātu pareizu šīs direktīvas piemērošanu,
Close cooperation among national regulatory authorities and the Commission is necessary to ensure the correct application of this Directive,
(47) Regulatoriem jābūt neatkarīgiem no valstu valdībām, kā arī no audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu sniedzējiem, lai varētu veikt savu darbu taisnīgi un pārredzami un lai veicinātu plurālismu.
(47) Regulators should be independent from national governments as well as from audiovisual media service providers in order to be able to carry out their work impartially and transparently and to contribute to pluralism.
Ir vajadzīga cieša kompetento valsts iestāžu un Komisijas sadarbība, lai nodrošinātu pareizu šīs direktīvas piemērošanu.
Close cooperation between competent national authorities and the Commission is necessary to ensure the correct application of this Directive.
Īpaši svarīga ir arī sadarbība starp dalībvalstīm un starp dalībvalstu regulatoriem saistībā ar ietekmi, ko raidorganizācijas, kuras ir dibinātas vienā dalībvalstī, varētu radīt citā dalībvalstī.
Similarly close cooperation between Member States and between Member States' regulatory authorities is particularly important with regard to the impact broadcasters established in one Member State might have in another Member State.
Attiecībā uz gadījumiem, kad valsts likumos ir paredzēta atļauju piešķiršanas kārtība un ja ir iesaistīta vairāk kā viena dalībvalsts, ir vēlams, lai attiecīgās iestādes savā starpā sazinātos, pirms izsniedz šādas atļaujas.
Where licensing procedures are provided for in national law and if more than one Member State is concerned, it is desirable that contacts between the respective authorities take place before licences are granted.
Šai sadarbībai ir jāattiecas uz visām jomām, kuras koordinē ar šo direktīvu, un jo īpaši ar tās 2., 2.a un 3. pantu.
This cooperation should cover all the fields coordinated by this Directive and in particular Articles 2, 2a and 3.
47.A APSVĒRUMS (jauns)
RECITAL 47 A (new)
(47.α) Kultūras daudzveidība, vārda brīvība un plašsaziņas līdzekļu plurālisms ir daži svarīgi Eiropas audiovizuālās nozares aspekti, un tie tāpēc ir obligāti priekšnosacījumi demokrātijai un daudzveidībai.
(47a) Cultural diversity, freedom of expression and media pluralism of means of communication are some important aspects of the European audiovisual sector and are therefore indispensable preconditions for democracy and diversity.
Lai būtu integrētāka pieeja Eiropas audiovizuālās nozares iezīmēm.
For a more integrated approach to the characteristics of the European audiovisual sector.
47.B APSVĒRUMS (jauns)
RECITAL 47 B (new)
(47.b) Tiesības cilvēkiem ar īpašām vajadzībām, gados veciem cilvēkiem un nepilsoņiem ar citu dzimto valodu piedalīties un integrēties Kopienas sociālajā un kultūras dzīvē atbilstīgi Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 25. un 26. pantam ir nedalāmi saistītas ar pieejamu audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu izmantošanu.
(47b) The right of persons with disabilities, the elderly and non-EU nationals whose mother-tongue is different from the language of their host country to participate and integrate in the social and cultural life of the community in accordance with Articles 25 and 26 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union is inextricably linked with the provision of accessible audiovisual media services.
Audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu pieejamība ietver, bet ne tikai, žestu valodu, subtitrus, akustiskus attēlu aprakstus un viegli saprotamu izvēlnes vadību.
The accessibility of audiovisual media services includes, but is not restricted to, sign language, subtitling, audio-description and easily understandable menu navigation.
1. panta a) apakšpunkts (Direktīva 89/552/EEK)
Article 1, point (a) (Directive 89/552/EEC)
(a) „audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojums” ir pakalpojums atbilstoši Līguma 49. un 50. pantam, kura galvenais nolūks ir nodrošināt ar kustīgiem attēliem ar skaņu vai bez tās, lai informētu, izklaidētu vai izglītotu auditoriju, izmantojot elektronisko komunikāciju tīklus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/21/EK 2. panta a) punkta nozīmē;
(a) ‘audiovisual media service’ means a service as defined by Articles 49 and 50 of the Treaty the principal purpose of which is the provision of moving images with or without sound, in order to inform, entertain or educate, to the general public by electronic communications networks within the meaning of Article 2(a) of Directive 2002/21/EC of the European Parliament and of the Council.
(a) „audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojums” ir pakalpojums, ko sniedz plašsaziņas līdzekļu pakalpojuma sniedzējs saskaņā ar tā redakcionālo atbildību atbilstoši Līguma 49. un 50. pantam, kura galvenais nolūks ir nodrošināt ar programmām, ko veido kustīgi attēli ar skaņu vai bez tās, lai informētu, izklaidētu vai izglītotu auditoriju, izmantojot elektronisko komunikāciju tīklus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/21/EK 2. panta a) punkta nozīmē un/vai audiovizuālus komerciālos paziņojumus.
(a) ‘audiovisual media service’ means a service provided under the editorial responsibility of a media service provider as defined by Articles 49 and 50 of the Treaty the principal purpose of which is the provision of programmes consisting of moving images with or without sound, in order to inform, entertain or educate, to the general public by electronic communications networks within the meaning of Article 2(a) of Directive 2002/21/EC of the European Parliament and of the Council and/or audiovisual commercial communications.
Šajā definīcijā nav iekļauti pakalpojumi, kuru audiovizuālais saturs ir saistīts vienīgi ar pakalpojumu un nevis ar tā galveno mērķi, tostarp drukātā un elektroniskā prese.
It does not include services where the provision of audiovisual content is merely incidental to the service and not its principal purpose, nor does it include the press in printed and electronic form.
Lai audiovizuālos plašsaziņas līdzekļu pakalpojumus skaidrāk nošķirtu no citiem audiovizuālajiem pakalpojumiem, jāprecizē, ka kustīgu attēlu piedāvājumu veido raidījumi, par kuriem redakcionālo atbildību uzņemas plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu sniedzējs (sk. Komisijas priekšlikuma 1. panta b) punktu).
In order to distinguish audiovisual media services more clearly from other audiovisual services, it needs to be made clear that the offer of moving images consists of programmes for which the media service provider bears editorial responsibility (see Article 1(b) of the Commission proposal).
Skaidrības labad jāatkārto, ka šīs direktīvas darbības jomā neietilpst drukātā un elektroniskā prese.
For purposes of clarification it is reiterated that the printed and electronic press are not covered by the scope of the directive.
1. panta b) apakšpunkts (Direktīva 89/552/EEK)
Article 1, point (b) (Directive 89/552/EEC)
(b) „ informācijas nesēju pakalpojumu sniedzējs” ir fiziska vai juridiska persona, kurai ir redakcionāla atbildība par audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojuma audiovizuālā satura izvēli un kura nosaka veidu, kādā tas tiek organizēts;
(b) ‘media service provider’ means the natural or legal person who has editorial responsibility for the choice of the audiovisual content of the audiovisual media service and determines the manner in which it is organised;
(b) „ plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu sniedzējs” ir fiziska vai juridiska persona, kurai ir redakcionāla atbildība par audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojuma audiovizuālā satura izvēli un kura nosaka veidu, kādā tas tiek organizēts;
(b) ‘media service provider’ means the natural or legal person who has editorial responsibility for the choice of the audiovisual content of the audiovisual media service and determines the manner in which it is organised.
Šī definīcija neattiecas un fiziskām un juridiskām personām, kas vienīgi pārraida saturu, par kuru redakcionālā atbildība ir kādas trešās puses kompetencē;
It does not include natural or legal persons who merely transmit content for which the editorial responsibility lies with third parties;
Šīs direktīvas darbības jomā neietilpst vienīgi tāda satura pārraidīšana, par kuru plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu sniedzēja redakcionālā atbildība ir kādas trešās puses kompetencē.
The mere transmission of content for which the editorial responsibility lies with a third party as media service provider is not covered by the scope of the directive.
1. panta c) apakšpunkts (Direktīva 89/552/EEK)
Article 1, point (c) (Directive 89/552/EEC)
(c) „televīzijas raidījumu veidošana un apraide” ir lineārs audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojums, kurā informācijas nesēju pakalpojumu sniedzējs nosaka laiku, kad pārraidīs īpašu raidījumu, un sastāda raidījumu programmu;
(c) ‘television broadcasting’ or ‘television broadcast’ mean a linear audiovisual media service where a media service provider decides upon the moment in time when a specific programme is transmitted and establishes the programme schedule;
(c) ,,televīzijas apraide” vai „lineārs pakalpojums” ir audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojums, kurā hronoloģiskā secībā programmas tiek pārraidītas uz lietotāja ierīci, kuru skaits nav noteikts, tādā laikā, kādu izlēmis plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu sniedzējs saskaņā ar raidījumu programmu;
(c) 'television broadcast' or 'linear service' means an audiovisual media service where a chronological sequence of programmes is transmitted to an indeterminate number of potential viewers, at a point in time decided upon by the media service provider according to a set programming schedule;
Precizē, ka termins „televīzijas apraide” ir raidījumu vienlaicīgs piedāvājums neierobežotam skatītāju skaitam saskaņā ar noteiktu raidījumu programmu.
Clarifies that the term ‘television broadcast(ing)’ means a simultaneous offer of programmes to an unlimited number of viewers in accordance with a fixed programme schedule.
1. panta e) apakšpunkts (Direktīva 89/552/EEK)
Article 1, point (e) (Directive 89/552/EEC)
(e) „nelineārs pakalpojums” ir audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojums, kurā lietotājs nosaka laiku, kad tiek pārraidīts īpašs raidījums, pamatojoties uz informācijas nesēju pakalpojuma sniedzēja piedāvātā satura izvēli ;
(e) ‘non-linear service’ means an audiovisual media service where the user decides upon the moment in time when a specific programme is transmitted on the basis of a choice of content selected by the media service provider;
(e) „pakalpojums pēc pieprasījuma” vai „nelineārs pakalpojums” ir audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojums‚ kas sastāv no audiovizuāla satura piedāvājuma, kuru plašsaziņas līdzekļu pakalpojuma sniedzējs redakcionāli izstrādā vai sastāda, un kurā lietotājs individuāli pieprasa atsevišķu īpašu raidījumu no piedāvātā satura viņa izvēlētā laikā;
(e) 'on demand service' or ‘non-linear service’ means an audiovisual media service consisting of an offer of audiovisual content, edited or compiled by a media service provider, and where the user , on an individual basis, requests the delivery of a particular programme from among a selection of content and at the time of his choice;
Precizē terminu „nelineārs pakalpojums” kā plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu pēc pieprasījuma.
Clarification of the term “non-linear service” as an on-demand media service.
1. panta f) apakšpunkts (Direktīva 89/552/EEK)
Article 1, point (f) (Directive 89/552/EEC)
(f) „audiovizuāls komerciālais paziņojums” ir kustīgi attēli ar skaņu vai bez tās, kas pavada audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumus un ir paredzēti , lai tieši vai netieši veicinātu fiziskas vai juridiskas vienības, kas veic saimniecisko darbību, preces, pakalpojumus vai tēlu;
(f) ‘audiovisual commercial communication’ means moving images with or without sound which accompany audiovisual media services and are designed to promote , directly or indirectly, the goods, services or image of a natural or legal entity pursuing an economic activity;
(f) „audiovizuāls komerciālais paziņojums” ir kustīgi attēli ar skaņu vai bez tās, kas tiek pārraidīti kā daļa no audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumiem vai tādos gadījumos kā specializētie televeikalu kanāli, kā audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumi , kuru mērķis ir tieši vai netieši veicināt fiziskas vai juridiskas vienības, kas veic saimniecisko darbību, preces, pakalpojumus vai tēlu;
(f) ‘audiovisual commercial communication’ means moving images with or without sound which are transmitted as part of an audiovisual media service or, in cases such as dedicated teleshopping channels, as an audiovisual media service, with the aim of promoting , directly or indirectly, the goods, services or image of a natural or legal entity pursuing an economic activity;
Formulējums atspoguļo atšķirīgos reklāmas veidus.
Wording reflects the differing types of advertising .
1. panta h) apakšpunkts (Direktīva 89/552/EEK)
Article 1, point (h) (Directive 89/552/EEC)
(h) „aplinku reklāma” ir preču ražotāja vai pakalpojumu sniedzēja preču, pakalpojumu, nosaukuma, preču zīmes vai nodarbošanās atveidojums vārdos vai attēlos raidījumos, ja raidorganizācija šādu atveidojumu domājusi reklāmas nolūkiem un tas varētu maldināt auditoriju savas būtības dēļ.
(h) ‘surreptitious advertising’ means the representation in words or pictures of goods, services, the name, the trade mark or the activities of a producer of goods or a provider of services in programmes when such representation is intended by the broadcaster to serve advertising and might mislead the public as to its nature.
Šāds atveidojums uzskatāms par apzinātu jo īpaši tad, ja tas ir par samaksu vai citādu atlīdzību;
Such representation is considered to be intentional in particular if it is done in return for payment or for similar consideration;
(h) „aplinku reklāma” ir preču ražotāja vai pakalpojumu sniedzēja preču, pakalpojumu, nosaukuma, preču zīmes vai nodarbošanās atveidojums vārdos vai attēlos raidījumos, ja plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu sniedzējs šādu atveidojumu domājis reklāmas nolūkiem un tas varētu maldināt auditoriju savas būtības dēļ.
(h) ‘surreptitious advertising’ means the representation in words or pictures of goods, services, the name, the trade mark or the activities of a producer of goods or a provider of services in programmes when such representation is intended by the media service provider to serve advertising and might mislead the public as to its nature.
Aplinku reklāma jāaizliedz arī nelineāros pakalpojumos.
Surreptitious advertising should be prohibited in non-linear services too.
1. panta ha) apakšpunkts (jauns) (Direktīva 89/552/EEK)
Article 1, point (h a) (new) (Directive 89/552/EEC)
(ha) „produkta integrēšana” un „tematiska izvietošana” ir jebkura uzņēmuma vai organizācijas iejaukšanās filmas vai romāna ekranizējuma gaitā, mēģinot jo īpaši reklamēt kādu produktu, pakalpojumu vai zīmolu.
(ha) ‘product integration’ and ‘thematic placement’ mean the intervention of any undertaking or body in the plot of a film or fictional programme seeking to promote in particular a product, service or brand;
Šī definīcija ir būtiska, lai paskaidrotu, ko nozīmē tematiska izvietošana.
This definition is essential in order to clarify what is meant by thematic placement.
1. panta i) apakšpunkts (Direktīva 89/552/EEK)
Article 1, point (i) (Directive 89/552/EEC)