natgillin/translations-raw huggingface dataset:
"Laikā, kad mēs apmaināmies ar arvien vairāk datiem, ir ļoti svarīgi veidot vienotus standartus," uzsvēra Parlamenta ziņotājs Jans Filips Albrehts (Greens, Vācija).
The hearing, organised by the EP's Civil Liberties committee, was divided in three sessions and focused on issues such as strengthening the transatlantic dialogue on data protection, shared values, constitutional constraints and possible common solutions or the impact of a new EU-US framework agreement.
Drošība un privātums
Security and privacy
Jans Filips Albrehts uzsvēra: "Laikā, kad mēs apmaināmies ar arvien vairāk datiem, ir ļoti svarīgi noteikt vienotus standartus."
Jan Philipp Albrecht told the hearing that "it is very important to build up common standards in a time when more and more data are being exchanged".
Tāpēc mēs vēlamies panākt vienošanos "pēc iespējas ātrāk".
That's why he asked for an agreement "as early as possible".
Fransuāza Lebaja, Eiropas Komisijas Tieslietu direktorāta ģenerāldirektore atgādināja, ka "Mūsu drošība ir lielā mērā atkarīga no mūsu spējas apkarot noziedzību un terorismu," un, lai tas būtu iespējams, "mums ir jāveic datiem apmaiņa."
For the European Commission Françoise Le Bail, director general of the Justice Directorate said: "Our security depends very much on our ability to fight terrorism and crime", and for that "we need to exchange data".
Lebajas kundze aicināja vienoties par nolīgumu, kurš būtu balstīts uz "kopīgām vērtībām," taču atzina, ka būs sarežģīti vienoties par vienu standartu.
Ms Le Bail asked for an agreement based "on our common values" but recognised that it is "complex" to find common standards.
Viņš paskaidroja, ka patlaban "abas sistēmas ir ļoti atšķirīgas, un tas ļoti apgrūtina ierēdņu un policistu darbu, kā arī pilsoņu tiesības".
He explained that "at this moment we have different systems, it's a real puzzle, which complicates the work of officials and policemen, as well as the exercise of citizens' rights".
ASV vēstnieks Eiropas Savienībā, Viljams E. Kennards, apstrīdēja "stereotipu", uzsverot, ka ES un ASV ir "kopīgas vērtības": "nav tiesa, ka ASV pievērš vairāk uzmanības drošībai nekā datu privātumam."
The US ambassador to the EU William E. Kennard also stressed the existence of common values for the EU and the US, contesting the "stereotype": "it is not true that USA pays more attention to security than to privacy".
"Abas ir vajadzīgas; tās ir kā monētas divas puses."
"We can have both things; they are the two sides of the same coin".
Deputāts Aleksandrs Alvaro (ALDE, Vācija) piekrita, ka "drošība un privātums nav pretnostatītas, ne arī viena par otru pārākas," taču jautāja, kur vilkt līniju starp to, kas ir likumīgs un leģitīms.
MEP Alexander Alvaro (ALDE) agreed that "privacy and security are not opposed" adding that "neither must take precedence", but wondered where the dividing line should be drawn between "what is legal and what is legitimate".
Kennarda kungs izteica šaubas par nolīguma piemērošanu ar atpakaļejošu spēku, kā to vēlas ES, sakot ka tad būtu jāpārskata arī iepriekš noslēgtie nolīgumi, un tas radītu juridisku apjukumu.
Mr Kennard expressed "doubts" regarding the retroactive application of the agreement (as defended by the EU), saying that "previous agreements would have to be reopened" and that "it would create legal uncertainty".
Parlamenta ziņotājs, deputāts Albrehts atbildot uzsvēra, ka ES vēlas ne tikai noteikt "standartus nākotnei", bet arī no jauna pārrunāt dažus jautājumus.
Rapporteur Albrecht replied that "we do not only want standards for the future, we also want to discuss again some issues".
Grieķu sociāldemokrāts Stavros Lambrinidis iebilda, sakot, ka "juridiskā neskaidrība un šaubas" radīsies tieši tad, ja līgums netiks piemērots ar atpakaļejošu spēku.
Greek Socialist MEP Stavros Lambrinidis argued that, on the contrary, if the agreement was not retroactive "there would be a lot of confusion and no legal certainty".
Deputāts Saimons Busutils (EPP, Malta) apsveica ASV puses nostājas maiņu pret Parlamentu un aicināja vienošanās pārrunu procesā "būt pēc iespējas elastīgākiem."
Maltese MEP Simon Busuttil (EPP) welcomed a "change of approach" by the US authorities towards the EP, and asked the US to be "as flexible as possible" in the negotiations.
Rujs Tavares (GUE, Portugāle) izteica bažas par to, ka gaidāmais nolīgums varētu atcelt iepriekšējos nolīgumus" un izteica atbalstu risinājumam, ka jaunais nolīgums būtu lielāks spēks nekā iepriekšējiem.
Rui Tavares (GUE/NGL) was "worried if the general agreement does not invalidate the previous ones" and underlined that the solution would be to "give this agreement supremacy over the others".
20101025STO89954 Uzklausīšanas ieraksts LIBE komitejas Darba dokuments Uzklausīšanas programma un darba dokumenti
20101025STO89954 Press release Video of the hearing Background documents and information
Kārļa Lielā balvas laureāti viesojas Parlamentā
Charlemagne Youth Prize winners visit the European Parliament
Mēs tikāmies ar balvas ieguvējiem.
We got the chance to speak to the three winners.
Pirmās balva laureāts ir vācu projekts "Eiropas vilciens", kurā piedalījās 24 arodskolas no 21 valsts.
First prize in the 2010 European Charlemagne Youth Prize competition went to the German project " European CNC Network - Train for Europe ".
Skolu audzēkņi kopā strādāja vairāk nekā 3 gadus un izveidoja iespaidīgu vilciena mēroga modeli: lokomotīvi un vagonus.
A total of 24 vocational schools from 21 European countries worked together for more than 3 years to produce a scale-model locomotive with wagons.
Otra un trešā balva tika respektīvi īru grāmatas projektam "Tu esi te" un bulgāru "Labākajām inženierzinātnes konkursam".
Second and third prizes went to " You are here ", an Irish book project and " Best Engineering Competition BEC " from Bulgaria, respectively.
"Mēs priecājamies par jauniešiem, kuriem ir kopienas apziņa, kuriem rūp mūsu kopīgā nākotne un kuri redz, ka Eiropa var būt vienota dažādībā.
"We want to honour young people who think with a community mindset, who cherish our common future and who see Europe as united in diversity.
Tapēc arī šī balva mums ir tik nozīmīga," teica Ježijs Buzeks, Parlamenta priekšsēdētājs, balvas pasniegšanas ceremonijā Āhenē, kura notika 11. maijā.
That is why this Youth Prize is so important for us", President Jerzy Buzek said in his speech at the award ceremony in Aachen back in May 2010.
Izvēloties laureātu, žūrija novērtēja projektus, kuri simbolizēja Eiropas vienotību un "spēju pārvarēt valodu un kultūras šķēršļus, strādājot kopā."
According to the jury the winning projects symbolized "the importance of European unity" and the "ability to overcome the limits of national and cultural boundaries by working together".
21 valsts, 1500 dalībnieku, viens projekts
21 countries, 1500 participants, one project
Vācu laureāts Saša Emrihs atzina, ka "Eiropas vilciens" projekta grūtāka daļa bija "procesa kopējā organizācija", un sazināšanās "daudzajās valodās".
The German winner Sascha Emrich explained that the most difficult part of the project (Train for Europe) was to “ organize the whole process" and to cope with the " many different languages" of the participating schools.
"Mūsu projektā piedalījās vairāk nekā 1500 audzēkņu un mums bija jāorganizē visas projektam nepieciešamās sapulces.
"We had 1500 people involved in the project and we had to arrange all the necessary project meetings.
Mēs lielākoties sazinājāmies angļu valodā, taču, ja izskaidrošana kļuva pārāk grūta, mēs sazinājāmies ar rokām un kājām."
We were mostly communicating in English, but when things got too difficult to explain we would start to use our hands and feet" she said.
Mēs simboliski savienojām Eiropu
"We connected Europe in a symbolic way"
Liels bija dalībnieku atvieglojums, kad pēc trīs gadu darba, tie beidzot varēja savienot vilcienu.
It was a huge relief for all the participants when - after three years of hard work - they could finally assemble the train: "When we did the final coupling of all the different wagons (each representing the countries and regions of Europe) and saw that it actually worked, it seemed we had connected Europe itself in a symbolic way.
Saša Emrihs atzina, ka viņam prātā jau ir jauns "vilciena projekts" nākamajam gadam, taču šoreiz viņš vēlētos, lai piedalās visas "Eiropas valstis".
But this time he wants participation from "all European countries".
Nebīsties parādīt savu projektu pasaulei°
Don't be scared to show your project to the world
Visi trīs laureāti, viesojoties Parlamentā, bija pārsteigti par tā dinamisko un drudžaino vidi.
All three winners were amazed by the hectic and dynamic environment in the European Parliament.
Līne Madsena Simenstada, kura ieguva otro vietu, teica: "Mani laikam visvairāk pārsteidza visa tulkošanas mašinērija, un tas, ka Parlamentā visas valodas tiek uzskatītas par vienlīdzīgām."
Line Madsen Simenstad, who won the second prize, said "what probably fascinates me the most was the whole machinery of translation and how all the languages are treated equally in the Parliament".
Viņa izteica cerību, ka nākotnē Kārļa Lielā Jauniešu balva kļūs vēl pazīstamāka, un aicināja visus konkursa dalībniekus to popularizēt.
Line Madsen hoped that the Charlemagne Youth Prize would be more known in the future and urged all participants to participate in the promotion of the prize.
Arī bulgāriete Marija Koteva, kura ieguva trešo vietu, bija Parlamenta kņadas aizrauta: "Šeit notiek tik daudzas lietas, un visi steidzas...un cilvēki ir tik jauki un ieinteresēti mūsu projektos."
Mariya Koteva from Bulgaria, who won the third prize, was very excited about the "beat in the EP": "There are so many things happening here, it's really a rush... and everybody is just so nice to us and interested in our projects".
Jautāta, kādu padomu viņa dotu citiem jauniešiem, kuri apsver domu piedalīties konkursā , Marija teica: "Es ieteiktu jauniešiem nebaidīties parādīt savu projektu Eiropas Parlamentā, jo cilvēki šeit patiešām novērtē to, ko mēs darām."
Asked what advice she would give to other young people, who are considering participating in next year's edition of the Charlemagne Youth Prize, Koteva said: "I would advise young people not to be scared to show their project to the European Parliament, because people here really appreciate what we do".
Kārļa Lielā balva
The Charlemagne Youth Prize
Kā glābt bites un biškopību?
To bee or not to bee..?
©BELGA Lai gan "ar bitēm nekad neko nevar zināt", šoreiz viss ir visnotaļ skaidrs: bites izmirst.
Apiculture ©BELGA Some regions lose 4 out of 5 bees MEPs back action plan to help bees & apiculture To bee or not to bee..?
Un kas apputekšņos ķiršus, ābolus un tomātus?
Parasites, pesticides and climate change are all believed to be at fault.
Aptuveni 60-70% no mūsu pārtikas ir bišu darba rezultāts, un ja bites izzūd, tad liela daļa mūsu augļu un dārzeņu varētu palikt ziedos...
As bees pollinate over two thirds of our food - mainly fruit and vegetables - the bee crisis could soon have an effect on us.
Rezolūcija aicina izstrādāt darbības plānu, bišu mirstības novēršanai, tai skaitā videi - un apputeksnētājiem - draudzīgākas lauksaimniecības veicināšanu, kā arī bišu slimību iekļaušanu Eiropas veterinārajā stratēģijā.
Among the steps that MEPs would like to see is more funding for beekeeping, the inclusion of bees and the diseases that affect them in the European Union's veterinary strategy, clearer labelling of the origins and content of honey and better statistical data.
Deputāti uzsver labāku statistikas datu nepieciešamību, un lielāka finansējuma piešķiršanu biškopības nozarei.
The whole thing should be wrapped together in a Europe-wide action plan for bees.
Rezolūcija arī pieprasa labāku robežu kontroli, lai novērstu nekvalitatīva medus ievešanu ES, kā arī regulēt medus un medus produktu marķējumu, norādot medus izcelsmes valsti, kā arī cukura un medus attiecības.
Avid bee keeper and Slovenia MEP Alojz Peterle (EPP) is adamant that we should not allow the bee crises to go unaddressed.
Parlamenta pieņemtā rezolūcija aicina arī palielināt finansējumu biškopībai pēc 2013.gada.
He told us that "bees are becoming less and less resistant because of the polluted environment.
Deputāts Aloižs Peterle (EPP, Slovēnija), kurš pats ir biškopis un ir bijušais Slovēnijas Biškopju asociācijas priekšsēdētājs, kā visefektīvāko bišu mirstības apkarošanas risinājumu min vispārēju vides uzlabošanu: "Bites kļūst arvien vājākas un vājākas piesārņojuma dēļ. (...)
It is not enough to get better medicaments, what we really need is to diminish the use of pesticides, biocides".
Nepietiks tikai ar labāku medikamentu atklāšanu, patiesībā ir jāsamazina pesticīdu un biocīdu daudzumi… un to atbildīgākai lietošanai lauksaimniecībā ir jākļūst par biškopības galveno sabiedroto."
He called for "more responsible use of them by agricultural sector who should become the main ally of the beekeepers," he said.
Deputāte Astrīda Lullinga (EPP, Luksemburga), kura piedalījās rezolūcijas izstrādē, skaidroja: "Šī gada beigās, Eiropas Komisija stādīs priekšā savu priekšlikumu Kopējās lauksaimniecības politikai pēc 2013.gada.
Luxembourg MEP Astrid Lulling (EPP) who drafted the Resolution, explained: "The European Commission will present by the end of 2010 its Communication on the future of the CAP after 2013.
To ņemot vērā, mums vēlamies būt pārliecināti, ka atbalsta programmas biškopības nozarei, kuras, starp citu, dalībvalstis izmanto līdz pat 90% apmērā, tiek iekļautas arī nākamajā programmas ciklā.
In this context, we must ensure that aid programs for the beekeeping industry, which are also used for more than 90% in the 27 member states, also find their place in the CAP after 2013".
Pēdējo gadu laikā, vairākos Eiropas reģionos bišu mirstība ir sasniegusi pat 80% līmeni, kurš parasti ir 5%.
The Italian Socialist MEP told us that "the growing phenomenon of bee mortality requires urgent measures and actions through strengthening the policy in CAP reform after 2013".
20101025STO89958 Lai neizzustu bišu dravas — Eiropas Parlamenta priekšlikumi 2008. gada EP rezolūcija par Stāvokli biškopības nozarē Jānovērš bišu izzušana EK paziņojums presei - Lielāks atbalsts biškopības nozarei
20101025STO89958 Save Europe's bees Plight of bees threatens food production say MEPs Situation in the beekeeping sector (adopted text 2008) Increase in the EU support for the beekeeping sector
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081119IPR42549 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081119IPR42549 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0567 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0567 0 NOT XML V0//EN
Eiropas Mantojuma zīme: "Stiprināt Eiropiešu piederības sajūtu"
Voluntary European Heritage Label
Zīmes mērķis būs pievērst uzmanību Eiropas kultūras mantojuma vietām - ēkām, pieminekļiem, dabas mantojuma un pilsētbūvniecības pieminekļiem - kas godina un simbolizē Eiropas demokrātiju, brīvību, vienotību, simbolismu un vēsturi.
Countries could apply with the decision being made by a panel of historians and experts.
Zīmi objektiem vai vietām piešķirs, balstoties uz valsts pieteikumu un pēc 13 Eiropas ekspertu lēmuma.
Greek Socialist MEP Chrysoula Paliadeli drafted a report on the issue based on the European Commission's original proposal.
Dalībvalstu dalība būs brīvprātīga; tās arī varēs kopīgi pieteikt objektus.
We spoke to her about the proposed label.
Krisula Paliadeli mums skaidroja Eiropas mantojuma zīmes būtību.
Which are the main objectives of the European Heritage Label?
Tā arī būs iespēja dalībvalstīm sadarboties, piemēram, Francija kopā ar Vāciju varētu pieteikt Zīmei kādu objektu, kurš tām abām ir svarīgs.
For example, under the proposed scheme, France could apply for a site together with Germany based on sites that reflect a certain idea.
Mēs arī tādejādi vēlamies un ceram veicināt dialogu starp pilsoņiem un Eiropas institūcijām.
We also need and wish to fill in the gap between the European Union Institutions and citizens.
Nebūt nē, jo UNESCO izceļ 'taustāmas' ēkas, un 'netaustāmas' idejas, kas saistās ar to arhitektūru, estētiku un dabisko skaistumu.
UNESCO award tangible monuments and intangible ideas in relation to their architectural, aesthetic and natural beauty.
Eiropas mantojuma zīme būs vairāk simboliska, un saistīta ar tādam Eiropas vērtībām un idejām kā demokrātija, brīvība, dažādība, nevis ar skaistumu vai estētiku.
The European heritage label is something more symbolic which is related to values and ideas such as democracy, freedom and coexistence in diversity, rather than beauty or aesthetics.
Kā Zīme tiks piešķirta?
How will sites be chosen for the European Heritage Label?
Sākuma objektus izvēlēsies eksperti katras dalībvalsts līmenī.
CP: There will be experts who are going to choose the sites, initially on a national level.
Pēc tam šos pieteikumus pārbaudīs starptautiska ekspertu komisija.
Then, these applications will be checked by a panel of experts.
Ekspertus, savukārt, izvirzīs dalībvalstis, un tie tiks izvelēti, ņemot vērā to zināšanas un pieredzi; tie varētu būt, piemēram, vēsturnieki, arhitekti un sociologi.
The experts will be selected according to their expertise, for example historians, architects, sociologists.
Eksperti izskatīs pieteikumus visās galvenajās noteiktajās jomās: izglītībā, simbolismā, kohēzijā, pilsoņu pietuvināšanai Eiropas Savienībai.
The expert panel will cover all possible applications relating to the main prescription: symbolism, education, cohesion and bringing the EU closer to citizens.
20101025STO89964 EK paziņojums presei - Komisija ierosina ES mēroga Eiropas mantojuma zīmi Deputāte Krisula Paliadeli A European Heritage Label to highlight cultural treasures (angļu valodā)
20101025STO89964 Legislative observatory Chrysoula Paliadeli MEP A European Heritage Label to highlight cultural treasures
Kibernoziegumu skaitam pieaugot
Growing threat of Cyber-attacks discussed by Security & Defence MEPs
25. oktobrī Parlamentā notika seminārs, kurā deputāti un drošības eksperti apsprieda šo draudu aktualitāti, kā arī analizēja Eiropas Komisijas priekšlikumus.
Tougher criminal sanctions and more coordination between Europe security experts were two ideas discussed at a hearing by the Parliament's Security and Defence sub-committee on 25 October.
Spēcīgākas kriminālsankcijas un labāka koordinācija starp Eiropas drošības ekspertiem bija divi galvenie risinājumi, kurus deputāti apsprieda pagājušajā nedēļā Drošības un aizsardzības komitejas rīkotajā seminārā.
It brought together MEPs and security experts to discuss the problem and the European Commission's proposals to confront the threat.
Deputāts Kšištofs Liseks (EPP, Polija), Komitejas priekšsēdētāja vietnieks, uzsvēra kiberuzbrukumu draudu nopietnību, sakot "mēs visi atceramies, kas notika Igaunijā un Gruzijā, un apzināmies, cik nopietns ir šis jautājums."
Polish MEP Krzysztof Lisek (EPP), vice-chair of the Committee, warned of the dangers of cyber warfare saying that "we all remember what happened in Estonia and Georgia we are aware how important this topic is".
Vairāk darba Eiropas Tīkla un informācijas drošības aģentūrai
Greater role for European Network and Information Security Agency
2004. gadā Eiropas Savienība nodibināja Eiropas Tīkla un informācijas drošības aģentūru (ENISA), ar mērķi nodrošināt tehnisku atbalstu kiberuzbrukumu gadījumā, palīdzēt sagatavot likumdošanas projektus un veicināt tehniskas un zinātniskas pieredzes apmaiņu.
Back in 2004 the European Union established the European Network and Information Security Agency (ENISA) to share scientific and technical expertise.
Tika ierosināts stiprināt aģentūras darbu koordinācijas jomā, kā arī veikt regulārus kibernoziegumu drošības vingrinājumus.
The latest proposals call for this to be made stronger by coordinating activities between all European countries and holding cyber security exercises.
Nopietnākajiem draudiem - ekonomiska ietekme
"Botnets" cause economic damage
Par vienu no nopietnākajiem draudiem tiek uzskatīti "robottīkli" (" botnets "), kad vienlaicīgi tiek uzlauzts liels skaits datoru, kuri tiek manipulēti bez īpašnieku ziņas kā liela robotu armija.
One of the most serious attacks is by using "botnets" where large numbers of computers are hijacked and manipulated simultaneously as an army of robots without their owner's knowledge.
Tam ir arī nopietnas ekonomiskas sekas.
This can have serious economic consequences.
Pasaules Ekonomikas foruma aprēķina liecina, ka liela mēroga informācijas infrastruktūras sistēmas sabrukums varētu izmaksāt pāri 250 biljoniem dolāru.
A major Critical Information Infrastructure (CII) breakdown, according to the World Economic Forum, would have a potential global cost of 250 billion dollars.
Prezidenta mājas lapas apmeklētāji tika automātiski novirzīti uz interneta vietni ar saturu "pieaugušajiem".
Krzysztof Lisek wryly commented that "the website of the Polish president was once attacked by a hacker and redirected to a certain page for adults.
"Pēcāk kāds žurnālists teica, ka šī lapa ir bijusi interesantāka nekā īstā."
Afterwards some journalists commented that it was more interesting than the original one".
Pirms Kankūnas klimata konferences deputāti izsaka atbalstu Apvienoto Nāciju Mežu programmai
Ahead of Cancún climate talks: MEPs support UN forests programme
Kalnu meži Indonēzijas Sumatras salas Džambi provincē Mežiem ir būtiska loma klimata izmaiņu novēršanā - tie ir planētas "plaušas", kuras absorbē cilvēka aktivitāšu radīto oglekļa dioksīdu.
Photo taken 5 August, 2010 shows a logged over area in the mountains of Jambi province in Indonesia's Sumatra island. ©BELGA UN's "Reducing Emissions from Deforestation and Forest Degradation" policy (REDD) proving successful Environment MEPs back scheme and want a new version after 2012 The importance of forests in combating climate change is crucial as trees are absorbing carbon dioxide being emitted by human activities.
Mežu izciršana, degradēšana un noplicināšana rada 20% no siltumnīcu gāzes izmešiem.
What is more, deforestation and forest degradation account for a quarter of emissions.
Taču meži un mežniecība ir viena no nozarēm, kurā ir cerība panākt vienošanos Kankūnas klimata konferencē.
Forestry is one area where there are hopes of real progress at the forthcoming UN climate conference in Cancún, Mexico.
Mežu jautājums ir arī daļa no rezolūcijas, kura tika pieņemta Parlamenta Vides (ENVI) komitejā oktobrī, gatavojieties konferencei Kankūnā.
Parliament's Environment Committee recognised this recently when they backed a resolution calling for more action in this area.
Kad meži tiek izcirsti, bojāti vai dedzināti, degošais un trūdošais koks izplata oglekļa dioksīdu.
When forests are damaged or cleared the burned or decaying wood releases stored carbon as CO2.
Šobrīd mežu izciršana, tai skaitā lauksaimniecības vajadzībām, rada 20% no pasaules siltumnīcu gāzes izmešu.
Worldwide deforestation and forest degradation (e.g. through agricultural expansion) causes 20% of annual greenhouse gas emissions.
Tas ir vairāk nekā visi transporta veidi kopā ņemti, un tikai nedaudz mazāk par enerģijas sektoru.
This is more than the entire global transportation sector and second only to the energy sector.
Tas nenozīmē, ka mums nebūtu nekas jādara, tieši pretēji.
It doesn't mean that we don't have to do anything, on the contrary.
Tas ir mūsu kopīga atbildība".
It makes clear our common responsibility".
Apvienoto Nāciju REDD+ programma: veids, kā samazināt mežu izciršanu
A way to reduce the deforestation: the UN initiative REDD+
Aiz noslēpumainā nosaukuma "REDD+" ("Reducing Emissions from Deforestation and Forest Degradation" jeb "Samazinot mežu degradācijas un izciršanas radītās emisijas"), slēpjas vienkārša ideja: jaunattīstības valstīm nodrošināt alternatīvus finansu līdzekļus, lai novērstu mežu izciršanu un tādejādi arī samazinātu oglekļa dioksīdu emisijas.
Behind the complicated name "Reducing Emissions from Deforestation and Forest Degradation (REDD)" stands the simple idea to create a financial stimulation for developing countries to avoid deforestation and in this way to reduce emissions.
Šis princips ir savādāks nekā iepriekšējie centieni saglabāt mežus, jo tas finansiālo palīdzību saista tieši oglekļa dioksīdu emisijas problēmu.
This idea differs from previous attempts to preserve the forest, because it links the financial incentives directly with the carbon stored in forests.