natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pārkāpumi saistībā ar produktiem var rasties arī ārpus ražotnes teritorijas, pārkraušanas vietās, ostās un pagaidu uzglabāšanas vietās.
Irregularities can occur at some distance from the place of production at loading yards, ports and interim storage facilities.
Saistībā ar pieaugošo pieprasījumu pēc bioloģiskiem produktiem ir raudies sava veida konkurence starp dažādām trešo valstu sertificēšanas iestādēm, kas, ņemot īpaši vērā attālumu no tiešā lietotāja, var izraisīt nepareizi izprastu kontroles elastīgumu.
Moreover, because of the growing demand for organic products, the various certifying bodies in third countries are under a degree of competitive pressure which can give rise to undue flexibility in inspections, particularly as the end user is at some distance.
Kontroles un pārbaužu efektivitātes nolūkā ir steidzami nepieciešama specifisko riska jautājumu analīze.
Consequently, there is an urgent need for an analysis of specific risk points so as to organise checks and inspections more effectively.
Komisijai jāuzlabo akreditēto kontroles iestāžu pārbaudes, veicot kontroles iestāžu izlases pārbaudes identificētā riska jautājumu sakarā.
The Commission should improve the monitoring of accredited controllers by carrying out random checks on control bodies at identified risk points.
Skaidrāk jānosaka kontroles noteikumi importam no trešām valstīm, un ES vienoti jāregulē sertificētāju atzīšana un akreditācija.
The rules for checks on imports from third countries should be clarified and there should be uniform EU rules on the recognition and accreditation of certifying bodies.
Jānodrošina arī pietiekama elastība, lai pielāgotos īpašiem apstākļiem trešās valstīs.
There should also be sufficient flexibility to allow the rules to be adapted to the specific situation in the third countries concerned.
Ņemot vērā to, ka trešo valstu importa sertificēšana un pārbaudes ir saistītas ar grūtībām, kas atšķiras no tām, kas rodas, sertificējot produktus vietējā tirgū, ziņojuma sagatavotājs ir par to, lai akreditācijas procedūru piemērotu visām kontroles iestādēm ar galveno mītni Eiropas Savienībā, kā arī ārpus tās, ja šīs organizācijas vēlas sertificēt produktus, kas importēti no trešām valstīm.
As the certification and inspection of imports from third countries raise different problems from those that arise in certifying products within the internal market, your rapporteur suggests that both inspection bodies with their headquarters in the EU and those with their headquarters outside the EU should undergo an accreditation procedure if they want to certify imports from third countries.
Priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2092/91 par lauksaimniecības produktu bioloģisku ražošanu un norādēm par to uz lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem
Proposal for a Council regulation amending Regulation (EEC) No 2092/91 on organic production of agricultural products and indications referring thereto in agricultural products and foodstuffs
– ņemot vērā Padomes 2000. gada 20. decembra Lēmumu 2001/51/EK, ar ko izveido Programmu, kura attiecas uz Kopienas pamatstratēģiju dzimumu līdztiesības jomā (2001‑2005)
– having regard to Council Decision 2001/51/EC of 20 December 2000 establishing a Programme relating to the Community framework strategy on gender equality (2001–2005)
– ņemot vērā ANO 1979. gada Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu ( CEDAW ) un tās fakultatīvo protokolu,
– having regard to the UN Convention on the elimination of all forms of discrimination against women (CEDAW) of 1979 and its Optional Protocol,
– ņemot vērā Ceturtajā Pasaules sieviešu konferencē Pekinā 1995. gada 15. septembrī pieņemto deklarāciju un rīcības platformu,
– having regard to the "Declaration and Platform for Action" adopted in Beijing on 15 September 1995 by the Fourth World Conference on Women,
– ņemot vērā ANO 2000. gada jūnija rezolūciju par Pekinas rīcības platformas pārraudzību un Pekinas rīcības platformas pārskatu un novērtēšanu, kā arī 2005. gada martā notikušās Ģenerālās Asamblejas divdesmit trešās īpašās sesijas noslēguma dokumentu,
– having regard the UN Resolution of June 2000 on the follow–up the Beijing Platform for Action and Review and Appraisal of the Beijing Platform for Action and the Outcome Document of the Twenty–third Special Session of the General Assembly of March 2005,
– ņemot vērā Komisijas 2001. gada 18. jūlija zaļo grāmatu „Uzņēmumu Eiropas mēroga sociālās atbildības veicināšana” ( KOM(2001)0366 ),
– having regard to the Commission green paper of 18 July 2001 "Promoting a European framework for Corporate Social Responsibility" ( COM(2001)0366 ),
– ņemot vērā Komisijas 2006. gada 22. marta paziņojumu „Partnerības izaugsmei un nodarbinātībai īstenošana: veidot Eiropu par izcilības paraugu uzņēmumu sociālās atbildības jomā” ( KOM(2006)0136 ),
– having regard to the Communication from the Commission of 22 March 2006 “Implementing the Partnership for Growth and Jobs: Making Europe a Pole of Excellence on Corporate Social Responsibility” ( COM(2006)0136 ),
– ņemot vērā ANO 2000. gada septembra Tūkstošgades deklarāciju, kas pārskatīta un atjaunināta Pasaules augstākā līmeņa 2005. gada 14.‑16. septembra sanāksmē,
– having regard to the United Nations Millennium Declaration of September 2000 and its review and update at the 2005 World Summit of 14 –16 September 2005,
– ņemot vērā Briseles 2004. gada 16.–17. decembra Eiropadomes prezidentūras secinājumus, kas apstiprina Eiropas Savienības apņemšanos pilnībā īstenot Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM) un saskaņotu politiku,
– having regard to the Presidency Conclusions of the Brussels European Council of 16 –17 December 2004, confirming the full commitment of the European Union to the Millennium Development Goals (MDGs) and policy coherence,
– ņemot vērā ANO Konferences par tirdzniecību un attīstību XI Ģenerālās Asamblejas 2004. gada 18. jūnijā Sanpaulu pieņemtās deklarācijas būtību,
– having regard to the Spirit of São Paulo Declaration of the XI General Assembly of UN Conference on Trade and Development of 18 June 2004,
– ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 15. novembra rezolūciju par globalizācijas sociālajiem aspektiem
– having regard to its resolution of 15 November 2005 on the social dimension of globalisation
Parlamenta pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0427 . ,
Texts Adopted , P6_TA(2005)0427 . ,
– ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,
– having regard to Rule 45 of its Rules of Procedures,
– ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu ( A6‑0254/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Women's Rights and Gender Equality (A6 0254/2006),
A. tā kā starptautiskā tirdzniecība spēj veicināt dzimumu līdztiesību un sekmēt sieviešu ekonomisko, sociālo un politisko iespēju nostiprināšanos gan ražošanas, gan reproduktīvajā jomā; tā kā tirdzniecības globalizācijas procesa ietekmē darba tiesiskās attiecības tomēr kļūst mazāk oficiālas, pieaug nestabila nodarbinātība un daudzās ekonomikas nozarēs notiek bezdarba feminizācija;
A. Whereas international trade has the potential to contribute to gender equality and promote women’s economic, social, and political empowerment in both the productive and reproductive spheres; whereas, however, the trade globalisation process has contributed to rendering labour relations less formal, increasing precarious work and feminising unemployment in many sectors of the economy,
B. tā kā 70 % no pasaules 1,3 miljardiem nabadzībā dzīvojošo ir sievietes; tā kā sievietēm parasti ir grūtāk nodrošināt sev izglītības, īpašuma, kredīta, citu ražošanas resursu un faktoru pieejamību, kā arī piekļuvi politiskām lēmējinstancēm, turklāt sieviešu iespējas ierobežo ar dzimumu saistītie stereotipi, un šī nevienlīdzība liedz sievietēm pilnībā izmantot tirdzniecības liberalizācijas sniegtās priekšrocības; tā kā visā pasaulē sievietēm tiek liegtas iespējas, kas nepieciešamas saimnieciskā un sociālā stāvokļa uzlabošanai, lai gan sievietes vienlaikus uzņemas papildu atbildību, rūpējoties par bērniem un mājsaimniecību;
B. Whereas 70% of the 1.3 billion of people living in poverty in the world are women; whereas women generally experience more difficulties in gaining access to education, property, credit, other resources and factors of production, as well as political decision-making bodies and are restricted by gender roles and these inequalities restrict women's ability to use the advantages of trade liberalisation; whereas women throughout the world are denied the opportunities they need to improve their economic and social condition, while at the same time, women have the added responsibility of caring for children and the household,
C. tā kā dzimumu nevienlīdzība, kuras ietekmē ražošanas līdzekļi un tirgus sievietēm ir mazāk pieejami, kavē ilgtermiņa attīstību, jo sievietes salīdzinoši lielāku daļu pašu nopelnītā tērē izglītībai, veselības aprūpei un pārtikai, turklāt pilnībā netiek izmantots visu iedzīvotāju saimnieciskais potenciāls;
C. Whereas in the long term, gender inequality, which entails women's having less access to means of production and to the market, hampers growth because women spend a relatively larger proportion of the income which they earn themselves on education, health care and food, and because the economic potential of the whole population is not fully exploited,
D. tā kā tirdzniecības nolīgumiem ir pilnībā jānodrošina atbilstība spēkā esošo starptautisko tiesību aktu prasībām cilvēktiesību, sociālo tiesību un darba tiesību jomā, kā arī jāņem vērā spēkā esošās starptautiskās konvencijas par ilgtspējīgu attīstību;
D. Whereas trade agreements must fully comply with existing international law on human, social and labour rights, and must respect existing international conventions calling for sustainable development,
E. tā kā reproduktīvā funkcija un mājsaimniecības pienākumi, kā arī atbildība par ģimenes uzturēšanu un nodrošinātu sociālo aprūpi gandrīz visu sabiedrību uztverē parasti ir sievietes galvenie pienākumi, taču vairumā gadījumu tie netiek ne atzīti, ne atalgoti;
E. Whereas reproductive and domestic responsibilities as well as responsibilities of maintaining the family and providing social care are generally perceived to be the primary function of women in almost all societies but are largely unrecognised and unremunerated,
F. tā kā gadījumā, ja tirgus liberalizācijas procesā netiks ņemti vērā konkrēti ar dzimumu saistīti aspekti, tā sekmēs nestabilas nodarbinātības feminizāciju, vairos sieviešu ekspluatāciju un iedragās visas pasaules nabadzīgo sieviešu, tai skaitā migrējošo sieviešu, iztikas līdzekļu nodrošināšanas iespējas;
F. Whereas unless market liberalisation takes account of gender-specific factors, it will promote processes such as the feminisation of precarious employment, the intensification of women's exploitation, and the undermining of the livelihood strategies of poor women from all over the world, including migrant women,
G. tā kā tirdzniecības liberalizācija ir stipri veicinājusi sieviešu līdzdalību neformālās ekonomikas norisēs;
G. Whereas trade liberalisation has strongly contributed to the expansion of women's participation in the informal economy,
H. tā kā saskaņā ar Starptautiskās Darba organizācijas definīciju neformālā ekonomika ir tāda veida ekonomika, kuras pamatā ir nodarbinātība bez oficiāla līguma, strādājošo pabalstiem un sociālās aizsardzības un kura pastāv gan oficiāli nereģistrētos uzņēmumos, gan citur;
H. Whereas the ILO defines the informal economy as based on employment without contract, worker benefits or social protection that occurs both inside and outside informal enterprises,
I. tā kā nepietiekama uzmanība tiek pievērsta starptautiskās migrācijas feminizācijai; tā kā migrējošiem darba ņēmējiem bieži ir liegta iespēja pieprasīt taisnīgus darba apstākļus un migrantu uzņēmējvalsts nodrošinātu aizsardzību;
I. Whereas the feminisation of international migration is not receiving enough attention; whereas migrant workers are often inhibited from demanding fair labour conditions and protection from migrant receiving states,
J. tā kā PTO 1995. gadā noslēgtais Līgums par intelektuālā īpašuma tiesībām, kas saistītas ar tirdzniecību ( TRIPS ), tik ļoti ierobežoja nepatentētu medikamentu pieejamību, ka 2005. gada decembrī Honkongā tika nolemts grozīt TRIPS ,
J. Whereas the inclusion of an Agreement on Trade Related Intellectual Property Rights (TRIPS) within the WTO in 1995 restricted access to generic medicines in such a way that in December 2005 in Hong Kong it was agreed that TRIPS should be amended,
10. aicina Komisiju nodrošināt, lai Eiropas uzņēmumi, kuri gūst labumu no ES sadarbības politikas programmām, kas nodrošina piekļuvi ES tirgum, neveicina tādu metožu izplatību kā darbinieku, īpaši sieviešu, necilvēcīga ekspluatācija;
Calls on the Commission to ensure that European companies profiting from EU market access programmes in the framework of EU cooperation policy do not contribute to the spread of practices such as the inhuman exploitation of employees, in particular women;
12. aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis ātri ieviest diskriminācijas aizlieguma un dzimumu līdztiesības principus Eiropas Pielāgošanās fonda globalizācijai ( EGF ) darbībā, kā arī garantēt, lai no šī fonda sniegtais atbalsts neaizstāj sociālās nodrošināšanas maksājumus;
Calls on the Council, the Commission and the Member States to introduce swiftly the principles of non discrimination and gender equality in the practices of the European Globalisation adjustment Fund (EGF) and to ensure that support deriving from the fund does not replace social security payments;
14. aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis garantēt dzimumu līdztiesības un iespēju vienlīdzības mērķu integrāciju visos Eiropas fondos; uzsver, ka ir jāuzrāda sasniegumi, kas gūti, sekmējot vīriešu un sieviešu līdztiesību un cīnoties pret jebkura veida diskrimināciju; pieprasa nodrošināt vīriešu un sieviešu līdzsvarotu pārstāvību uzraudzības komitejā, kā noteikts Pamatregulas Nr. 1260/1999 par struktūrfondiem 35. pantā;
Calls on the Council, the Commission and the Member States to guarantee gender mainstreaming and equal opportunities objectives in all European funds; stresses the need for indications of the progress achieved in promoting equality between men and women and in the fight against all forms of discrimination; calls for a balanced male/female membership of the Monitoring Committee as laid down in Article 35 of General Regulation 1260/1999 on the Structural Funds;
18. aicina Komisiju izvērtēt, vai, īstenojot PTO ministru sanāksmē 2005. gada decembrī Honkongā panākto vienošanos par HIV/AIDS pretvīrusa medikamentu obligātu licencēšanu, patiesi ir nodrošināta plašāka medikamentu pieejamība, vērtējumu veicot tostarp no dzimumu līdztiesības viedokļa;
Calls on the Commission to assess whether the implementation of the agreement reached at the WTO Ministerial Meeting in Hong Kong, December 2005, with regard to compulsory licensing of HIV/AIDS antiviral drugs is genuinely resulting in greater access to medicines, and to include a gender perspective in the assessment;
20. pieprasa izveidot pasākumus valsts politikas līmenī, lai veicinātu dzimumu līdztiesību, sekmētu drošu nodarbinātību, sociālo labklājību, uzlabotu gan sieviešu, gan vīriešu veselības stāvokli un darba apstākļus, kā arī veicinātu ilgtspējīgu attīstību; norāda, cik svarīgi ir ievērot valstu elastību un politikas telpu sarunās par tirdzniecību un attīstības politiku; pieprasa nodrošināt jaunattīstības valstīm un valstīm ar mazāk aizsargātu tautsaimniecību tiesības izvēlēties, kurās pakalpojumu nozarēs un vai vispār veikt tirgus liberalizāciju;
Calls for the development of national policy measures that would promote gender equality, protection and promotion of employment, social welfare, improve health and working conditions of women and men and would contribute to sustainable development; points out the importance of respect for national flexibility and policy space in all trade and development policy negotiations; asks that ensuring the right of developing countries and vulnerable economies to choose whether and which service sectors to open or to exempt from market liberalisation must be ensured;
22. uzsver — ņemot vērā sieviešu nozīmīgo lomu ģimeņu lauku saimniecību darbībā, jo īpaši PTO sarunās ir jāievēro un jāstiprina jaunattīstības valstu tiesības veidot un īstenot lauksaimniecības politiku, kas tām garantē pilnīgu nodrošinātību ar pārtiku, sevišķi saistībā ar PTO Nolīgumu par lauksaimniecību; uzsver, ka „sīkie kredīti” ir nozīmīgs līdzeklis, lai mazinātu nabadzību; pieprasa, lai Komisija divreiz gadā iesniedz ziņojumu, ko kopīgi parakstījušas līdzekļu devējas un finansējuma saņēmējas iestādes un kas apliecina, ka finansiālais atbalsts ir sasniedzis adresātu;
Stresses that given the important role of women in family agricultural activities, the right of developing countries to develop and implement agricultural policies guaranteeing them food sovereignty, in particular in WTO negotiations, must be respected and strengthened, especially in regard to the WTO Agreement on Agriculture; underlines the importance of 'micro-credits' as a tool in alleviating poverty; calls on the Commission to submit, twice a year, a report co‑signed by the donor authorities and the organisations receiving funds in order to prove that financial aid has reached its destination;
31. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu un pievienošanās sarunvalstu valdībām, šo valstu un reģionu parlamentiem, kā arī Eiropas Padomei.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and national and regional parliaments of the Member States and the accession countries, and to the Council of Europe .
Divi tūkstoši piektais bija nozīmīgs gads starptautiskajai attīstībai, sievietēm un tirdzniecībai.
2005 was an important year for international development, women and trade.
Galvenie aizvadītā gada notikumi tostarp bija Tūkstošgades attīstības mērķu pārskatīšana, Pekinas rīcības platformas desmit gadu pārskata un novērtējuma ( Beijing + 10 ) konference, ES attīstības politikas deklarācijas pārskats, PTO 6. ministru konference Honkongā, kā arī turpmākās sarunas par ES un ĀKK valstu ekonomisko partnerattiecību nolīgumu.
Key events include the five year review of the Millennium Development Goals, the Beijing + 10 Conference, the review of the EU Development Policy Statement, the 6th WTO Ministerial in Hong Kong, and the continued negotiation of the Economic Partnership Agreement between the EU and ACP countries.
Dzimuma un tirdzniecības savstarpējā saikne (kas darbojas abpusēji: piederība konkrētam dzimumam ietekmē tirdzniecību, savukārt tirdzniecība ietekmē konkrētu dzimumu) ir jauna problēma ne vien sievietēm, bet arī valdībām un tirdzniecības politikas veidotājiem.
The relationship between gender and trade (in both directions: from gender to trade and from trade to gender) is a new issue not only for women but for governments and trade policy makers.
Nav skaidri zināms, kā tirdzniecība vai ekonomikas globalizācija ietekmē sievietes.
Little is known of the impact of trade or of the impact of economic globalisation on women.
Daļēji tas skaidrojams ar to, ka tirdzniecības statistikā nav pietiekami daudz pēc piederības konkrētam dzimumam iedalītu datu, un daļēji ar to, ka ekonomiskās analīzes procesā un modeļos nav pienācīgi izprasta dzimumu līdztiesība.
Partly this is because of a lack of gender differentiated data in trade statistics, and partly because of a lack of gender awareness in economic analyses and models.
Runājot par dzimuma un tirdzniecības savstarpējo saikni, tirdzniecība nav vienīgais faktors, kas atšķirīgi ietekmē sievietes un vīriešus.
In the relationship between gender and trade, it is not only the impact of trade that affects women and men differently.
Šķiet, pastāv arī pretēja saikne: dzimumu nevienlīdzība ietekmē tirdzniecību.
There seems also to be a relationship the other way around: the effect of gender inequality on trade.
Divi piemēri, kas raksturo dzimuma un tirdzniecības sarežģīto savstarpējo attiecību.
Two examples of the complex gender and trade relationship
„Eiropas sievietes attīstībā” ( WIDE ), Informatīvais biļetens, 2002. gada februāris.
WIDE, Network Women in Development, Infosheeet, February 2002. :
Faktiski tas nozīmē, ka diskriminācija ir Dienvidāzijas ekonomiskās izaugsmes dzinējs.
Literally, this makes the discrimination the motor of economic growth in South Asia.
Āfrikas valstīs, kuras atrodas uz dienvidiem no Sahāras tuksneša, dzimumu nevienlīdzība arī ietekmē tirdzniecību, taču citādāk.
In sub-Saharan Africa , gender inequality also affects trade, but in a different way.
Šajās valstīs ir vērojams izteikts darbaspēka sadalījums pa dzimumiem lauksaimniecības nozarē.
In sub-Saharan Africa, there is a strong gender division of labour in agriculture.
Sievietes audzē pārtikas kultūras, lai pabarotu ģimeni, bet vīrieši audzē tirgus kultūras, lai nopelnītu skaidru naudu.
Women grow food crops to feed the family, and men grow cash crops to earn cash.
Par pārsteigumu Pasaules Bankai Āfrikas lauksaimniecības produktu eksporta apjoms vēl joprojām ir zems, lai gan īstenotas daudzas strukturālu pielāgojumu programmas.
To the surprise of the World Bank, agricultural exports remain low in Africa, despite many Structural Adjustment Programmes.
Pagāja vairāki gadi, līdz Pasaules Banka apjauta, ka darbaspēka sadalījums pa dzimumiem ir faktors, kas ierobežo eksporta pieaugumu Āfrikā.
It took years before the World Bank realised that the gender division of labour is the limiting factor for export growth in Africa.
Sievietes-lauksaimnieces atsakās strādāt ar tirgus kultūrām, ar kurām nodarbojas viņu vīri, jo viņas par to nesaņem atlīdzību, vienlaikus pārtikas kultūru ražīgumu negatīvi ietekmē tirgus kultūru izplatība, kuras aizņem pārtikas kultūru zemes.
Female farmers refuse their labour to the cash crops of their husbands, because they do not receive anything in return, while their food production suffers from the expansion of cash crops on their plots of land.
Tātad, runājot par lauksaimniecības produktu eksportu no Āfrikas valstīm, kuras atrodas uz dienvidiem no Sahāras tuksneša, dzimumu nevienlīdzība negatīvi ietekmē tirdzniecības rezultātus.
Hence, in the case of agricultural exports from sub-Saharan Africa, gender inequality reduces the success of trade.
Pastāvot lielākai dzimumu līdztiesībai, arī eksporta apjoms būtu lielāks, turklāt tas būtu sievietēm labvēlīgāks.
With more gender equality, exports would have been larger as well as more beneficial for women
Sagaidāms, ka ziņojumā par sieviešu perspektīvām starptautiskajā tirdzniecībā tiks aplūkota gan tirdzniecības un ekonomikas globalizācijas pozitīvā, gan negatīvā ietekme, kā arī ņemts vērā visu saistīto problēmu un faktoru kopums.
The report on perspectives of women in international trade is supposed to look at both positive and negative effects of trade and economic globalisation and will take into account the complexity of issues and factors involved.
Dažkārt tiek uzskatīts, ka pasaules tirdzniecības procesā sievietes ir ieguvējas, jo aizvien vairāk sieviešu var iegūt darbu.
Women are sometimes regarded as the winners of global trade because more and more women are able to obtain employment.
Faktiski tirdzniecības liberalizācija paver jaunas iespējas, īpaši jaunattīstības valstu izglītotajām un gados jaunākajām sievietēm ar profesionālu kvalifikāciju, kā arī nodrošina jaunas, labāk apmaksātas nodarbinātības iespējas, kas pirms tam sievietēm bija liegtas.
Trade liberalisation has in fact opened up new opportunities especially for educated and younger women with professional skills in developed countries and has led to access to new, better paid employment and opportunities previously unavailable to women.
Sievietes, tirdzniecība un darba tiesiskās attiecības
Women, Trade and Labour Relations
Tirdzniecības paplašināšana ir sekmējusi un paātrinājusi sieviešu pieplūdumu mūsdienu rūpnieciski attīstītajā ekonomikā.
The expansion of trade has facilitated and accelerated the absorption of women into the modern industrial economy.