natgillin/translations-raw huggingface dataset:
II pielikuma A daļu , kā arī III un IV pielikumu var pielāgot zinātnes un tehnikas attīstībai saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 21. panta 2. punktā minēto procedūru, ņemot vērā minētās direktīvas 13. panta 7. punktā minēto laikposmu, kas paredzēts upju baseinu apsaimniekošanas plānu pārskatīšanai un atjaunināšanai.
Part A of Annex II and Annexes III and IV may be adapted to scientific and technical progress in accordance with the procedure referred to in Article 21(2) of Directive 2000/60/EC, taking into consideration the period for reviewing and updating river basin management plans, as referred to in Article 13(7) of that Directive.
Atkārtots pirmajā lasījumā iesniegtais grozījums Nr. 55, kas pieņemts 2005. gada 28. aprīlī.
Reinstatement of Amendment 55 from the first reading, adopted on 28 April 2005.
A daļai būtu jāpiemēro komitoloģijas procedūra, turpretī B daļai — nē.
Part A should be covered by the comitology procedure, but Part B should not.
Padomes no jauna formulētā II pielikuma B daļā iekļauts to vielu saraksts, attiecībā uz kurām dalībvalstīm jānosaka vismaz gruntsūdeņu kvalitātes standarti (robežvērtības).
Part B of Annex II, which the Council has reworded, contains the list of substances for which the Member States must at least lay down groundwater quality standards (threshold values).
Šo sarakstu nevar mainīt ar komitoloģijas procedūru, bet gan tikai saskaņā ar Līguma 251. pantu, piemērojot koplēmuma procedūru ar Parlamentu.
That list cannot be amended using the comitology procedure, but only in accordance with the procedure laid down in Article 251 of the Treaty, on the basis of codecision with Parliament.
Gatavojoties Inspire programmas ieviešanai, Padome izstrādā vienotas metodes gruntsūdeņu tilpju sistematizēšanai.
The Council shall establish a common methodology for cataloguing aquifers in preparation for the implementation of the Inspire programme.
Šajā sakarā dalībvalstis uzsāk datu apkopošanu, līdzko šī direktīva stājas spēkā.
In this connection the Member States shall begin to collect data as soon as this Directive comes into force.
Datu apkopošanas metodes ir jāizstrādā, lai sagatavotos INSPIRE programmas (attiecībā uz gruntsūdeņu tilpju digitālu reģistrēšanu) ieviešanai, kuru pašlaik izskata Parlaments.
A methodology for the collection of data must be established in preparation for the introduction of the Inspire programme (concerning the digital recording of groundwater bodies) which is currently proceeding through Parliament.
Šajā nolūkā dalībvalstis ir jāiesaista datu apkopošanā pēc vienotas metodes.
For this reason the Member States must become involved in the data-collection methodology.
10. panta 1.a un 1.b punkts (jauns)
Article 10, paragraphs 1 a and 1 b (new)
Komisija sagatavo ziņojumu, kurā attiecībā uz katru dalībvalsti novērtē, vai šīs direktīvas īstenošana nav izraisījusi atšķirīgus vides aizsardzības līmeņus, gruntsūdeņu stāvokļa pasliktināšanos vai konkurences kropļojumus.
The Commission shall draw up a report assessing in particular, in respect of each Member State, whether implementation of the Directive has given rise to differing levels of environmental protection, instances of deterioration of groundwater or distortions of competition.
Pamatojoties uz šajā ziņojumā izdarītajiem secinājumiem, Komisija, ja nepieciešams, līdz 2015. gada 31. decembrim iesniedz priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei.
On the basis of the conclusions of that report, the Commission shall if necessary submit a proposal to the European Parliament and the Council by 31 December 2015.
1 Uz darbībām ārpus Direktīvas 91/676/EEK kompetences šī klauzula neattiecas.
1 Activities outside the scope of Directive 91/676/EEC are not covered by this provision.
Atkārtots pirmajā lasījumā iesniegtais grozījums Nr. 60, kas pieņemts 2005. gada 28. aprīlī.
Reinstatement of Amendment 60 from the first reading, adopted on 28 April 2005.
Šī piezīme saistībā ar zemsvītras piezīmi varētu nozīmēt, ka tautsaimniecības nozarēm izvirzītas atšķirīgas prasības attiecībā uz nitrātu piesārņojumu.
Taken in conjunction with the footnote, this comment could mean that differing demands are made on economic sectors with regard to pollution by nitrates.
To kritizē gan Parlaments, gan dažas dalībvalstis.
This is the subject of criticism by both Parliament and some Member States.
Šī piezīme rada juridisku nenoteiktību.
This comment creates legal uncertainty.
I pielikuma 1. punkta tabulas 3. slejas 2. rinda, Piezīme (jauna)
Annex I, point 1, table, column 3, row 2, Comment (new)
Kvalitātes standarts attiecas uz visām gruntsūdeņu tilpēm, izņemot tās, kam piemērotie dzeramā ūdens standarti pesticīdiem un to attiecīgajiem metabolītiem ir stingrāki par 0,1 µg/l.
The quality standard applies to all bodies of groundwater, except where drinking water standards for pesticides and their relevant metabolites are more stringent than 0,1 µg/l.
Šīm tilpēm piemēro dzeramā ūdens standartus.
For these areas, drinking water standards apply.
Pesticīdu un to metabolītu kopējā koncentrācija visās gruntsūdeņu tilpēs nepārsniedz 0,5 µg/l.
The total concentration of pesticides and their metabolites in all groundwater bodies shall not exceed 0,5 µg/l.
Atkārtots Eiropas Parlamenta pirmajā lasījumā pieņemtais grozījums Nr. 62.
Reinstatement of amendment 62 adopted by the EP in first reading.
Kvalitātes standarti attiecībā uz pesticīdiem/metabolītiem dzeramajā ūdenī varētu būt mazāki par 0,1 µg/l.
Quality standards for pesticides/metabolites in drinking water might be less than 0.1 µg/l.
Šādos gadījumos jāpiemēro stingrākos standartus.
In such cases, the more stringent standard should apply.
Direktīva 98/83/EK nosaka robežvērtību pesticīdu un ar tiem saistīto vielu kopīgajam daudzumam.
Directive 98/83/EC sets a threshold value for the sum of pesticides and related substances.
Lai nodrošinātu gruntsūdeņu pienācīgu aizsardzību, šī robežvērtība ir jāietver arī šajā direktīvā.
This threshold should be included in this Directive as well, in order to ensure proper protection of the groundwater.
I pielikuma 1. punkta tabulas 3. zemsvītras piezīme
Annex I, point 1, table, footnote 3
3 "Pesticīdi kopā" ir visu atsevišķo monitoringa procedūrā konstatēto un kvantitatīvi noteikto pesticīdu summa.
3 ‘Total’ means the sum of all individual pesticides detected and quantified in the monitoring procedure.
3 „Pesticīdi kopā” ir visu atsevišķo monitoringa procedūrā konstatēto un kvantitatīvi noteikto pesticīdu summa, tostarp to attiecīgie metabolīti, kā arī noārdīšanās un ķīmiskās reakcijas produkti.
3 ‘Total’ means the sum of all individual pesticides detected and quantified in the monitoring procedure , including their relevant metabolites, degradation and reaction products .
Jauns Padomes teksts; bez šī papildinājuma zemsvītras piezīmes teksts ir pārprotams.
New Council text; without this addition, the text of the footnote could be misunderstood.
II pielikuma B daļas 1. punkts
Annex II, Part B, point 1
Ķīmiskās vielas vai joni, kam var būt gan dabiska izcelsme, gan izcelsme cilvēku darbības rezultātā
Substances or ions which may occur both naturally and as a result of human activities
Atkārtots pirmajā lasījumā iesniegtais grozījums Nr. 90, kas pieņemts 2005. gada 28. aprīlī.
Reinstatement of Amendment 90 from the first reading, adopted on 28 April 2005.
Nepārprotami jānorāda, ka hlorīds un sulfāts nav kaitīgas vielas.
It should be made clear that chloride and sulphate are not pollutants.
III pielikuma 4. punkta -a) apakšpunkts (jauns)
Annex III, point 4 (-a) (new)
-a) piesārņojošo vielu ietekmi uz gruntsūdens tilpi;
(-a) the impact of the pollutants in the groundwater body
Tas ir priekšnoteikums a) līdz d) apakšpunktā noteiktajām prasībām.
This is the precondition if the requirements laid down in letters (a) to (d) are to be valid.
IV pielikuma B daļas ievaddaļa
Annex IV, Part B, introductory part
Saskaņā ar 5. pantu dalībvalstis maina noteiktās ievērojamās un ilgstošās augšupejošās tendences , ja šīs tendences rada apdraudējumu vai nodara kaitējumu saistītajām ūdens ekosistēmām, tieši atkarīgajām sauszemes ekosistēmām, cilvēku veselībai vai ūdens vides likumīgai izmantošanai, faktiskai vai potenciālai , ņemot vērā šādas prasības:
According to Article 5, Member States will reverse identified significant and sustained upward trends where these trends present a risk of harm to associated aquatic ecosystems, to directly dependent terrestrial ecosystems, to human health or to actual or potential legitimate uses of the water environment , taking into account the following requirements:
Saskaņā ar 5. pantu dalībvalstis maina noteiktās ievērojamās un ilgstošās augšupejošās tendences, ņemot vērā šādas prasības:
According to Article 5, Member States will reverse identified significant and sustained upward trends taking into account the following requirements:
IV pielikuma B daļas 1. punkta c) apakšpunkts
Annex IV, Part B, point 1 (c)
c) tendences pieauguma un maiņas ātrums nav tāds, ka vēlāks tendences maiņas sākumpunkts joprojām dotu iespēju šādiem pasākumiem finansiāli pēc iespējas izdevīgākā veidā novērst vai vismaz mazināt, ciktāl tas ir iespējams, jebkādas nozīmīgas gruntsūdeņu kvalitātes izmaiņas, kas kaitīgas videi.
(c) the rate of increase and the reversibility of the trend are such that a later starting point for trend reversal measures would still enable such measures to prevent most cost-effectively, or at least mitigate as far as possible, any environmentally significant detrimental changes in groundwater quality.
Ņemot vērā piesardzības principu, šis izņēmums nav pieņemams (sk. arī grozījuma Nr. 28 pamatojumu).
In keeping with the precautionary principle, this exception is unacceptable (see also justification for Amendment 28).
Nav pieļaujams, ka risks tiek konstatēts, bet pasākumi netiek veikti.
There can be no question of a risk being recognised and no measures taken.
IV pielikuma B daļas 1. punkta 2. daļa
Annex IV, Part B, point 1, subparagraph 2
Direktīvas 91/676/EEK kompetencē esošām darbībām sākumpunktu pasākumu īstenošanai, lai mainītu nozīmīgas un ilgstoši augšupejošas tendences, nosaka saskaņā ar šo direktīvu un Direktīvu 2000/60/EK;
For activities falling within the scope of Directive 91/676/EEC, the starting point for implementing measures to reverse significant and sustained upward trends will be established in accordance with that Directive and with Directive 2000/60/EC;
IV pielikums attiecas uz tendences maiņu, kas ir svarīgs piesardzības ievērošanas instruments.
Annex IV deals with trend reversal, which represents an important precautionary instrument.
Visām iesaistītajām tautsaimniecības jāpiemēro vienādi noteikumi (sk. arī I pielikuma tabulas 3. slejas piezīmes grozījuma pamatojumu).
The same rules should apply to all the economic sectors concerned (see also justification for the amendment to Annex I, table, column 3, Comment).
Ir saskaņā ar referentes ierosināto grozījumu Nr. 36 un Eiropas Parlamenta ierosināto grozījumu Nr. 60, ko pieņēma pirmajā lasījumā 2005. gada 28. aprīlī.
Consistent with Rapporteur's amendment 36 and EP amendment 60, adopted at first reading on 28th April 2005.
Pēc ilgajām diskusijām un problēmas labākas izpratnes, kas panākta pēc Ūdens pamatdirektīvas stāšanās spēkā, Parlaments bija gaidījis labāku direktīvu par gruntsūdeņu aizsardzību, kas paredzētu skaidrus un efektīvus noteikumus konkrētu mērķu sasniegšanai.
Following the lengthy discussions held and the clearer understanding of the problem gained since the entry into force of the water framework directive, Parliament had been expecting a better directive on groundwater protection which lays down clear, effective provisions geared to specific objectives.
Parlaments uzskata, ka ne Komisijas priekšlikums, ne Padomes kopējā nostāja neizpilda Direktīvas 2000/60/EK 17. pantā doto uzdevumu.
In Parliament’s view, neither the Commission proposal nor the Council’s common position fulfils the remit issued in Article 17 of Directive 2000/60/EC.
Nozīmīgākās Parlamenta izteiktās kritikas kopsavilkums.
Parliament’s main criticisms can be summarised as follows:
- Kopējā nostājā izdarīti tikai nelieli būtiski uzlabojumi attiecībā uz gruntsūdeņu aizsardzību, salīdzinot ar spēkā esošajiem tiesību aktiem, piemēram, Ūdens pamatdirektīvu (2000/60/EK) saistībā ar 1979. gada 17. decembra Padomes Direktīvu 80/68/EEK par gruntsūdeņu aizsardzību pret dažu bīstamu vielu radītu piesārņojumu, kas būs spēkā tikai līdz 2013. gadam.
- The common position contains only minor substantive improvements in the area of groundwater protection by comparison with the existing legislation, i.e. the water framework directive (2000/60/EC) taken in conjunction with Council Directive 80/68/EEC of 17 December 1979 on the protection of groundwater against pollution caused by certain dangerous substances, which will not remain in force beyond 2013 , however.
- Nav apskatīts jautājums par gruntsūdeņiem kā patstāvīgu ekosistēmu.
- The issue of groundwater as an independent ecosystem is ignored.
- Līdz ar to gruntsūdeņu aizsardzības prasības nav vērstas uz gruntsūdeņu saglabāšanu iespējami dabiskā stāvoklī.
- As a result, the groundwater protection requirements are not geared to maintaining groundwater in the most natural state possible.
- Tādējādi turpmāk nav iespējams garantēt labu kvalitāti dzeramajam ūdenim, ko daudzās Eiropas vietās ņem tieši no avota bez attīrīšanas.
- The good quality of drinking water from groundwater, which in many parts of Europe can be supplied direct from source without treatment, can therefore no longer be guaranteed.
- Visaptverošas un preventīvas gruntsūdeņu aizsardzības princips vairs netiek ievērots, tagad tiek nostiprināta uz saņēmēju vērsta un dalīta gruntsūdeņu aizsardzība.
- The principle of comprehensive and preventive groundwater protection has been abandoned, and that of receptor-based, piecemeal groundwater protection is now set in stone.
- Nav nepārprotami noteikta atšķirība starp preventīviem pasākumiem un sanāciju.
- No clear distinction is drawn between prevention and restoration.
Gruntsūdeņu meitasdirektīvai galvenokārt jāattiecas uz preventīviem pasākumiem, t. i., jaunajām ievadēm nedrīkst ļaut pārvērsties ilgtermiņa problēmās, kuru risināšanai nepieciešami liela mēroga pasākumi.
The key area covered by the groundwater daughter directive must be prevention, i.e. new inputs must not be allowed to turn into long-term problems requiring large-scale restoration measures.
- Dalībvalstu ziņā ir atstāti ļoti nozīmīgi jautājumi, īpaši attiecībā uz gruntsūdeņu ķīmiskā stāvokļa novērtējumu, kritēriji piesārņojošu vielu koncentrācijas augšupejošu tendenču identificēšanai un tendenču maiņas sākuma punktu noteikšanai.
- Significant matters are left to the discretion of the Member States, in particular when it comes to assessing the chemical status of groundwater, laying down the criteria for the reversal of upward trends in concentrations of pollutants and to defining starting points for trend reversals.
- Šāda pieeja jau pašos pamatos nepieļauj ne Ūdens pamatdirektīvas , ne šīs meitasdirektīvas noteikumu vienotu īstenošanu, piemēram, attiecībā uz tendenču identificēšanu un maiņu.
- This approach in itself rules out the uniform implementation of the provisions - e.g. concerning the identification and reversal of trends - of both the water framework directive and this daughter directive .
- Tas arī apgrūtina vai padara neiespējamu visā ES salīdzināt robežvērtības, gruntsūdeņu ķīmiskā stāvokļa novērtējumus un iespējamos aizsardzības vai sanācijas pasākumus, pat apstākļos, kur visi citi faktori ir vienādi.
- It also runs counter to or rules out the comparability at EU level of the threshold values, assessments of the chemical status of groundwater and possible protection or restoration measures, even in cases where other circumstances are in fact similar.
- Pārbaudē noskaidrotās lielākās gruntsūdeņu problēmas, proti, gruntsūdeņu piesārņojuma ar nitrātiem, risināšana gandrīz pilnībā ir atstāta tikai Nitrātu direktīvas ziņā.
- The task of dealing with the most serious groundwater problem brought to light by the inventory - nitrate pollution of groundwater - is left almost exclusively to the nitrates directive.
- Turklāt tiek lietoti daudzi nedefinēti jēdzieni un apraksti un vairākas vietas kopējā nostājā ir neskaidras un grūti saprotamas.
- In addition, many undefined concepts and descriptions are employed and some passages of the common position are vague and difficult to understand.
- Nav izpildīta Ūdens pamatdirektīvas 17. panta prasība precizēt principu, ka gruntsūdeņu labu ķīmisko stāvokli novērtē, pamatojoties uz kvalitātes standartiem.
- Clarification of the principle that the assessment of the good chemical status of groundwater should be carried out on the basis of quality standards, as called for in Article 17 of the water framework directive, has not come about.
Arī kritēriji, saskaņā ar kuriem dalībvalstis nosaka savas robežvērtības, nav pietiekami konkrēti, lai nodrošinātu salīdzināmus sanācijas noteikumus vai aizsardzības līmeņus, kā tas ir virszemes ūdeņiem, kaut gan gruntsūdeņi ir mūsu lielākā saldūdens krātuve un faktiski vienīgā dzeramā ūdens rezerve .
By the same token, the criteria for establishing national threshold values are so vague as to rule out the establishment of comparable restoration provisions or protection levels, as has been achieved in the case of surface water, even though groundwater represents our largest body of water and our real drinking water reserve .
Tikai tas vien, ka nozīmīgi jautājumi ir atstāti dalībvalstu ziņā, liek jautāt, kāpēc gruntsūdeņu meitasdirektīva tās pašreizējā formā, kas noteikta kopējā nostājā, ir nepieciešama kā Eiropas Savienības tiesību akts.
The very fact that significant matters are left to the discretion of the Member States raises the question of why the groundwater daughter directive, in the form set out in this common position, is necessary as an item of European legislation.
Turklāt kopējā nostājā iekļautie daudzie neskaidrie formulējumi, kam vajadzīga tālāka interpretācija, neatbilst labāka tiesiskā regulējuma principam, neveicinās Kopienas tiesību aktu vienkāršošanu un nekādā ziņā nesekmēs efektīvu īstenošanu dalībvalstīs.
Moreover, the many vague wordings requiring further interpretation employed in the common position are not consistent with the principle of better regulation, will not lead to any simplification of Community legislation and will certainly not make for effective implementation in the Member States.
Kopējā nostājā pozitīvi vērtējams tas, ka dalībvalstīm izvirzītā prasība noteikt robežvērtības II pielikuma B daļā minētajām vielām liks tām rīkoties.
One welcome feature of the common position is that the requirement to lay down national threshold values for the substances listed in Annex II, Part B, will put pressure on the Member States to take action.
Diemžēl pieredze, kas gūta, transponējot dalībvalstīs Nitrātu direktīvu, liecina, ka šo cerību īstenošanai praksē bieži vajadzīgi laikietilpīgi un sarežģīti pārkāpumu izmeklēšanas procesi pret dalībvalstīm.
Regrettably, the experience gained with the transposition by the Member States of the nitrates directive shows that it often takes lengthy and difficult infringement proceedings against the Member States to make that hope a reality.
Lai varētu pieņemt kopējo nostāju, Parlaments par būtiskiem uzskata tālākus uzlabojumus, kas formulēti grozījumos.
If it is to accept the common position, Parliament therefore regards further improvements, as set out in the amendments, as essential.
Jaunajā direktīvā pilnībā jāpārņem tā vecās Gruntsūdeņu aizsardzības direktīvas (80/68/EEK) daļa, kas attiecas uz emisijām , lai nodrošinātu, ka gruntsūdeņu aizsardzība pamatojas uz piesardzības principu, tostarp pasākumiem, kas novērš un ierobežo gruntsūdeņu kvalitātes pasliktināšanos jaunas iepludināšanas dēļ.
The emissions-related approach taken in the old groundwater directive (80/68/EEC) must be fully incorporated into the new directive with a view to ensuring that groundwater protection is based on the precautionary principle, involving measures to prevent or limit the deterioration of groundwater by means of new inputs.
Direktīvas 2000/60/EK 4. pantā noteikts mērķis aizsargāt pret piesārņojumu un pasliktināšanos gruntsūdeņu ekosistēmu kā tādu.
The aim of Article 4 of Directive 2000/60/EC is to protect the ecosystem groundwater as such against pollution and deterioration.
Šāda pieeja ir cieši saistīta ar izmantoto jēdzienu skaidrību .
That approach is closely bound up with the issue of the clarity of the concepts employed .
Konsekventāk jāpiemēro kvalitātes pasliktināšanas aizliegums, kas iestrādāts Ūdens pamatdirektīvā .
The ban on deterioration called for in the water framework directive must be enforced more effectively.
Ņemot to vērā, šīs direktīvas 2. pantā ir svarīgi arī definēt jēdzienu „pasliktināšanās”.
With that aim in view, it is also important that the concept of ‘deterioration’ should be defined in Article 2 of this directive.
Līdz ar to būs noskaidrotas jēdzieniskās neskaidrības starp piesārņojumu un pasliktināšanos, kas nepietiekami precīzi izdarīts Direktīvā 2000/60/EK.
This will serve to clarify the conceptual confusion between pollution and deterioration, clarification which Directive 2000/60/EC has failed properly to bring about.
Tas attiecas arī uz 6. panta 1. punkta b) apakšpunkta noteikumiem.
This also applies to the provisions set out in Article 6(1)(b).
Attiecībā uz piesārņojošām vielām, kas minētas Direktīvas 2000/60/EK VIII pielikumā, kopējās nostājas formulējums pieļautu, ka jaunas netiešās ievades papildinātu gruntsūdeņus līdz slikta ķīmiska stāvokļa robežas sasniegšanai.
In the case of the pollutants listed in Annex VIII to Directive 2000/60/EC, the wording employed in the common position would allow for groundwater to be topped up by means of new, indirect inputs until the poor chemical status threshold has been reached.
Jau pirmajā lasījumā Parlaments iesniedza vairākus grozījumus, lai mainītu šādu pieeju.
Already at first reading, Parliament tabled a number of amendments seeking to change that approach.
Tā kā šīs piesārņojošās vielas rada „faktisku vai iespējamu piesārņojuma risku”, ar šo noteikumu tiktu pieļauts, ka rodas ilgtermiņa problēmas, kuras jārisina ar sanācijas pasākumiem.
Although these pollutants ‘present an existing or potential risk of pollution’, this provision might give rise to new long-term problems requiring restoration measures.
Tas neatbilst stingrai piesardzīgai pieejai un ir pretrunā ar aizliegumu tieši iepludināt piesārņojošas vielas, kas noteikts Direktīvas 2000/60/EK 11. panta 3. punkta j) apakšpunktā un kopējās nostājas 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā.
This is not consistent with a strict precautionary approach and runs counter to the direct ban on discharges laid down in Article 11(3)(j) of Directive 2000/60/EC and to Article 6(1)(a) of the common position.
Direktīvas īstenošana nozīmētu, ka ir aizliegta tieša šādu piesārņojošu vielu iepludināšana, bet ir pieļaujama šādu vielu izsūkšanās caur grunti neatkarīgi no augsnes apstākļiem.
The implications for the implementation of the directive would be as follows: direct discharges of such pollutants are banned, but seepage through a passage in the ground, irrespective of soil conditions, would be allowed.
Gan pirmā pārbaude saistībā ar Ūdens pamatdirektīvas īstenošanu, gan ziņojums par Direktīvas 91/676/EEK jeb tā dēvētās Nitrātu direktīvas ieviešanu no 2000. līdz 2003. gadam liecina, ka īstenotie pasākumi, tostarp prasība ievērot labu lauksaimniecības praksi, nav veicinājuši vērā ņemamu gruntsūdeņu piesārņojuma mazināšanos lauksaimnieciskai darbībai izmantotos sateces baseinos.
Both the initial inventory carried out with a view to implementing the water framework directive and the report on Directive 91/676/EEC, the so-called nitrates directive, for the period from 2000 to 2003 show that the measures taken, including the requirement to comply with good agricultural practice, have not led to any substantial decrease in groundwater pollution in catchment areas used for agricultural purposes.