natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vielu un enerģijas , tostarp trokšņa, antropogēna ieplūde jūras vidē tiek pastāvīgi ierobežota, lai nodrošinātu, ka ietekme vai pastāvošais risks attiecībā uz jūras bioloģisko daudzveidību un jūras ekosistēmām, cilvēka veselību vai jūras likumīgu izmantošanu ir ierobežots līdz minimumam un ka šādas ieplūdes neizraisa piesārņojuma sekas;
Anthropogenic inputs of substances and energy , including noise, into the marine environment are steadily reduced so as to ensure that the impact on or risks for marine biodiversity and marine ecosystems, human health or legitimate uses of the sea are minimised and that these inputs do not cause pollution effects ;
ba) visas cilvēka darbības attiecīgajā apgabalā un ārpus tā notiek tādā veidā, lai to kopējā ietekme uz jūras ekosistēmām būtu savienojama ar labu vides stāvokli.
(ba) all human activities within and outside the area in question are managed in a manner that makes their collective pressure on the marine ecosystems compatible with good environmental status.
Cilvēku darbības jūras vidē nepārsniedz ilgtspējīguma līmeni novērtējumam pakļautajā ģeogrāfiskajā apvidū.
Human activities in the marine environment do not exceed levels that are sustainable at the geographical scale approp ria te for assessment purposes.
Tiek saglabāts potenciāls, kas nākamajām paaudzēm ir nepieciešams jūras vides izmantošanai un darbībai tajā, un
The potential for uses and activities of future generations in the marine environment is maintained; and
bb) tiek ievēroti visi I pielikumā uzskaitītie nosacījumi.
(bb) all the conditions listed in Annex I are met .
Labu vides stāvokli nosaka jūras reģiona vai apakšreģiona līmenī, kā minēts 4. pantā , pamatojoties uz I pielikumā norādītajiem vispārējiem kvalitatīvajiem raksturlielumiem .
Good environmental status shall be determined at the level of the Marine Region or Sub‑Region as referred to in Article 4 , on the basis of the generic qualitative descriptors in A n nex I .
Piemēro adaptīvu pārvaldību, pamatojoties uz ekosistēmu pieeju , lai virzītos pretī labam vides stāvoklim ;
Adaptive management on the basis of the ecosystem approach shall be applied with a view to progressing towards good environmental status;
Labu vides stāvokli nosaka jūras reģiona vai apakšreģiona līmenī, kā minēts 4. pantā .
Good environmental status shall be determined at the level of the Marine Region or Sub‑Region as referred to in Article 4.
Piemēro adaptīvu pārvaldību, pamatojoties uz ekosistēmu pieeju, lai panāktu labu vides stāvokli .
Adaptive management on the basis of the ecosystem approach shall be applied with the aim of attaining good environmental status;
Grozījuma jaunā versija vairāk saskan Padomes tekstu, un visi papildinājumi ir nepieciešami, lai uzlabotu tekstu no valodas viedokļa.
The new version of the amendment remains considerably closer to the Council text, while making all the insertions necessary to improve its language.
6) "kritēriji" ir īpašas tehniskas iezīmes, kas ir cieši saistītas ar vispārējiem kvalitatīvajiem raksturlielumiem;
6) "criteria" means distinctive technical features that are closely linked to generic qualitative descriptors;
6) „kritēriji” attiecas uz I pielikumā uzskaitītajiem nosacījumiem un ir īpašas tehniskas iezīmes, kas ir cieši saistītas ar vispārējiem kvalitatīvajiem raksturlielumiem;
6) "criteria" refers to the conditions listed in Annex I and means distinctive technical features that are closely linked to generic qualitative descriptors.
8) "piesārņojums" ir cilvēku darbības rezultātā radies tāds tiešs vai netiešs piesārņojums ar vielām vai enerģiju , tostarp cilvēka radītu zemūdens troksni jūrā , kas nonāk jūras vidē un kam ir vai var būt kaitīga ietekme, piemēram, kas var kaitēt dzīvajiem resursiem un jūras ekosistēmām, apdraudēt cilvēku veselību, traucēt jūrniecības darbību, tostarp zvejniecību, tūrismu un izklaidi un citus likumīgus jūras izmantošanas veidus, radīt jūras ūdens izmantojuma kvalitātes zudumu un rekreatīvās vērtības mazināšanos , vai vispār traucējumu jūras preču un pakalpojumu ilgtspējīgā izmantošanā;
8) "pollution" means the direct or indirect introduction into the marine environment, as a result of human activity, of substances or energy, including human-induced marine underwater noise, which results or is likely to result in deleterious effects such as harm to living resources and marine ecosystems, hazards to human health, the hindering of marine activities, including fishing, tourism and recreation and other legitimate uses of the sea, impairment of the quality for use of sea water and reduction of amenities or, in general, impairment of the sustainable use of marine goods and services;
8) „piesārņojums” ir cilvēku darbības rezultātā radies tāds tiešs vai netiešs jūras piesārņojums ar vielām, enerģiju vai troksni, kas nonāk jūras vidē un kam ir vai var būt kaitīga ietekme, piemēram, kas var kaitēt jūras bioloģiskajai daudzveidībai un jūras ekosistēmām, apdraudēt cilvēku veselību, traucēt jūrniecības darbību, tostarp zvejniecību, tūrismu un izklaidi un citus likumīgus jūras izmantošanas veidus, radīt jūras ūdens izmantojuma kvalitātes zudumu un rekreatīvās vērtības mazināšanos vai vispār traucējumu jūras preču un pakalpojumu ilgtspējīgā izmantošanā;
(8) "pollution" means the direct or indirect introduction into the marine environment, as a result of human activity, of substances, energy or noise, which results or may result in deleterious effects such as harm to marine biodiversity and marine ecosystems, hazards to human health, the hindering of marine activities, including fishing, tourism and recreation and other legitimate uses of the sea, impairment of the quality for use of sea water and reduction of amenities or, in general, impairment of the sustainable use of marine goods and services;
Atjaunot EP pirmajā lasījumā pieņemto grozījumu Nr. 27.
Reinstating EP first reading amendment 27.
(EP pirmajā lasījumā pieņemtais grozījums Nr. 31)
(EP first reading Amendment 31)
Katra dalībvalsts attiecībā uz katru attiecīgo jūras reģionu vai apakšreģionu izstrādā jūras stratēģiju par saviem jūras ūdeņiem atbilstīgi 2. punkta a) un b) apakšpunktā paredzētajam rīcības plānam.
Each Member State shall, in respect of each Marine Region or Sub-Region concerned, develop a Marine Strategy for its marine waters in accordance with the plan of action set out in points (a) and (b) of paragraph 2.
Dalībvalstis panāk labu jūras vides stāvokli, izstrādājot un īstenojot jūras vides stratēģijas.
Member States shall achieve good environmental status by establishing and implementing Marine Strategies .
Dalībvalstis sadarbojas, lai nodrošinātu , ka katrā jūras reģionā vai apakšreģionā pasākumi, kas vajadzīgi šīs direktīvas mērķu sasniegšanai, jo īpaši a) un b) apakšpunktā minētie dažādie jūras stratēģiju elementi, ir koordinēti šādi:
Member States shall cooperate to ensure that , within each Marine Region or Sub-Region , the measures required to achieve the objectives of this Directive, in particular the different elements of the Marine Strategies referred to in points (a) and (b), are coordinated, as follows :
Dalībvalstis , kurām ir kopēji jūras reģioni , nodrošina to , lai katra reģiona vai apakšreģiona ūdeņiem, kuri ir to suverenitātē vai jurisdikcijā, tiktu izveidota viena kopēja jūras vides stratēģija .
Member States sharing a Marine Region shall ensure that a single, joint Marine Strategy is produced per Region or Sub-Region for the waters falling under their sovereignty or jurisdiction within that Region.
Katra dalībvalsts katrā attiecīgajā jūras vides reģionā izstrādā jūras vides stratēģiju saviem jūras ūdeņiem Eiropā atbilstīgi šādam rīcības plānam:
Each Member State shall, in respect of each Marine Region concerned, develop a Marine Strategy for its European marine waters in accordance with the following plan of action :
i) līdz ... pabeidz attiecīgo ūdeņu faktiskā vides stāvokļa un cilvēku darbību ietekmes uz vidi sākotnējo novērtējumu atbilstīgi 8. pantam;
(i) an initial assessment, to be completed by …*, of the current environmental status of the waters concerned and the environmental impact of human activities thereon, in accordance with Article 8;
i) līdz ... pabeidz attiecīgo ūdeņu faktiskā vides stāvokļa un cilvēku darbību ietekmes uz vidi sākotnējo novērtējumu atbilstīgi 8. pantam;
(i) an initial assessment, to be completed by ...* of the current environmental status of the waters concerned and the environmental impact of human activities thereon, in accordance with Article 8;
ii) līdz ... nosaka attiecīgo ūdeņu labu vides stāvokli atbilstīgi 9. panta 1. punktam;
(ii) a determination, to be established by …*, of good environmental status for the waters concerned, in accordance with Article 9(1);
ii) līdz ... nosaka attiecīgo ūdeņu labu vides stāvokli atbilstīgi 9. panta 1. punktam;
(ii) a determination, to be established by ...* of good environmental status for the waters concerned, in accordance with Article 9(1);
iii) līdz ... nosaka mērķus vides jomā un ar tiem saistītus rādītājus atbilstīgi 10. panta 1. punktam;
(iii) establishment, by …**, of a series of environmental targets and associated indicators, in accordance with Article 10(1);
iii) līdz ... nosaka mērķus vides jomā un ar tiem saistītus rādītājus atbilstīgi 10. panta 1. punktam;
(iii) establishment, by ...**, of a series of environmental targets and associated indicators, in accordance with Article 10(1);
iv) līdz ..., ja vien attiecīgos Kopienas tiesību aktos nav noteikts citādi, izstrādāt un īstenot monitoringa programmu mērķu pastāvīgai novērtēšanai un regulārai atjaunināšanai atbilstīgi 11. panta 1. punktam;
(iv) establishment and implementation, by … *** except where otherwise specified in the relevant Community legislation, of a monitoring programme for ongoing assessment and regular updating of targets, in accordance with Article 11(1);
iv) līdz ..., ja vien attiecīgos Kopienas tiesību aktos nav noteikts citādi, izstrādāt un īstenot monitoringa programmu mērķu pastāvīgai novērtēšanai un regulārai atjaunināšanai atbilstīgi 11. panta 1. punktam ;
(iv) establishment and implementation, by ... ** except where otherwise specified in the relevant Community legislation, of a monitoring programme for ongoing assessment and regular updating of targets, in accordance with Article 11(1);
* 4 gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.
* 4 years after the date of entry into force of this Directive.
* 2 gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.
* 2 years after the date of entry into force of this Directive.
** 5 gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.
** 5 years after the date of entry into force of this Directive.
** 3 gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.
** 3 years after the date of entry into force of this Directive.
*** 6 gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.
*** 6 years after the date of entry into force of this Directive.
(EP pirmajā lasījumā pieņemtais grozījums Nr. 34)
(EP first reading Amendment 34)
b) pasākumu programma:
(b) programme of measures:
i) vēlākais, līdz 2016. gadam izstrādāt pasākumu programmu laba vides stāvokļa sasniegšanai vai saglabāšanai atbilstīgi 13. panta 1., 2. un 3. punktam;
(i) development, by 2016 at the latest, of a programme of measures designed to achieve or maintain good environmental status, in accordance with Article 13(1), (2) and (3);
i) vēlākais, līdz 2012. gadam izstrādāt pasākumu programmu laba vides stāvokļa sasniegšanai vai saglabāšanai atbilstīgi 13. panta 1., 2. un 3. punktam;
(i) development, by 2012 at the latest, of a programme of measures designed to achieve or maintain good environmental status, in accordance with Article 13(1), (2) and (3);
ii) vēlākais, līdz 2018. gadam sākt īstenot i) punktā paredzēto programmu atbilstīgi 13. panta 7. punktam.
(ii) entry into operation of the programme provided for in point (i), by 2018 at the latest, in accordance with Article 13(7).
ii) vēlākais, līdz 2014. gadam sākt īstenot i) punktā paredzēto programmu atbilstīgi 13. panta 7. punktam.
ii) entry into operation of the programme provided for in point (i), by 2014 at the latest, in accordance with Article 13(7).
(EP pirmajā lasījumā pieņemtais grozījums Nr. 35)
(EP first reading Amendment 35)
Par katru jūras reģionu dalībvalsts vai kompetentā iestāde trīs mēnešu laikā nosūta ziņojumu Komisijai un attiecīgajām dalībvalstīm.
For each Marine Region, the Member State or the competent authority shall, within three months, forward the report to the Commission and the Member States concerned.
(EP pirmajā lasījumā pieņemtais grozījums Nr. 37)
(EP first reading Amendment 37)
Dalībvalstīm ir jāsaglabā tiesības ieviest stingrākus aizsardzības pasākumus.
Member States must maintain their right to put in place more stringent protection measures.
Dalībvalstīm, kam ir robeža ar vienu un to pašu jūras reģionu vai apakšreģionu, uz kuru attiecas šī direktīva, ja jūras stāvoklis ir tik kritisks, ka vajadzīga steidzama rīcība, būtu jācenšas vienoties par tādu rīcības plānu saskaņā ar 1. punktu, kurā paredzēta pasākumu programmu drīzāka stāšanās spēkā.
Member States having borders on the same Marine Region or Sub-Region covered by this Directive should, where the status of the sea is so critical as to necessitate urgent action, endeavour to agree on a plan of action in accordance with paragraph 1 which includes an earlier entry into operation of programmes of measures.
Šādos gadījumos:
In these cases:
Dalībvalstīm, kam ir robeža ar vienu un to pašu jūras reģionu vai apakšreģionu, uz kuru attiecas šī direktīva, ja jūras stāvoklis ir tik kritisks, ka vajadzīga steidzama rīcība, saskaņā ar 1. punktu būtu jāizstrādā tāds rīcības plāns , kurš paredzētu pasākumu programmu drīzāku stāšanos spēkā.
Member States having borders on the same Marine Region or Sub-Region covered by this Directive should, where the status of the sea is so critical as to necessitate urgent action, devise a plan of action in accordance with paragraph 1 which includes an earlier entry into operation of programmes of measures.
Padomes kopējās nostājas 5. panta 3. punkta formulējums dalībvalstīm nav nekādā veidā saistošs.
The formulation in Article 5(3) of the Council's common position does not commit Member States to anything.
Lai panāktu reālu integrāciju starp dažādām nozarēm atbilstīgi Zaļajai grāmatai „Ceļā uz turpmāko ES jūrniecības politiku”, ir vajadzīgs saistošāks formulējums.
In order to achieve genuine integration between different sectors in accordance with the Green Paper 'Towards a future Maritime Policy for the Union', a far more binding formulation is required.
5. panta 3. punkta 1.a un 1.b daļa (jauna)
Article 5, paragraph 3, subparagraphs 1 a and 1 b (new)
Baltijas jūras reģions varētu būt izmēģinājuma teritorija jūras stratēģijas īstenošanai.
The Baltic Sea Marine Region could be a pilot area to implement the marine strategy.
Gaidāmais Helsinku konvencijas ( HELCOM ) Baltijas jūras rīcības plāns varētu būt lietderīgs līdzeklis, lai izmantotu Baltijas jūru kā izmēģinājuma teritoriju jūras vides stratēģijas īstenošanai.
The forthcoming Baltic Sea Action Plan from the Helsinki Convention (HELCOM) could be a useful resource in using the Baltic Sea as a pilot area to implement the marine strategy.
Šā reģiona dalībvalstis saskaņā ar 13. pantu ne vēlāk kā līdz 2010. gadam izstrādā kopīgu pasākumu programmu Baltijas jūras reģionam, lai tajā panāktu labu jūras vides stāvokli.
A common programme of measures for the Baltic Sea Marine Region in accordance with Article 13 shall be developed by Member States in the region, by 2010 at the latest, to achieve good environmental status in the Baltic Sea Marine Region.
Ir labi zināms, ka Baltijas jūras vides stāvoklis prasa steidzamu rīcību.
It is well known that the environmental state of the Baltic Sea is very urgent.
Astoņas no deviņām Baltijas jūras valstīm ir Eiropas Savienības dalībvalstis.
Eight of nine states around the Baltic Sea are member states of the European Union.
Līdz ar to Baltijas jūras reģions varētu būt piemērota izmēģinājuma teritorija jūras vides stratēģijas īstenošanai.
The Baltic Sea Marine Region could therefore be suitable as a pilot area to implement the marine strategy.
Dalībvalstis izstrādā un īsteno visus 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētos jūras stratēģiju elementus, tomēr to veicot, tām nav jāveic īpaši pasākumi, ja nav būtisku apdraudējumu jūras videi vai ja izmaksas būtu nesamērīgas, ņemot vērā jūras videi radītos apdraudējumus .
Member States shall develop and implement all the elements of Marine Strategies referred to in points (a) and (b) of paragraph 2 , but in doing so they shall not be required to take specific steps where there is no significant risk to the marine environment, or where the costs would be disproportionate taking account of the risks to the marine environment .
Dalībvalstis izstrādā un īsteno visus 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētos jūras stratēģiju elementus .
Member States shall develop and implement all the elements of Marine Strategies referred to in points (a) and (b) of paragraph 2.
Ja dēļ kāda no šiem iemesliem dalībvalsts neveic nekādus pasākumus, tā sniedz Komisijai sava lēmuma pamatošanai vajadzīgos pierādījumus.
Where, for either of these reasons, a Member State does not take any steps, it shall provide the Commission with the necessary justification to substantiate its decision.
Padomes jaunais teksts ir lieks.
Council new text is redundant.
Pants par pasākumu programmām paredz, ka ir jāveic izmaksu un ieguvumu analīze un jānodrošina pasākumu rentabilitāte.
The article on programmes of measures provides for cost-benefit analysis and for ensuring that measures are cost-effective.
6. panta 2. punkta pirmā daļa
Article 6, paragraph 2, subparagraph 1
Šīs direktīvas izpildes nolūkā dalībvalstis katrā jūras reģionā vai apakšreģionā dara visu iespējamo, izmantojot attiecīgus starptautiskus forumus, tostarp reģionālo jūras konvenciju mehānismus un struktūras, lai koordinētu rīcību ar trešām valstīm, kuru suverenitātē vai jurisdikcijā ir ūdeņi tajā pašā jūras reģionā vai apakšreģionā .
For the purposes of this Directive , Member States shall, within each Marine Region or Sub-Region, make every effort , using relevant international fora, including mechanisms and structures of Regional Sea Conventions, to coordinate their actions with third countries having sovereignty or jurisdiction over waters in the same Marine Region or Sub-Region .
Jūras vides stratēģijas izveidošanas un īstenošanas nolūkā dalībvalstis, izmantojot attiecīgus starptautiskus forumus, tostarp reģionālo jūras konvenciju mehānismus un struktūras, katrā jūras vides reģionā vai apakšreģionā dara visu iespējamo, lai koordinētu savu rīcību ar:
For the purpose of establishing and implementing a Marine Strategy , Member States shall, within each Marine Region or Sub-Region, make every effort, using relevant international fora, including mechanisms and structures of Regional Sea Conventions, to coordinate their actions with :
b) trešām valstīm, ar kuru karogiem kuģi darbojas attiecīgajā jūras reģionā, un
(b) third countries whose flag vessels operate in the Marine Region in question; and
c) trešām valstīm, kuras ir sauszemes ieskautas, bet kuru teritorijās ir lokāli vai difūzi piesārņojuma avoti, kas nonāk attiecīgajā jūras reģionā pa upēm vai ar atmosfēras starpniecību.
(c) third countries that are landlocked but have on their territories point or diffuse sources of pollution that is transferred to the Marine Region in question by means of rivers or the atmosphere .
(EP pirmajā lasījumā pieņemtais grozījums Nr. 42)
(EP first reading Amendment 42)
Sauszemes ieskautu valstu, kā arī to valstu, kuru kuģi peld dalībvalsts ūdeņos, darbība var būtiski ietekmēt šo ūdeņu ekoloģisko stāvokli ar piesārņojumu no krasta vai jūras kuģiem.
The activities of landlocked countries and countries operating flag vessels in the waters of a Member State may have a significant impact on the environmental status of those waters, in the form of pollution from the land or from maritime vessels.
Direktīva paredz, ka dalībvalstis, „ja iespējams un attiecīgā gadījumā”, izmanto jau esošās institucionālās struktūras, kas izveidotas savstarpējai koordinācijai.
The directive stipulates that Member States must, 'when this is feasible and appropriate', use the institutional arrangements which have already been established to coordinate their efforts.
8. panta 1. punkta ievaddaļa un a) un b) apakšpunkts
Article 8, paragraph 1, introductory part and points (a) and (b)
Dalībvalstis veic sākotnējo novērtējumu par to jūras ūdeņiem, ņemot vērā esošos datus, ja tādi ir pieejami, un novērtējumā ietverot:
Member States shall make an initial assessment of their marine waters, taking account of existing data where available and comprising the following:
Katram jūras reģionam dalībvalstis veic sākotnējo novērtējumu par to jūras ūdeņiem, ņemot vērā esošos datus, ja tādi ir pieejami, un novērtējumā ietverot:
For each Marine Region , Member States shall make an initial assessment of their marine waters, taking account of existing data where available and comprising the following:
a) šo ūdeņu būtisko raksturīgo iezīmju un faktiskā vides stāvokļa analīzi, pamatojoties uz elementu indikatīvajiem sarakstiem, kas sniegti III pielikuma 1. tabulā, un aptverot fizikālās un ķīmiskās īpašības, dzīvotņu veidus, bioloģiskās īpašības un hidromorfoloģiju;
(a) an analysis of the essential characteristics and current environmental status of those waters, based on the indicative lists of elements set out in Table 1 of Annex III, and covering the physical and chemical features, the habitat types, the biological features and the hydro‑morphology;
a) šo ūdeņu būtisko raksturīgo iezīmju , funkciju un faktiskā vides stāvokļa analīzi, pamatojoties uz elementu indikatīvajiem sarakstiem, kas sniegti III pielikuma 1. tabulā, un aptverot fizikālās un ķīmiskās īpašības, dzīvotņu veidus, bioloģiskās īpašības un hidromorfoloģiju;
(a) an analysis of the essential characteristics , functions and current environmental status of those waters, based on the indicative lists of elements set out in Table 1 of Annex III, and covering the physical and chemical features, the habitat types, the biological features and the hydro‑morphology;
b) analīzi par to, kādas ir galvenās slodzes un ietekmes, tostarp cilvēku darbība, kas iespaido šo ūdeņu raksturīgās iezīmes un vides stāvokli, pamatojoties uz elementu indikatīvajiem sarakstiem, kas sniegti III pielikuma 2. tabulā, un aptverot dažādu slodžu kvalitatīvas un kvantitatīvas kombinācijas, kā arī iespējamās tendences;
(b) an analysis of the predominant pressures and impacts, including human activity, on the characteristics and environmental status of those waters, based on the indicative lists of elements set out in Table 2 of Annex III, and covering the qualitative and quantitative mix of the various pressures, as well as discernible trends;
b) analīzi par to, kādas ir galvenās slodzes un ietekmes, tostarp cilvēku darbība, kas ietekmē šo ūdeņu vides stāvokli, kura veikta,
(b) an analysis of the predominant pressures and impacts, including human activity, on the environmental status of those waters which:
i) pamatojoties uz elementu indikatīvajiem sarakstiem, kas sniegti III pielikuma 2. tabulā, un aptverot dažādu slodžu kvalitatīvas un kvantitatīvas kombinācijas, kā arī iespējamās tendences ,
(i) is based on the indicative lists of elements set out in Table 2 of Annex III, and covering the qualitative and quantitative mix of the various pressures, as well as discernible trends;
ii) ietverot kumulatīvu un sinerģisku ietekmi un
(ii) covers the cumulative and synergetic effects, and
iii) ņemot vērā attiecīgus atbilsmes novērtējumus, kas ir izstrādāti saskaņā ar spēkā esošajiem ES tiesību aktiem.
(iii) takes into account relevant assessments that have been made pursuant to existing European legislation.
Papildina kritērijus, saskaņā ar kuriem dalībvalstis novērtē savu jūras ūdeņu stāvokli.
Supplements the criteria for Member States' assessment of the status of their marine waters.