natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Eiropadome ir pareizi 2007. gada 8.–9. martā atzinusi, ka kodolenerģija dod svarīgu ieguldījumu piegāžu drošībā un palīdz samazināt CO 2 emisiju.
On 8-9 March 2007 the European Council correctly noted that nuclear energy makes an important contribution to security of supply and helps the reduction of CO2 emissions.
Arī SEA (Starptautiskā Enerģijas aģentūra) savā 2006. gada ziņojumā akcentēja saistību starp augstu kodolenerģijas īpatsvaru ekonomikā un zemu CO 2 emisiju.
The link between a high proportion of nuclear energy and low CO2 emissions in the energy economy is also stressed by the IEA in its most recent report for 2006.
Piemēram, 17 Vācijas kodolspēkstacijas rada sešas reizes vairāk CO 2 emisiju nekā 59 Francijas reaktori.
For example, CO2 emissions in Germany, with its 17 nuclear power plants, are some six times higher than in France, where 59 nuclear reactors are in operation.
Līdz ar to vairāk nekā 50 pasaulē ieplānotās kodolspēkstacijas un tās, kas jau tiek celtas, dos svarīgu ieguldījumu klimata aizsardzībā un piegāžu drošībā.
The 50 nuclear power plants which are currently planned or being built worldwide will thus make a further important contribution to combatting climate change and to security of supply.
Šo faktoru uzsvēra starptautiskie klimata eksperti jaunākajā KPSP (Klimata pārmaiņu starpvaldību padome) ziņojumā par klimata pārmaiņām.
This is also stressed by international climatologists in the most recent IPCC report on climate change.
Šis ieguldījums palielināsies, jo jaunās paaudzes kodolspēkstacijas ir efektīvākas – ražošanas izmaksas samazināsies un tās ir videi draudzīgākas.
This contribution will be all the greater since the latest generation of nuclear power plants are more efficient, thus cutting operating costs and boosting environmental performance.
Turklāt lielākās urāna rezerves atrodas tādās politiski stabilās valstīs kā Austrālija un Kanāda.
Furthermore, the largest uranium reserves are to be found in politically stable countries such as Australia and Canada.
Modernu kodolspēkstaciju kodoldegvielas izmantošanas augstā utilizācijas kvota dod būtisku ieguldījumu piegāžu drošībā, īpaši tādēļ, ka, ceļot jaunās paaudzes kodolspēkstacijas, var paildzināt urāna rezervju izmantošanu — šo rezervju pietiek vairākām paaudzēm.
The high level of fuel recycling in modern power stations also significantly contributes to security of supply, particularly since uranium reserves, which will suffice for several generations, can be significantly stretched by the deployment of the latest generation of nuclear power plants.
Vienlaikus šī augstā utilizācijas kvota palīdz izvairīties no augstas aktivitātes radioaktīviem atkritumiem.
At the same time this high level of recycling helps the avoidance of high-level radioactive waste.
Jāuzsver, ka radioaktīvo atkritumu apglabāšanas jautājums ir risināms.
It should be stressed that the issue of the final disposal of radioactive waste can be resolved.
Bieži vien to apglabāšanu bloķē nevis zinātnisku, bet politisku iemeslu dēļ.
Final disposal is often blocked not for scientific but for political reasons.
Komisijai un dalībvalstīm beidzot šai sakarībā jāizstrādā un jāliek priekšā apglabāšanas koncepcija.
In this connection the Commission and the Member States should finally submit and adopt a clear-cut overall plan for final disposal.
Arī fakts, ka urāna cenas ceļas, nav iemesls uztraukumiem salīdzinājumā ar naftas un dabasgāzes cenas pieaugumu, jo kodolspēkstacijas ražošanas izmaksas ir tikai 5 % no kopējām izmaksām.
Neither should the rise in uranium prices give any cause for concern, unlike rises in the price of oil and gas, since the operating costs of a nuclear power station account for only 5% of its total costs.
Līdz ar to ir nodrošināta neatkarība no cenu svārstībām.
This guarantees a large degree of independence from price fluctuations.
Vienlaikus patlaban kodolenerģijas ražošana ir daudz izdevīgāka nekā elektrības ražošana no fosilajām enerģijas ražošanas izejvielām un atjaunīgajiem enerģijas avotiem.
At the same time, it already costs significantly less to produce electricity from nuclear power than from fossil fuels and renewables.
Piemēram, modernas kodolspēkstacijas ar naftas cenu no 40 līdz USD 45 par barelu, respektīvi, USD 4,70 līdz 5,70 par MB dabasgāzes, jau ir konkurētspējīgas.
Consequently modern nuclear power plants can compete with oil from a price of USD 40 to 45 per barrel and with gas from a price of USD 5.70 per MBtu.
Turpmāku ieguldījumu dabas aizsardzībā un piegāžu drošībā varētu dot kodolsintēze.
Nuclear fusion could make a further contribution to the environment and to security of supply.
Starptautiska kodoltermiskā eksperimentālā reaktora uzcelšana, kurā noteicoša loma bija ES, ir svarīgs solis nākotnes piegāžu drošībā.
The creation of the International Thermonuclear Experimental Reactor, in which the EU is a controlling participant, is an important step towards securing future energy supplies.
No ES 2007. gada budžeta, kas paredzēts pētniecībai, jau 6 % saņem kodolsintēzes pētniecība.
In the EU's 2007 budget, 6% of the research allocations are already set aside for fusion research.
No ES enerģētikas budžeta 27 % tiek izmantoti kodolenerģijas ražošanai, pie tam lielākā daļa – kodoldrošībai.
In addition, in the context of the EU’s energy budget, 27% of appropriations are spent on nuclear energy, most of it traditionally on nuclear safety.
Atbilstoši augsti ir Eiropas kodolspēkstaciju drošības standarti.
The safety standards of European nuclear power plants are correspondingly high.
Ņemot vērā kodolenerģijas atdzimšanu visā pasaulē, ES jārūpējas par to, lai Eiropas stingrie drošības standarti tiktu ievēroti visā pasaulē.
In view of the worldwide resurgence of nuclear energy, the EU must ensure that the strict European safety standards are also applied globally.
Šādā veidā ES var dot būtisku ieguldījumu globālajā piegāžu drošībā un dabas aizsardzībā visā pasaulē.
In this way the EU can make a significant contribution to global security of supply and environmental protection.
Vienlaikus šādā veidā rodas svarīgs tirgus Eiropas augstajām tehnoloģijām, kas ES nodrošina darba vietas.
This will also create an important market for European high technology, which will secure jobs in the EU.
Tiek lēsts, ka pašlaik 2 miljardi cilvēku cieš no energoierobežojumiem, kas liek šķēršļus viņu ekonomiskās attīstības un dzīves līmeņa paaugstināšanas iespējām;
It is estimated that 2 billion people currently suffer from energy constraints that limit their opportunities for economic development and improved standards of living;
6. aicina turpmāk uzlabot Kioto Protokola tīras attīstības mehānismu, lai varētu sasniegt tā mērķi un līdz ar to nodot efektīvas, tīras un atbilstīgas energotehnoloģijas jaunattīstības valstīm;
Calls for further improvements to be made to the Kyoto Protocol's Clean Development Mechanism (CDM) so that it can fulfil its purpose as an opportunity to transfer efficient, clean and appropriate energy technologies to developing countries;
Konvencionālajie enerģijas avoti un energotehnoloģija
Conventional energy sources and energy technology
5. atbalsta Komisijas sadarbību ar Ķīnu, īpaši 2005. gadā noslēgto ES un Ķīnas partnerību klimata pārmaiņu jomā un tai sekojošo 2006. gada Saprašanās memorandu par sadarbību zema līmeņa emisiju elektroenerģijas ieguves tehnoloģiju jomā, kam vajadzētu veicināt videi draudzīgu energotehnoloģiju izstrādi; aicina Komisiju sadarboties ar Ķīnu, lai izveidotu videi draudzīgu energotehnoloģiju sekmēšanas stratēģiju un noteiktu svarīgākos pasākumus un starpposma mērķus šo tehnoloģiju izstrādei un ieviešanai Ķīnā; mudina Komisiju nodibināt līdzīgas attiecības ar citām jaunajām tirgus ekonomikas valstīm, jo īpaši Indiju un Brazīliju, kurām arī var būt pieejami lieli ogļu krājumi;
Supports the Commission's collaboration with China, notably the 2005 EU-China Partnership on Climate Change and the subsequent 2006 Memorandum of Understanding on Co-operation on Near-Zero Emissions Power Generation Technology, which should encourage the development of clean energy technologies; calls on the Commission to work with China to draw up a roadmap for clean energy technology development in China and to identify the key actions and milestones for the development and deployment of clean energy technologies in China; urges the Commission to establish similar relationships with other emerging economies, notably India and Brazil, which may also have extensive coal reserves;
7. atzīmē, ka parasti tehnoloģiju ieviešanas politiku, piemēram, atjaunīgās enerģijas tehnoloģiju atbalsta shēmas, īsteno valsts līmenī un ka vēl nav mēģināts tos saskaņot; atzīst, ka praksē saskaņot esošos līdzekļus varētu būt sarežģīti, taču uzskata, ka nākamajos 5–10 gados gaidāmā videi draudzīgu energotehnoloģiju ieviešanas politikas plašā īstenošana dos labu iespēju izpētīt, kā šo politiku varētu izstrādāt, lai maksimāli palielinātu starptautiskās emisiju tirdzniecības efektivitāti; aicina Komisiju izpētīt to, cik lielā mērā ir iespējams iekļaut tās politikas pieejā tirdzniecības elementu, lai radītu iespēju apkopot centienus lielākā tirgus teritorijā, mazinātu veselu reģionu izmaksas vai saglabātu diferencētu atbildību dažāda attīstības līmeņa valstīm; uzskata, ka šāda saskaņošana nodrošinātu lielāku pārrobežu sadarbības koordināciju un varētu veicināt izmaksu samazināšanos, paātrinot jaunu ārpuskopienas tirgu izaugsmi, jo īpaši jaunattīstības valstīs;
Notes that deployment policies, such as renewable support mechanisms, tend to be implemented at the national level and that harmonisation has not yet been attempted; acknowledges that harmonising existing instruments may be difficult in practice, but considers that the expected extensive introduction of deployment policies for clean energy technology over the next 5-10 years offers a significant opportunity to explore how these deployment policies could be designed to maximise efficiency gains from international trading; calls on the Commission to explore the scope for including a tradable element in its policy approach to make it possible to pool efforts across larger markets, minimise costs across regions or maintain differentiated responses between countries at different levels of development; considers that such harmonisation would allow greater coordination across borders and could boost cost reductions by accelerating the growth of new markets abroad, particularly in developing countries;
par tradicionālās enerģijas avotiem un energotehnoloģiju
on conventional energy sources and energy technology
2. uzsver, ka ir nepieciešama rīcība attiecībā uz energoapgādes drošību un diversifikāciju Eiropā, vienlaikus uzsver, ka šādai rīcībai jābūt saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības stratēģijas un klimata pārmaiņu politikas mērķiem;
Stresses that action is needed concerning the security and diversification of energy supply for Europe and, at the same time, underlines that such action should be fully in line with the sustainable development strategy and climate change policy objectives;
5. iesaka saistībā ar ES emisiju tirdzniecības sistēmas pārskatīšanu kopumā izsolīt elektronerģijas ražošanas nozarei sākotnēji piešķirtās kvotas, lai labāk apgūtu CO 2 emisijas ārējās izmaksas un ieviestu stingrākas iniciatīvas ieguldījumiem efektīvākā elektroenerģijas ražošanā;
Recommends, for the review of the EU emissions trading scheme, full auction of initial allocations to the electricity generation sector in order to better internalise the external cost of CO 2 emissions and to establish stronger incentives for investments in more efficient electricity production;
7. uzsver, ka tā kā „tīro ogļu” tehnoloģiju rūpnieciskas izmantošanas uzsākšanai būs vajadzīgi vismaz desmit gadi, siltumnīcefekta gāzes emisijas samazināšanai ir jāpaliek ES klimata pārmaiņu politikas galvenajam punktam, kā norādīts Eiropadomes 2007. gada marta secinājumos;
Underlines that, as the industrial application of "clean coal" technologies will take at least another decade, substantial reduction of greenhouse gas emissions must remain a cornerstone of the EU's climate change policy, as outlined by the Conclusions of the March 2007 European Council;
15. mudina Komisiju tomēr CCS tehnoloģiju demonstrēšanas projektus padarīt brīvi pieejamus valstīm pārejas posmā, piemēram, Ķīnai un Indijai, kurās šādu tehnoloģiju piemērošana palīdzētu ievērojami samazināt globālo CO 2 emisiju;
Urges the Commission however to make the results of demonstration projects on CCS technologies freely available to countries in transition, such as China and India, where the application of such technologies would help to significantly reduce global CO 2 emissions;
Tradicionālās enerģijas avoti un energotehnoloģija
Conventional energy sources and energy technology
Adamos Adamou, Georgs Andrejevs, Liam Aylward, John Bowis, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Matthias Groote, Satu Hassi, Jens Holm, Caroline Jackson, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Holger Krahmer, Urszula Krupa , Aldis Kušķis, Linda McAvan, Marios Matsakis, Alexandru-Ioan Morţun, Roberto Musacchio, Péter Olajos, Miroslav Ouzký, Vladko Todorov Panayotov, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Guido Sacconi, Daciana Octavia Sârbu, Horst Schnellhardt, Richard Seeber, Kathy Sinnott, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Thomas Ulmer, Marcello Vernola, Anders Wijkman, Glenis Willmott
Adamos Adamou, Georgs Andrejevs, Liam Aylward, John Bowis, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Matthias Groote, Satu Hassi, Jens Holm, Caroline Jackson, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Holger Krahmer, Urszula Krupa, Aldis Kušķis, Linda McAvan, Marios Matsakis, Alexandru-Ioan Morţun, Roberto Musacchio, Péter Olajos, Miroslav Ouzký, Vladko Todorov Panayotov, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Guido Sacconi, Daciana Octavia Sârbu, Horst Schnellhardt, Richard Seeber, Kathy Sinnott, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Thomas Ulmer, Marcello Vernola, Anders Wijkman, Glenis Willmott
4. aicina palielināt efektivitāti fosilā kurināmā spēkstaciju tehnoloģijā, turpmāk uzlabot kodolreaktoru drošības standartus, nodrošināt ātru kodoltehnoloģijas attīstību un attiecīgus pieaugumus pētījumu finansēšanā;
Calls for more efficiency gains in fossil fuel power plant technology, a further improvement in safety standards for nuclear power plants, rapid developments of nuclear fusion technology and corresponding increases in research funding;
17. atgādina, ka ogles piegādā no visā pasaulē esošiem krājumiem, no kuriem daži atrodas Eiropas Savienībā un nodrošina energoapgādi; tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu investēt projektos, kuru mērķis ir sniegt tīro ogļu integrētos tehnoloģiskos risinājumus, kuros būtu izmantota CO2 uztveršana un uzglabāšana, lai padarītu komerciāli dzīvotspējīgas tehnoloģijas, kas veicinās ilgtspējīgu elektroenerģijas ražošanu no oglēm;
Reiterates that coal stocks are spread very widely throughout the world and that the fact that the EU also has such stocks makes for security of supply; accordingly, welcomes the Commission proposal to invest in demonstration projects focusing on integrated clean coal technology solutions based on CO 2 capture and storage, the aim being to place these technologies, which will enable electricity to be generated from sustainable coal, on a commercially viable footing;
19. atzīmē, ka viena trešdaļa no ogļu spēkstacijām Eiropas Savienībā pārtrauks darboties pirms ilgtspējīgas oglekļa tehnoloģijas kļūs komerciāli dzīvotspējīgas, un aicina uz pārejas risinājumiem vides tiesību aktu un finansiālu pasākumu formā, kas ir saderīgi ar vides un ekonomiskām prasībām;
Notes that one third of the coal-fired power plants in the EU will reach the end of their useful life before ‘sustainable coal’ technologies become commercially viable and calls for transitional solutions in the form of environmental legislation and financial measures which are compatible with environmental and economic requirements;
21. prasa dalībvalstīm vienlīdzīgi sniegt finansiālus līdzekļus gan pētniecībai, attīstībai un inovācijai, gan demonstrējumu projektiem, kuru mērķis ir tīro ogļu tehnoloģiju attīstība;
Urges the Member States to commit financial resources on an equal scale to R&D and innovation on the one hand and demonstration projects with a view to developing clean coal technologies on the other;
par konvencionālajiem enerģijas avotiem un energotehnoloģiju
Conventional energy sources and energy technology
Konvencionālās enerģijas avoti un energotehnoloģija
Conventional energy sources and energy technology
par lidostu jaudu un lidlauka pakalpojumiem: ceļā uz efektīvāku politiku
on Airport capacity and ground handling: towards a more efficient policy
par lidostu jaudu un lidlauka pakalpojumiem: ceļā uz efektīvāku politiku
on Airport capacity and ground handling: towards a more efficiency policy
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Rīcības plāns saistībā ar lidostu jaudu, efektivitāti un drošumu Eiropā ( COM(2006)0819 ),
– having regard to the Commission's communication to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions - An action plan for airport capacity, efficiency and safety in Europe ( COM(2006)0819 ),
– ņemot vērā Komisijas ziņojumu par Padomes 1996. gada 15. oktobra Direktīvas 96/67/EK piemērošanu ( COM (2006)0821),
– having regard to the Commission's report on the application of Council Directive 96/67/EC of 15 October 1996 ( COM(2006)0821 ),
– ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Reģionālās attīstības komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu ( A6-0349/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Transport and Tourism and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on Employment and Social Affairs, the Committee on Regional Development and the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A6‑0349/2007 ),
A. tā kā globalizācijas un straujās ekonomiskās izaugsmes rezultātā Eiropas Savienībā pieaugs pieprasījums pēc lidojumiem (satiksme bez lidostu radītiem ierobežojumiem) vidēji par 4,3 % gadā un, ļoti iespējams, pat par 5,2 % gadā;
A. whereas globalisation and rapid economic growth will result, in the EU, in a growth in demand for flights (traffic without airport constraints) averaging at least 4.3% per annum and most probably as much as 5.2% per annum;
B. tā kā minēto apstākļu dēļ 2025. gadā pieprasījums pēc lidojumiem būs 2,5 reizes lielāks nekā 2003. gadā;
B. whereas, by the year 2025, this would result in a growth in demand for flights 2.5 times higher than that of 2003;
C. tā kā 2025. gadā, ņemot vērā visas jaunās investīcijas, vairāk nekā 60 lidostas nespēs apmierināt pieprasījumu parastajā darba laikā bez kavējumiem un ar pilnu pieprasījuma nodrošināšanu (tātad netiks apmierināts pieprasījums pēc 3,7 miljoniem lidojumu gadā);
C. whereas in 2025, with all new investments taken into account, more than 60 airports will be unable to handle the typical busy hourly demand without generating delays or unaccommodated demand (3.7 million flights a year would then be unaccommodated);
D. tā kā pašreizējās lidostas nespēj atbilstīgi paplašināties, tad viens no veidiem, kā atrisināt jautājumu ar lielo skaitu nenodrošināto lidojumu 2025. gadā, varētu būt papildu lidostu izveide pārslogoto galveno lidostu tuvumā;
D. whereas, given that existing airports cannot expand as required, one of the ways to handle the large number of unaccommodated flights in 2025 could be the construction of relief airports in the vicinity of their congested counterparts,
E. tā kā nepietiekamā jauda un arvien lielāks pieprasījums pēc lidojumiem, iespējams, radīs pieprasījumu pēc jaunām lielām lidostām (līdz pat 10 lidostām saskaņā ar Eurocontrol pētījuma datiem) un vidēja izmēra lidostām (līdz pat 15 lidostām saskaņā ar Eurocontrol datiem);
E. whereas the shortage of capacity and the increase in demand for flights will probably lead to demand for new major airports (up to 10 according to a Eurocontrol study) and medium-sized airports (up to 15 according to Eurocontrol),
F. tā kā šāda gaisa pārvadājumu nozares turpmākā attīstība Eiropā paredz steidzami veikt vajadzīgos pasākumi ES līmenī tās pilsoņu un visas ekonomikas labā;
F. whereas those future developments in the European air transport sector highlight the need to to anticipate the necessary steps to be taken at EU level for the benefit of Union citizens and of the EU economy as a whole;
G. tā kā efektīvi lidlauka pakalpojumi arī ir jāņem vērā, lai uzlabotu pašreizējo lidostu jaudu, paaugstinot lidostu caurlaides spēju;
G. whereas efficient ground-handling services also play a part in improving the use of current airport capacity by accelerating throughput in airports;
H. tā kā Direktīvas 96/67/EK par pieeju lidlauka sniegto pakalpojumu tirgum Kopienas lidostās
H. whereas full implementation of Directive 96/67/EC on access to the ground handling market at Community airports
OV L 272, 25.10.1996., 36. lpp. pilnīga īstenošana un tās iespējamie grozījumi, lai uzlabotu šo pakalpojumu sniegšanas efektivitāti, arī varētu uzlabot lidostu jaudas izmantošanu;
OJ L 272, 25.10.1996, p.36 and possible amendments thereto,in order to improve efficiency in the provision of those services, could also enhance the use of airport capacity;
I. tā kā tradicionālajām aviosabiedrībām, zemo cenu aviosabiedrībām, čarterreisu sabiedrībām, kravas pārvadājumu sabiedrībām un biznesa gaisa kuģiem ir atšķirīgas prasības attiecībā uz lidostu pakalpojumiem un laika nišu sadali;
I. whereas traditional airlines, low-cost airlines, charter companies, freight companies and business aircraft have different requirements in terms of airport services and slot allocation,
J. tā kā atbilstīga transporta infrastruktūra braucieniem uz lidostām un no tām, jo īpaši integrēta sabiedriskā transporta sistēma, ir svarīga lidostu infrastruktūras daļa,
J. whereas adequate transport infrastructure to and from airports, particularly in the form of an integrated public transport system, is an essential part of airport infrastructure,
Jaudas palielināšana
Building new capacities
6. ierosina ieviest pārskatu par faktisko pieprasījumu pēc infrastruktūras, kas nākotnē uzlabotu vispusīgu Eiropas lidostu jaudas plānu un varētu kļūt par vispārpieņemtu ES mēroga gaisa transporta prognožu mehānismu; uzsver, ka lidostas varētu izmantot šo mehānismu kā plānošanas shēmu jaudas palielināšanai, un ka uz pieprasījumu balstītai prognozei ir priekšrocība, jo tā sniedz reālu priekšstatu par gaisa transporta tirgus attīstību;
Proposes to introduce a survey of actual demand for infrastructure, which would improve any futurecomprehensive European airport capacity plan and could become an accepted EU-wide air transport forecasting mechanism; highlights that such a mechanism could be used by airports as a planning framework for capacity improvement and thatthe advantage of a demand-based forecast is that it provides a realistic market picture for the development of air transport;
atgādina šajā sakarā, ka lidostu pieejamībai ir ļoti liela nozīme un ka to veiksmīga iekļaušana transporta tīklā ir svarīgs komodalitātes priekšnosacījums;
recalls in this respect that the accessibility to airports is of great importance and that their successful integration in the transport network is an essential condition for co modality.