natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šīs darbības ietvers uzlaboto koncepciju talāku pilnveidi magnētiskās hermetizacijas shēmām, kas var sniegt potenciālu labumu kodolsintēzes spēkstacijām (koncentrējoties uz W7-X stellaratora iekārtas būvniecību), teoriju un modelēšanu, kas vērsta uz kodolsintēzes plazmas uzvedības visaptverošu izpratni, kā arī ar inerciālo hermetizāciju saistīto dalībvalstu civilās pētniecības darbību koordināciju, saziņas uzturēšanas darbības kontekstā.
The activities will include further development of improved concepts for magnetic confinement schemes with potential advantages for Fusion power stations (focussed on the completion of the construction of the W7-X stellarator device), theory and modelling aimed at a comprehensive understanding of the behaviour of fusion plasmas and co-ordination, in the context of a keep-in-touch activity, of Member States’ civil research activities on inertial confinement.
· Cilvēkresursi, izglītība un mācības
· Human resources, education and training
Starptautiskā kodolsintēzes enerģijas pētniecības projekta ITER izveide būs jauno pētniecības infrastruktūru sastāvdaļa ar spēcīgu Eiropas dimensiju.
The construction of the international fusion energy research project ITER will be an element of the new research infrastructures with a strong European dimension.
Tāds pats pamatojums kā grozījumam Nr. 2.
Same justification as Amendment 2.
I pielikuma virsraksts — Kodoldalīšanās un aizsardzība pret radiāciju
Annex 1, Nuclear Fission and Radiation Protection, Title
KODOLDALĪŠANĀS UN AIZSARDZĪBA PRET RADIĀCIJU
NUCLEAR FISSION AND RADIATION PROTECTION
AIZSARDZĪBA PRET RADIĀCIJU
NUCLEAR RADIATION PROTECTION
Kodolenerģijas nozares komerciālā darbība norit ilgāk nekā piecdesmit gadus, un tāpēc to nevar uzskatīt par pavisam jaunu tehnoloģiju.
The nuclear sector has been in commercial operation of over fifty years and thus it cannot be described as an infant technology.
Turklāt kodolenerģētikas nozares inženiertehniskā nodrošinājuma sistēmas katru gadu gūst ienākumus desmitiem miljardu eiro apmērā.
Furthermore, the nuclear utilities in Europe generate tens of billions of Euro in revenue each year.
Jaunu reaktoru sistēmu izveide, ja tāda vajadzība rastos, jāfinansē no pašu kodoliekārtu līdzekļiem.
The development of the new reactor systems, if any, should therefore be funded only by the nuclear utilities themselves.
Attiecībā uz visiem radiācijas izmantojuma veidiem — kā rūpniecībā, tā medicīnā —svarīgākajam principam ir jābūt cilvēka un vides aizsardzībai, tāpēc 7. pamatprogrammā galvenā vērība jāvelta aizsardzībai pret radiāciju.
In all uses of radiation, throughout industry and medicine alike, the overriding principle must be the protection of man and the environment that is why the focus of the FP7 should concentrate mainly on radiation protection.
I pielikums, Kodoldalīšanās un aizsardzība pret radiāciju, mērķis
Annex 1, Nuclear Fission and Radiation Protection, Objective
Izveidot pārdomātu zinātniski tehnisko bāzi, lai paātrinātu praktisko risinājumu attīstību radioaktīvo atkritumu ar ilgu pussabrukšanas periodu drošākai apsaimniekošanai , veicinātu drošāku, resursu izmantošanas ziņā efektīvāku un konkurētspējīgu kodolenerģijas izmantošanu , kā arī nodrošināt robustu un sociāli pieņemamu sistēmu cilvēka un vides aizsardzībai pret jonizējošā starojuma ietekmi.
Establishing a sound scientific and technical basis in order to accelerate practical developments for the safer management of long-lived radioactive waste, promoting safer, more resource-efficient and competitive exploitation of nuclear energy and ensuring a robust and socially acceptable system of protection of man and the environment against the effects of ionising radiation.
Izveidot pārdomātu zinātniski tehnisko bāzi, lai paātrinātu praktisko risinājumu attīstību radioaktīvo atkritumu un izlietotās degvielas drošākai apsaimniekošanai, piemērojot piesārņotāju maksas un piesardzības principus, kā arī nodrošināt robustu un sociāli pieņemamu sistēmu cilvēka un vides aizsardzībai pret agrākā, pašreizējā un nākotnes jonizējošā starojuma ietekmi.
Establishing a sound scientific and technical basis in order to accelerate practical developments for the safer management of radioactive waste, and spent fuel on the basis of polluter and precautionary principles, and ensuring a robust and socially acceptable system of protection of man and the environment against the effects of past, present and future ionising radiation.
Tāds pats pamatojums kā grozījumam Nr. 9.
Same justification as Amendment 9.
I pielikums, Kodoldalīšanās un aizsardzība pret radiāciju, pamatojuma 1. un 2. daļa
Annex 1, Nuclear Fission and Radiation Protection, Rationale
Kodolenerģija šobrīd rada vienu trešdaļu no visas ES patērētās elektroenerģijas un ir nozīmīgākais pašlaik pieejamās bezoglekļa bāzes elektroenerģijas avots.
N uclear power currently generates one third of all electricity consumed in the EU and is the most significant source of carbon-free base-load electricity presently available.
Eiropas kodolenerģētikas nozari kopumā raksturo progresīvu tehnoloģiju izmantošana, un tā rada nodarbinātību vairākiem simtiem tūkstošu cilvēku ar augstu prasmju līmeni.
The European nuclear sector as a whole is typified by cutting-edge technology and provides highly skilled employment for several hundred thousand people.
Kodolenerģija kā vietējs un uzticams enerģijas avots veicina ES neatkarību un piegāžu stabilitāti, vienlaikus augstāk attīstītās kodoltehnoloģijas piedāvā izredzes būtiski uzlabot resursu izmantošanu un efektivitāti, nodrošinot vēl augstākus drošības standartus un radot vēl mazāk atkritumu nekā šābrīža projekti.
As an indigenous and dependable source of energy, nuclear power contributes to the EU’s independence and security of supply, with more advanced nuclear technology offering the prospect of significant improvements in efficiency and use of resources, at the same time ensuring even higher safety standards and producing less waste than current designs.
Neņemot vērā Franciju, kas ir izņēmums, izmantojot kodolenerģiju šobrīd saražo mazāk nekā vienu trešdaļu no visas ES patērētās elektroenerģijas un ir nozīmīgākais pašlaik dažās dalībvalstīs pieejamās bezoglekļa bāzes elektroenerģijas avots.
Thanks mainly to the worldwide exception of France , n uclear power currently generates less than one third of all electricity consumed in the EU and is the most significant source of carbon-free base-load electricity presently available in few Member States.
Tomēr kodolenerģija aizņem tikai 15% no ES primārā patēriņa.
However, nuclear power does only cover 15% of the EU primary consumption.
Tomēr pastāv nozīmīgi jautājumi, kas skar šā enerģijas avota ilgstošu izmantošanu ES.
There are , however, important concerns that affect the continued use of this energy source in the EU.
Būtiskākie no tādiem ir reaktora darbības drošums un atkritumu ar ilgu pusssabrukšanas periodu apsaimniekošana, saistībā ar ko norit nepārtraukts darbs tehniskā līmenī, bet vajadzīgi arī kopēji politiski un sabiedriski centieni.
The key issues are operational reactor safety and management of long-lived waste, both of which are being addressed through continued work at the technical level, though allied political and societal inputs are also required.
Attiecībā uz visiem radiācijas izmantojuma veidiem – kā rūpniecībā, tā medicīnā – svarīgākais princips ir cilvēka un vides aizsardzība .
In all uses of radiation, throughout industry and medicine alike, the overriding principle is the protection of man and the environment.
Pastāv nozīmīgi jautājumi, kas skar šā enerģijas avota ilgstošu izmantošanu ES.
There are important concerns that affect the continued use of this energy source in the EU.
Būtiskākie no tādiem ir paaugstināts terorisma risks un ieroču izplatīšanas draudi , reaktora darbības drošums un radioaktīvo atkritumu , jo īpaši ar ilgu pusssabrukšanas periodu, apsaimniekošana, saistībā ar ko norit nepārtraukts darbs tehniskā līmenī, bet vajadzīgi arī kopēji politiski un sabiedriski centieni.
The key issues are an increased risk of terrorism and proliferation threats, operational reactor safety and management of radioactive waste, in particular the long lived both of which are being addressed through continued work at the technical level, though allied political and societal inputs are also required.
Attiecībā uz visiem radiācijas izmantojuma veidiem – kā rūpniecībā, tā medicīnā – svarīgākajam principam ir jābūt cilvēka un vides aizsardzībai.
In all uses of radiation, throughout industry and medicine alike, the overriding principle must be the protection of man and the environment.
I pielikums, Kodoldalīšanās un aizsardzība pret radiāciju, radioaktīvo atkritumu apsaimniekošana
Annex 1, Nuclear Fission and Radiation Protection, Activities, Management of radioactive waste
Radioaktīvo atkritumu apsaimniekošana
Management of radioactive waste
Radioaktīvo atkritumu apsaimniekošana un to ietekme uz sabiedrību un vidi
Management of radioactive waste and social and environmental impacts
Uz īstenošanu orientētas pētniecības un attīstības darbības saistībā ar izlietotās degvielas un radioaktīvo atkritumu ar ilgu pussabrukšanas periodu dziļu ģeoloģisku apglabāšanu un attiecīgā gadījumā demonstrējumi saistībā ar tehnoloģijām un drošību, kā arī lai pamatotu vienota Eiropas uzskata attīstību atkritumu apsaimniekošanas un apglabāšanas galvenajos jautājumos.
Implementation oriented r esearch and development activities on deep geological disposal of spent fuel and long-lived radioactive waste and, as appropriate, demonstration on the technologies and safety, and to underpin the development of a common European view on the main issues related to the management and disposal of waste.
Pētniecība par dažādām atkritumu apsaimniekošanas praksēm, kuru mērķis ir tādu sociālu, ekonomisku, tiesisku un vides aizsardzības kritēriju izstrāde, kuru īstenošanas rezultātā visā atkritumu uzglabāšanas laikā tiktu panākts nepārprotami drošs to nemainīgums.
R esearch on the various existing waste management practices towards the development of social, economical, legal and environmental criteria leading to unambiguously prove permanence over the lifetime of the storage.
Katras dalībvalsts tiesību aktos ir paredzēts līdzekļu īpatsvars, kas jārezervē radioaktīvo atkritumu likvidēšanai.
Under the laws within each Member State a percentage of which is supposed to be put aside for the disposal of radioactive waste.
Šādi fondi varētu sasniegt simtiem miljardu eiro, turpretī ES fondu ieguldījums šajā procesā varētu būt minimāls.
These funds should eventually contain hundreds of billions of Euro and the contribution that the EU funds make to this process can only be minimal.
Tāpēc Septītajā pamatprogrammā ir jāparedz zināma summa no ierobežotajiem publiskajiem līdzekļiem pašreizējās kodolatkritumu apsaimniekošanas pieredzes pētīšanai attiecībā uz kopīgajiem specifiskiem kritērijiem, kuru īstenošanas rezultātā visā atkritumu uzglabāšanas laikā tiktu panākts drošs to nemainīgums.
Therefore, the FP7 must devote its limited amount of public money into the research of common specific criteria of existing nuclear waste management practices leading to unambiguously prove permanence over the lifetime of the storage.
I pielikums, Kodoldalīšanās un aizsardzība pret radiāciju, reaktoru sistēmas
Annex 1, Nuclear Fission and Radiation Protection, Activities, Reactor systems
Reaktoru sistēmas
∙ Reactor systems
I pielikums, Kodoldalīšanās un aizsardzība pret radiāciju, darbības, aizsardzība pret radiāciju
Annex I, Nuclear Fission and Radiation Protection, Activities, Radiation Protection
Pētījumi, jo īpaši par zemu devu radīto risku, par izmantojumu medicīnā un avāriju pārvaldību, lai radītu zinātnisko bāzi robustai, taisnīgai un sociāli pieņemamai aizsardzības sistēmai, kas nevajadzīgi neierobežos radioaktīvā starojuma pozitīvās un plaši izpaltītās lietojuma iespējas medicīnā un rūpniecībā (ieskaitot kodolenerģijas ražošanu).
Research, in particular on the risks from low doses, on medical uses and on the management of accidents, to provide the scientific basis for a robust, equitable and socially acceptable system of protection that will not unduly limit the beneficial and widespread uses of radiation in medicine and industry (including the generation of nuclear energy).
Pētījumi, lai iespējami mazinātu radioloģiskā un kodolterorisma draudus un mazinātu to ietekmi.
Research to minimise the threat posed by nuclear and radiological terrorism and mitigate its impact.
Nodrošināt robustu un sociāli pieņemamu cilvēku un vides aizsardzības sistēmu pret jonizējošā starojuma iedarbību.
Ensuring a robust and socially acceptable system of protection of man and the environment against the effects of ionising radiation.
Lai saglabātu labvēlīgo stāvokli, kāds sasniegts iepriekšējās pētnieciskās darbības rezultātā, aizsardzības pret radiāciju uzlabošanu jāturpina izvirzīt par prioritāti.
The improvement of radiation protection continues to be a priority area, in order to keep the advantages gained through past research activities.
Vienota informācijas tīkla par pieejamiem resursiem izveide kopā ar Eiropas pievienotās vērtības izstrādi, kas jāveic pētniecībā iesaistīto dalībnieku kopīgiem spēkiem.
The Networking of existing resources and the generation of European added value by bringing together research actors.
Joprojām ir nepieciešama modrība, lai nodrošinātu Kopienas labās reputācijas saglabāšanu drošības jomā.
Vigilance is still required to ensure a continuation of the Community’s outstanding safety record.
Eiropā ir veikti pretpasākumi kodolnegadījumu draudu novēršanai, ieguldot līdzekļus pētniecībā attiecībā uz aizsardzību pret radiāciju, lai izprastu pamatlielumus, tādus kā doza un risks, un lai izstrādātu pienācīgu standartu un noteikumu pamatu, kā arī lai veidotu pietiekamu zinātnisku fonu smagu avāriju seku mazināšanai.
Europe has responded to threats of nuclear incidents by investing into radiation protection research to understand basic properties such as dose and risk, to form a sound basis for standards and regulations, and to have sufficient scientific background to mitigate the consequences of a serious accident.
Medicīnā ļoti strauji tiek ieviestas jaunas tehnoloģijas, kas izmanto jonizējošo starojumu.
New medical technology using ionising radiation is being introduced very fast in medicine.
Turpmāk jāturpina novērtēt pacienta dozimetriju un kvalitātes kritērijus, lai varētu saglabāt riska un ieguvuma attiecību.
Patient doses and quality criteria need to be further evaluated to allow the risk-benefit balance to be maintained.
Dozu novērtējums ir gandrīz visu procedūru un noteikumu par aizsardzību pret radiāciju un jonizējošā starojuma lietojumu medicīnā pamatā.
Assessment of doses is the basis of nearly all procedures and regulations in radiological protection and in medical applications of ionising radiation.
Pētniecība dozimetrijas jomā ir joprojām nozīmīga, lai saglabātu Eiropas kompetenci gan attiecībā uz iekšējās apstarošanas, gan ārējā apstarojuma dozimetrijas jomu, kā arī zinātnisko atziņu atbilstīgas noturības nodrošināšanai.
Research in the area of dosimetry remains important in terms of maintaining European competence, both in the area of internal and external dosimetry and to ensure adequate sustainability of expertise.
Pašreizējās aizsardzības pret radiāciju sistēmai tiek izvirzīti tādi risināmi uzdevumi kā novērotās radiācijas blakusparādības un dozu koncepcijas atbilstība riska novērtēšanai.
The current system of radiological protection is being challenged by the observation of non-targeted effects of radiation and by questions about the adequacy of the concept of dose to estimate risk.
· Zemu dozu un ieilgušas iedarbības riska kvantitatīva noteikšana Radiobioloģijā un attiecībā uz zemu dozu ietekmi uz veselību galvenā risināmā problēma ir novērotā individuālā jutība pret radiāciju.
· Quantification of risks for low and protracted exposures In radiobiology and regarding the health effects of low doses a major challenge is the observation of individual sensitivity to radiation.
Šajā pētniecības jomā specifiskās noteiktās tēmas ir agrīnās un kavētās šūnu un audu atbildes reakcijas uz jonizējošo starojumu un izpratne, kā attīstās vai neattīstās ļaundabīgie audzēji.
Specific topics identified in this research area are early and delayed cell and tissue responses to ionising radiation and understanding the development of cancer and non cancer effects.
Papildu tēmas akcentē jautājumus, kas tieši attiecas uz ieteikumiem aizsardzībai pret radiāciju.
Additional topics are focused on questions directly related to radiation protection recommendations.
Šo jautājumu risināšanā nepieciešami citu pētniecības jomu ieguldījumi, tostarp epidemioloģijas, radiobioloģijas, dozimetrijas un radioekoloģijas.
They require input from other research areas such as epidemiology, radiobiology, dosimetry or radioecology.
· Apstarošana medicīniskos nolūkos
· Medical Uses of Radiation
Dažu jauno tehnoloģiju pacientu dozas un attēlu kvalitāte vēl joprojām nav zināma, un jāveic liela pacientu loka novērtēšana.
Patient doses and image quality for some of these new techniques are still not known and evaluation in large cohorts of patients should be made.
Dozu lielumi un to attiecība pret attēlu kvalitāti ir nepieciešama, lai ārsti varētu veikt atbilstīgas individuālas riska un ieguvuma attiecības analīzes.
The dose values and their relation to image quality are necessary to allow medical doctors to perform appropriate individual risk-benefit analyses.
Šāda informācija ir arī nepieciešama turpmākiem epidemioloģiskiem pētījumiem.
This information is also required for further epidemiology studies.
Risināmās zinātniskās problēmas ir noteiktas piecās jomās:
Scientific challenges are identified in five areas:
1) augstas enerģijas dozimetrija medicīniskās terapijas pielietojumā,
(1) High energy dosimetry for medical therapy applications,
2) dozimetrija staru terapijas nolūkos,
(2) Dosimetry for targeted radiation therapy,
3) darba vietu dozimetrija un dabīgo starojuma avotu iedarbība (tostarp kosmiskā radiācija un radons),
(3) Workplace dosimetry and natural exposures (including cosmic radiation and radon),
4) dozimetrija negadījumu un avāriju situācijās (ievainoto un cietušo šķirošana) un
(4) Dosimetry in emergency situations (triage) and
5) dozimetrija un aprīkojums.
(5) Dosimetry and instrumentation.
Lielākajā dozimetrijas procedūru daļā pastāv noteikta korelācija starp dažādām lietošanas jomām.
In most dosimetric procedures, there exists a strong correlation between the different application areas.
Visās radiācijas dozimetrijas darbības jomās visām ieinteresētajām personām ir svarīgi jautājumi par dozimetrijas kvantitāti un modernām dozimetriskām metodēm.
In all fields of radiation dosimetry there is a joint interest in questions of dosimetric quantities and modern dosimetric methods.
· Ārkārtēju situāciju vadība, rehabilitācija un radioekoloģija
· Emergency Management, Rehabilitation and Radioecology
Ir noteikti šādi risināmi uzdevumi:
The challenges identified are:
1) aizsargāt cilvēku un vidi no ekosistēmu radioaktīvā piesārņojuma kaitīgās ietekmes,
(1) to protect man and the environment from adverse effects of radioactive contamination of ecosystems,
2) novērtēt tā ekosistēmu radioaktīvā piesārņojuma ilgtermiņa sekas, ko izraisījuši kodolatkritumu glabātavās esošie radionuklīdi ar ilgu pussabrukšanas periodu, kā arī NORM situācijās ( ko izraisījuši dabiskās izcelsmes radionuklīdi) , un
(2) to assess the long-term consequences of radioactive contamination of ecosystems by long-lived radionuclides from repositories for nuclear waste and for NORM situations, and
3) uzlabot pamatzināšanas par galvenajiem procesiem.
(3) to improve fundamental knowledge of key processes.“
Sk. grozījumu Nr. 5.
See Amendment 5.
I pielikums, Kodoldalīšanās un aizsardzība pret radiāciju, infrastruktūra
Annex 1, Nuclear Fission and Radiation Protection, Activities, Infrastructures
I pielikums, Kodoldalīšanās un aizsardzība pret radiāciju, cilvēkresursi un mācības
Annex 1, Nuclear Fission and Radiation Protection, Activities, Human resources and training
Atbalsts zinātniskās kompetences un cilvēkresursu saglabāšanai un pilnveidei, lai kodolenerģijas nozarē garantētu atbilstoši kvalificētu pētnieku un darbinieku pieejamību ilgākā termiņā .
To support the retention and further development of scientific competence and human capacity in order to guarantee the availability of suitably qualified researchers and employees in the nuclear sector over the longer term.
Atbalsts zinātniskās kompetences un cilvēkresursu saglabāšanai un pilnveidei, lai kodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšanas jomā garantētu atbilstoši kvalificētu pētnieku un darbinieku pieejamību.
To support the retention and further development of scientific competence and human capacity in order to guarantee the availability of suitably qualified researchers and employees in the field of decommissioning nuclear installations ..
Pēdējo 15 gadu laikā līdz 2004. gada beigām ES 25 dalībvalstu teritorijā tika slēgtas 22 kodolelektrostacijas, un, tā kā jaunas nozīmīgas kodoliekārtas nav uzbūvētas, ekspluatācijā esošo kodolelektrostaciju vidējais darbības ilgums nemitīgi pieaug.
At the end of 2004, 22 plants have been shut-down over the last 15 years in the EU25 and, in the absence of significant new built, the average age of operating nuclear power plants has been increasing steadily.
Ir jāpārtrauc arī pētniecības reaktoru ekspluatācija.
Research reactors have to be decommissioned as well.
Tāpēc ir vajadzīgs pietiekams skaits pētnieku un darbinieku kodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšanas jomā, jo tā turpmāk kļūs arvien nozīmīgāka.
It is therefore important to have sufficient researchers and employees in the field of decommissioning nuclear installations, which will become more and more important with time.
I pielikums, Kopīgā pētniecības centra darbības kodolenerģijas jomā, virsraksts
Annex 1, Nuclear Activities of the Joint Research Centre, title
KOPĪGĀ PĒTNIECĪBAS CENTRA DARBĪBAS KODOLENERĢIJAS JOMĀ
NUCLEAR ACTIVITIES OF THE JOINT RESEARCH CENTRE
ZINĀŠANAS ES POLITIKAS VEIDOŠANAI
KNOWLEDGE FOR EU POLICY MAKING
I pielikums, Kopīgā pētniecības centra darbības kodolenerģijas jomā, mērķis
Annex 1, Nuclear Activities of the Joint Research Centre, Objective
Sniegt uz klientu orientētu zinātnisko un tehnoloģisko atbalstu ES kodolenerģijas politikas veidošanas procesā, nodrošinot atbalstu pastāvošo politiku īstenošanai un uzraudzībai, vienlaikus elastīgi reaģējot uz jaunas politikas vajadzībām.
To provide customer driven scientific and technical support to the EU policy making process in the nuclear field, ensuring support to the implementation and monitoring of existing policies while flexibly responding to new policy demands.
Sniegt uz klientu orientētu zinātnisko un tehnoloģisko atbalstu ES kodolenerģijas politikas veidošanas procesā, vienlaikus piemērojoties mainīgās politikas vajadzībām.
To provide customer driven scientific and technical support to the EU policy making process in the nuclear field, while adapting to changing policy demands
Ar šo grozījumu ir mēģināts orientēt ES politikas veidotājus uz nākotnes vajadzībām, t.i.,izstrādāt saprātīgu enerģijas ekonomijas sistēmu, kas balstīta uz enerģijas taupīšanas pasākumiem, energoefektivitāti un atjaunīgās enerģijas veidu izmantošanu.
The whole concept of this amendment is to provide the knowledge for the EU policy makers towards the future, i.e. towards an intelligent energy economy based on energy conservation measures, energy efficiency and renewables.
I pielikums, Kopīgā pētniecības centra darbības kodolenerģijas jomā, pamatojums
Annex 1, Nuclear Activities of the Joint Research Centre, Rationale
ES kompetence ir atzīta daudzos kodoltehnoloģijas aspektos, un tās pamatā ir spēcīga iepriekšēju panākumu bāze šajā jomā.
The EU has a recognised competence in many aspects of nuclear technology, and this is built on a solid basis of past successes in the domain.