natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Zemes, meža un ūdens vides bioloģisko resursu ilgtspējīga ražošana un apsaimniekošana: veicināt pētniecību, tostarp tādas tehnoloģijas kā genomika, proteomika, metabolomika, sistēmu bioloģija un mikroorganismu, augu un dzīvnieku konverģējošas tehnoloģijas, ieskaitot minēto organismu bioloģiskās daudzveidības izmantošanu ; uzlaboti kultūraugi un ražošanas sistēmas, tostarp bioloģiskā lauksaimniecība, kvalitatīvas ražošanas shēmas un ģ MO ietekme; ilgtspējīga, konkurētspējīga un daudzfunkcionāla lauksaimniecība un mežsaimniecība; lauku attīstība; dzīvnieku labturība, audzēšana un ražošana; augu veselība; ilgtspējīga un konkurētspējīga zivsaimniecība un lauksaimniecība; dzīvnieku infekcijas slimības, tostarp zoonozes; dzīvniekizcelsmes atkritumu droša iznīcināšana; ūdeņu dzīvo resursu saglabāšana, apsaimniekošana un izmantošana, izstrādājot līdzekļus, kas vajadzīgi politikas veidotājiem un citiem dalībniekiem lauksaimniecības un lauku attīstības jomā (ainavu, zemes apsaimniekošanas politika utt.)
Sustainable production and management of biological resources from land, forest, and aquatic environments: Enabling research, including 'omics' technologies, such as genomics, proteomics, metabolomics, systems biology and converging technologies for micro-organisms, plants and animals, including exploitation of their biodiversity; improved crops and production systems, including organic farming, quality production schemes and GMO impacts; sustainable, competitive and multifunctional agriculture, and forestry; rural development; animal welfare, breeding and production; plant health; sustainable and competitive fisheries and aquaculture; infectious diseases in animals, including zoonoses; safe disposal of animal waste; conservation, management and exploitation of living aquatic resources, developing the tools needed by policy makers and other actors in agriculture and rural development (landscape, land management practices etc.).
I pielikuma I nodaļas „Sadarbība” 2. tēmas „Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija” apakšnodaļas „Darbības” 2. apakšpunkts
Annex 1, Chapter I "Cooperation", theme 2 "Food, Agriculture and Biotechnology", subtitle "Activities", bullet 2
Princips „no galda uz saimniecību ”- pārtika, veselība, labturība: pārtikas un lopbarības patērētāju, sabiedrības, rūpniecības un veselības aspekti, tostarp uzvedības zinātnes un kognitīvās zinātnes; uzturs, ar uzturu saistītās slimības un traucējumi, tostarp aptaukošanās; novatoriskas pārtikas un lopbarības apstrādes tehnoloģijas (tostarp iepakošana); pārtikas, dzērienu un lopbarības uzlabota kvalitāte un nekaitīgums, gan no ķīmiskā, gan no mikrobioloģiskā viedokļa; pārtikas aprites integritāte ( un kontrole ) ; vides ietekme uz pārtikas/dzīvnieku barības apriti un pārtikas/dzīvnieku barības aprites ietekme uz vidi; kopējā pārtikas aprites koncepcija (tostarp pārtika no jūras dzīvniekiem un augiem); izsekojamība.
“Fork to farm ”: Food, health and well being: Consumer, societal, industrial and health aspects of food and feed, including behavioural and cognitive sciences; nutrition, diet related diseases and disorders, including obesity; innovative food and feed processing technologies (including packaging); improved quality and safety, both chemical and microbiological , of food, beverage and feed; integrity ( and control ) of the food chain; environmental impacts on and of food/feed chains; total food chain concept (including seafood); traceability.
Princips „ no dakšiņas – uz galda, no jūras – uz šķīvja ” – pārtika, tostarp jūras produkti, veselība un labturība: pārtikas un lopbarības patērētāju, sabiedrības, kultūras, rūpniecības un veselības aspekti, tostarp uzvedības zinātnes un kognitīvās zinātnes; uzturs, ar uzturu saistītās slimības un traucējumi, tostarp aptaukošanās un alerģijas; ieguvumi veselībai no noteiktas pārtikas un diētām ; novatoriskas pārtikas un lopbarības apstrādes tehnoloģijas (tostarp iepakošana); pārtikas, dzērienu un lopbarības uzlabota kvalitāte un nekaitīgums, gan no ķīmiskā, gan no bioloģiskā viedokļa; pārtikas aprites integritāte , ilgtspējība, riska novērtējums un kontrole; vides ietekme uz sauszemes un ūdens pārtikas/dzīvnieku barības apriti ; ietekme uz pārtikas apriti un aizsardzība pret globālajām izmaiņām; kopējā pārtikas aprites koncepcija (tostarp pārtika no jūras dzīvniekiem un augiem); jaunu izsekojamības metožu attīstīšana (gan ģenētiski modificētiem, gan nemodificētiem organismiem); dzīvnieku barības un veterināro medikamentu ietekme uz cilvēku veselību.
“ Fork to table, sea to plate ”: Food, including sea products, health and well being: Consumer, societal, cultural, industrial and health aspects of food and feed, including behavioural and cognitive sciences; nutrition, diet related diseases and disorders, including obesity and allergies; health benefits of certain food and diets ; innovative food and feed processing technologies (including packaging); improved quality and safety, both chemical and biological , of food, beverage and feed; integrity, sustainability, risk assessment and control of the food chain; environmental impacts on and of terrestrial and aquatic food/feed chains; impact on and resistance of food chain to global changes; total food chain concept (including seafood); development of new traceability methods (for both GM and non-GM organisms); consequences of animal feeds and veterinary medicine for human health .
I pielikuma I nodaļas „Sadarbība” 2. tēmas „Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija” apakšnodaļas „Darbības” 3. aizzīme
Annex 1, Chapter I "Cooperation", theme 2 "Food, Agriculture and Biotechnology", subtitle "Activities", bullet 3
Zinātnes par dzīvību un biotehnoloģija ilgtspējīgiem nepārtikas produktiem un procesiem: uzlaboti kultūraugi, izejvielas, jūras produkti un biomasa (tostarp jūras resursi) enerģijai, videi un produkti ar augstu pievienoto vērtību, tādi kā materiāli un ķīmiskas vielas, ieskaitot jaunas lauksaimniecības sistēmas, bioprocesus un bioloģiskas pārstrādes rūpnīcas koncepcijas; biokatalīze; mežsaimniecība un koksnes apstrādes un pārstrādes produkti un procesi; vides atveseļošana un tīrāka pārstrāde.
- Life sciences and biotechnology for sustainable non-food products and processes: Improved crops, feed-stocks, marine products and biomass (including marine resources) for energy, environment, and high added value products such as materials and chemicals, including novel farming systems, bio-processes and bio-refinery concepts; bio-catalysis; forestry and forest based products and processes; environmental remediation and cleaner processing.
Zinātnes par dzīvību , biotehnoloģija un ķīmija ilgtspējīgiem nepārtikas produktiem un procesiem: uzlaboti kultūraugi, izejvielas, jūras produkti un biomasa (tostarp jūras resursi) enerģijai, videi un produkti ar augstu pievienoto vērtību, tādi kā materiāli un ķīmiskas vielas, ieskaitot jaunas inženierijas metodes bioloģiskās lauksaimniecības produkcijas ražotājiem vai biokatalīzes iezīmes un organismi, jaunas lauksaimniecības sistēmas, bioprocesus un bioloģiskas pārstrādes rūpnīcas koncepcijas; biokatalīze , bioloģiskā degradācija un bioloģiskā atveseļošana ; mežsaimniecība un koksnes apstrādes un pārstrādes produkti un procesi; vides atveseļošana un tīrāka pārstrāde.
- Life sciences, biotechnology and chemistry for sustainable non-food products and processes: Improved crops, feed-stocks, marine products and biomass (including marine resources) for energy, environment, and high added value products such as materials and chemicals, including new engineering methods for bio-producer or bio-catalytic strains and organisms, novel farming systems, bio-processes and bio-refinery concepts; bio-catalysis , bio-degradation and bio-remediation ; forestry and forest based products and processes; environmental remediation and cleaner processing.
Ņemot vērā iespējamo konkurenci starp lauksaimniecības un kokmateriālu gala lietotājiem, īpašu uzmanību veltīs sistēmas optimizācijai, lai nodrošinātu pārtikas, enerģijas un jēlmateriālu produkcijas savienojamību.
In view of potential competition among end-uses of agriculture and wood products, particular attention will be devoted to the optimization of the system to ensure the compatibility of food, energy and raw materials production.
I pielikuma I nodaļas „Sadarbība” 3. tēmas „Informācija un komunikācijas tehnoloģijas” apakšnodaļa „Mērķis”
Annex 1, Chapter I "Cooperation", theme 3 "Information and Communication Technologies", subtitle "Objective"
Dot Eiropai iespēju apgūt un pielāgot informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) nākotnes attīstību, lai izpildītu sabiedrības un ekonomikas prasības.
To enable Europe to master and shape the future developments of Information and Communication Technologies (ICT) so that the demands of its society and economy are met.
Darbības stiprinās Eiropas zinātnes un tehnoloģiju bāzi IKT jomā, palīdzēs virzīt un veicināt jauninājumus, izmantojot IKT, un nodrošinās, ka IKT attīstība tiek ātri pārvērsta jaunās priekšrocībās Eiropas iedzīvotāju , uzņēmumu, rūpniecības nozaru un valdību interesēs.
Activities will strengthen Europe’s scientific and technology base in ICT, help drive and stimulate innovation through ICT use and ensure that ICT progress is rapidly transformed into benefits for Europe’s citizens , businesses, industry and governments.
Dot Eiropai iespēju apgūt un pielāgot informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) nākotnes attīstību, lai izpildītu sabiedrības un ekonomikas prasības , kā arī lai uzlabotu Eiropas rūpniecības nozares konkurētspēju .
To enable Europe to master and shape the future developments of Information and Communication Technologies (ICT) so that the demands of its society and economy are met and the competitiveness of European industry is improved .
Darbības stiprinās Eiropas zinātnes un tehnoloģiju bāzi un nodrošinās tai pasaulē vadošo lomu IKT jomā, palīdzēs virzīt un veicināt ražojumus un procesus, jauninājumus un jaunradi , izmantojot IKT, un nodrošinās, ka IKT attīstība tiek ātri pārvērsta jaunās priekšrocībās Eiropas uzņēmumu, rūpniecības nozaru , un visbeidzot visu pilsoņu interesēs, it īpašu to, kas ir uz sociālās izstumšanas riska robežas, tādi kā personas ar spēju traucējumiem, veci cilvēki vai cilvēki, kuriem ir apgrūtināta piekļuve IKT.
Activities will strengthen Europe’s scientific and technology base and ensure its global leadership in ICT, help drive and stimulate product and process innovation and creativity through ICT use and ensure that ICT progress is rapidly transformed into benefits for Europe’s businesses, industry , and, in the final analysis, for all citizens, especially those at risk of social exclusion such as people with disabilities, older people, or those with particular difficulties as regards access to ICT .
Par prioritāti tiks uzskatīta digitālplaisas samazināšana.
The priority will be considered to lie in reducing the digital divide.
IKT būs uz zināšanām balstītas sabiedrības pamatā.
ICT will be the core of the knowledge-based society.
Grozījums Nr. 126
Amendment 126
I pielikuma I nodaļas „Sadarbība” 3. tēmas „Informācija un komunikācijas tehnoloģijas” apakšnodaļas „Pamatojums” 1. punkts
Annex 1, Chapter I "Cooperation", theme 3 "Information and Communication Technologies", subtitle "Rationale", paragraph 1
Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas ir svarīgas Eiropas nākotnei un ir Lisabonas stratēģijas īstenošanas pamatā.
Information and Communication Technologies are critical to Europe’s future and underpin the realisation of the Lisbon agenda.
Puse no produktivitātes rezultātā gūtās peļņas mūsu tautsaimniecībās skaidrojama ar IKT ietekmi uz produktiem, pakalpojumiem un uzņēmējdarbības procesiem.
Half of the productivity gains in our economies are explained by the impact of ICT on products, services and business processes.
IKT ir noteicošais faktors jauninājumu un jaunrades veicināšanā un vērtību ķēžu izmaiņu apgūšanā ražošanas un pakalpojumu sektorā.
ICT is the leading factor in boosting innovation and creativity and in mastering change in value chains across industry and service sectors.
IKT ir nepieciešamas, lai apmierinātu augošo pieprasījumu pēc veselības un sociālās aprūpes un modernizētu valsts kompetencē esošos pakalpojumus, tādus kā izglītība, zinātne, drošība, enerģētika, transports un vide.
ICT is essential to meet the rise in demand for health and social care and to modernise services in domains of public interest such as education, learning, security, energy, transport and the environment.
IKT turklāt paātrina citu zinātnes un tehnoloģijas jomu attīstību, jo tās pārveido veidu, kā zinātnieki veic izpēti, sadarbojas un rada jauninājumus.
And ICT is catalytic in the advance of other fields of science and technology as it transforms the way researchers conduct their research, co-operate and innovate.
IKT veicinās pārvaldības un politikas attīstības procesu pieejamību un pārredzamību.
ICT will promote accessibility and transparency of governance and policy development processes.
IKT ir nepieciešamas, lai apmierinātu augošo pieprasījumu pēc veselības un sociālās aprūpes , galvenokārt no vecākiem cilvēkiem un cilvēkiem ar kāda veida nespēju, un modernizētu valsts kompetencē esošos pakalpojumus, tādus kā izglītība, zinātne, drošība, enerģētika, transports un vide.
ICT is essential to meet the rise in demand for health and social care, accounted for primarily by older people and people suffering from some form of disability, and to modernise services in domains of public interest such as education, learning, security, energy, transport and the environment.
IKT ir svarīga nozīme pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomas pārvaldībā un izplatīšanā, un paātrina citu zinātnes un tehnoloģijas jomu attīstību, jo tās pārveido veidu, kā zinātnieki veic izpēti, sadarbojas un rada jauninājumus.
ICT plays an important role in RTD management and communication and is catalytic in the advance of other fields of science and technology as it transforms the way researchers conduct their research, co-operate and innovate.
I pielikuma I nodaļas ,,Sadarbība” apakšvirsraksta 3. tēmas ,,Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas”, apakšvirsraksta ,,Pamatojums” 2. punkts
Annex I, Chapter I "Cooperation", theme 3 "Information and Communication Technologies", subtitle "Rationale", paragraph 2
Pieaugošās ekonomikas un sabiedrības vajadzības kopā ar IKT vispārēju ieviešanu un nepieciešamību tālāk paplašināt tehnoloģijas robežas nosaka plašu risināmo pētniecības jautājumu klāstu.
The escalating economic and societal demands, together with the continued mainstreaming of ICT and the need to push further the technology limits set a growing agenda for research.
Pietuvināt tehnoloģijas cilvēkiem un organizatoriskām vajadzībām nozīmē neizcelt tehnoloģiju sarežģītību un pēc pieprasījuma atklāt to funkcionalitāti, padarīt tehnoloģijas ļoti viegli lietojamas, pieejamas un cenas ziņā pieņemamas, nodrošināt jaunas uz IKT balstītas lietojumprogrammas, risinājumus un pakalpojumus, kuri ir uzticami, droši un pielāgojami lietotāju kontekstam un vēlmēm.
To bring technology closer to people and organisational needs means: hiding technology complexity and revealing functionality on demand ; making technology very simple to use, available and affordable; providing new ICT-based applications, solutions and services that are trusted, reliable, and adaptable to the users’ context and preferences.
Atbilstīgi pieprasījumam „vairāk par mazāku cenu” IKT pētnieki ir iesaistīti globālā sacensībā panākt turpmāku miniaturizāciju, apgūt datoru, komunikācijas un informācijas nesēju tehnoloģiju saplūšanu, kā arī integrēšanu ar citām saistītām zinātnēm un disciplīnām, un radīt sistēmas, kas varētu apgūt zināšanas un attīstīties.
Driven by the demand of more-for-less, ICT researchers are involved in a global race to achieve further miniaturisation, to master the convergence of computing, communications and media technologies, and the convergence with other relevant sciences and disciplines, and to build systems that are able to learn and evolve.
Ņemot vērā šos dažādos centienus, rodas jauna tehnoloģiju paaudze.
From these diverse efforts a new wave of technologies is emerging.
IKT pētniecības darbības arī balstīsies uz plašu zinātnes un tehnoloģijas disciplīnu kopumu, ieskaitot biozinātnes un zinātnes par dzīvību, psiholoģiju, pedagoģiju, izziņas un sociālās zinātnes.
ICT research activities will also draw on a broader range of scientific and technological disciplines including bio- and life sciences, psychology, pedagogy, cognitive and social sciences.
Pieaugošās ekonomikas un sabiedrības vajadzības kopā ar IKT vispārēju ieviešanu un nepieciešamību tālāk paplašināt tehnoloģijas robežas , kā arī izstrādāt novatoriskus, augstvērtīgus, uz IKT balstītus produktus un pakalpojumus, nosaka plašu risināmo pētniecības jautājumu klāstu.
The escalating economic and societal demands, together with the continued mainstreaming of ICT and the need to push further the technology limits as well as to develop innovative high-value ICT-based products and services set a growing agenda for research.
Pietuvināt tehnoloģijas cilvēkiem un organizatoriskām vajadzībām nozīmē neizcelt tehnoloģiju sarežģītību un padarīt tās tehniski darbotiesspējīgas , padarīt tehnoloģijas ļoti viegli lietojamas, pieejamas un cenas ziņā pieņemamas, nodrošināt jaunas uz IKT balstītas lietojumprogrammas, risinājumus un pakalpojumus, kuri ir uzticami, droši un pielāgojami lietotāju kontekstam un vēlmēm.
To bring technology closer to people and organisational needs means: hiding technology complexity and making technology functional ; making technology very simple to use, available and affordable; providing new ICT-based applications, solutions and services that are trusted, reliable, and adaptable to the users’ context and preferences.
Pašreizējie IKT pētījumi vērsti uz miniaturizāciju, apgūstot datoru, komunikācijas un informācijas nesēju tehnoloģiju saplūšanu, tostarp sistēmu savstarpēju izmantojamību, kā arī integrēšanu ar citām saistītām zinātnēm un disciplīnām, un radot sistēmas, kas varētu apgūt zināšanas un attīstīties.
Current ICT research focuses on miniaturisation, mastering convergence of computing, communications and media technologies, including system interoperability, and convergence with other relevant sciences and disciplines, and on building systems that are able to learn and evolve.
IKT pētniecības darbības dos ieguldījumu arī plašā zinātnes un tehnoloģijas disciplīnu kopumā, ieskaitot bioloģiju, ķīmiju, biozinātnes un zinātnes par dzīvību, psiholoģiju, pedagoģiju, izziņas un sociālās zinātnes, kā arī humanitārajās zinātnēs.
ICT research activities will also contribute to a broader range of scientific and technological disciplines including biology, chemistry and life sciences, psychology, pedagogy, cognitive and social sciences , and the humanities .
IKT ne tikai rada jaunas tehnoloģijas.
ICT does not simply produce new technologies.
IKT ir tieši iesaistītas attīstībā.
ICT is directly involved in development.
Patlaban strauji augošai pakalpojumu nozarei ir ievērojams potenciāls, pievēršot lielāku uzmanību pakalpojumu sniegšanas un IKT mijiedarbībai.
The service sector, which is experiencing strong growth, still possesses considerable potential through a greater focus on the interconnection between service provision and ICT.
Sistēmu savstarpējā izmantojamība atvieglos saplūšanu un savienojamību, tādējādi paaugstinot informācijas un komunikāciju tehnoloģiju efektivitāti.
System interoperability will facilitate convergence and compatibility, thus enhancing the efficiency of information and communication technologies.
Ķīmija var sniegt spēcīgu atbalstu IKT tehnoloģijām un pati gūt no tām ievērojamu labumu konkurētspējas ziņā; tādējādi, pētniecības projekti, kur apvienota ķīmija un IKT, var būt ļoti rezultatīvi.
Chemistry can give a strong boost to ICT technologies and can substantially benefit from them for the competitiveness; so research projects, which join chemistry and ICT, can be very fruitful.
MVU ir Eiropas nākotnes uzplaukuma dzinējspēks un vienīgais darbavietu radīšanas mehānisms, kāds ir Eiropas rīcībā.
SMEs constitute the engines of Europe’s future prosperity and are the only job creation machine Europe has.
Lisabonas programmas izpildei jānodrošina, lai Septītajā pamatprogrammā būtu cieši iesaistīti MVU.
Strong SME involvement in the Seventh Framework Programme must be secured to achieve the Lisbon Agenda.
Jāuzsver IK tehnoloģiju ķēdes reakcijas iedarbība uz izaugsmi, attīstību un nodarbinātību visās nozarēs, un tādējādi jāpievēršas tehnoloģijas pielietojumam sabiedrībā, nevis tikai pašai tehnoloģijai.
There is a need to emphasise the knock-on effects of ICT technology on growth, development and employment in all sectors and thus focus on technology's use to society and not only on technology itself.
I pielikuma I nodaļas ,,Sadarbība” 3. tēmas ,,Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas” apakšsadaļas ,,Pamatojums” 2. a pants (jauns)
Annex I, Chapter I "Cooperation", theme 3 "Information and Communication Technologies", subtitle "Rationale", paragraph 2 a (new)
IKT pētniecība, kuras pamatā ir “atvērtā koda” izstrādes modelis, pierāda savu lietderību kā novatoriska metode sadarbības uzlabošanai.
ICT research activity based on the 'open source' development model is proving its utility as a source of innovation and increasing collaboration.
Ir vērts izpētīt, vai šis sadarbības un inovāciju modelis ir lietderīgs arī citām pamatprogrammas darbībām .
It is worthwhile exploring whether this model for cooperation and innovation could also prove useful for other Framework Programme activities.
Atvērtā koda izstrāde ir būtisks IKT sektora inovāciju virzītājspēks, kas gan sekmē tehnoloģisko progresu, gan uzlabo konkurenci.
Open source development is a major vector for innovation in the ICT sector, contributing both to technological advancement and increased competition.
Pasaules mērogā nozīmīgākie atklātā koda programmatūras izstrādātāji ir Eiropas uzņēmumi - gan lieli, gan mazi, universitātes un atsevišķi programmētāji.
European enterprises both large and small, universities and individual developers are among the world’s primary contributors to open source software development.
I pielikuma I nodaļas ,,Sadarbība” 3. tēmas ,,Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas” apakšvirsraksta ,,Pamatojums” 2. b punkts (jauns)
Annex I, Chapter I "Cooperation", theme 3 "Information and Communication Technologies" subtitle "Rationale" paragraph 2 b (new)
IKT pētniecība nedrīkst apstiprināt tikai vienu uzņēmējdarbības modeli.
ICT research should not endorse one sole business model over others.
Svarīgi saglabāt plašu modeļu izvēli, lai laistu tirgū pētniecības rezultātus.
It is important that a wide choice of models remain available for commercialisation of the research output.
Jānostiprina tehnoloģiju neitralitātes princips.
There is a need to reinforce the technology neutrality principle.
I pielikuma I nodaļas ,,Sadarbība” 3. tēmas ,,Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas” apakšvirsraksta ,,Pamatojums” 4. punkts
Annex I, Chapter I "Cooperation", theme 3 "Information and Communication Technologies", subtitle "Rationale", paragraph 4
IKT pētniecības darbības tiks cieši saistītas ar politikas pasākumiem IKT izmantošanai un regulējošiem pasākumiem atbilstīgi visaptverošai un vienotai stratēģijai.
The ICT research activities will be closely articulated with policy actions for ICT deployment and with regulatory measures within a comprehensive and holistic strategy.
Pēc plašām konsultācijām, tostarp ar vairākām Eiropas tehnoloģiju platformām un rūpniecības nozares iniciatīvām, ir izvirzītas prioritātes tādās jomās kā nanoelektronika, iegultās sistēmas, mobilie sakari, elektroniskie sabiedrības saziņas līdzekļi, robotika un programmatūra, pakalpojumi un tīkli ( Grid ) .
Priorities have been set following extensive consultations including input from a series of European Technology Platforms and industrial initiatives in areas such as nano-electronics, embedded systems, mobile communications, electronic media, robotics and software, services and Grids.