natgillin/translations-raw huggingface dataset:
4. atzinīgi novērtē to, ka Konstitūcijas projektā ir iekļauta Eiropas Savienības demokrātijai veltīta nodaļa un Eiropas Savienības princips, saskaņā ar kuru lēmumu pieņemšanas procesam ir jābūt pēc iespējas pārredzamākam un tuvākam pilsoņiem; uzsver Kopienas iestāžu atbildības svarīgumu pret pilsoņiem un nepieciešamību nodrošināt pilsoņiem un viņu organizācijām piekļuvi tiesām, īpaši vides jomā, saskaņā ar ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Orhūsas konvenciju.
Welcomes the incorporation into the draft Constitution of a chapter devoted to the democratic life of the Union and the principle that decisions must be taken in the most transparent manner possible and at a level as close as possible to citizens; emphasises the significance of the responsibility borne by the Community institutions vis-à-vis citizens and the need for citizens and their organisations to have access to justice, in particular in the area of the environment, in accordance with the UN ECE’s Aarhus Convention.
Adamos Adamou, Georgs Andrejevs, Irena Belohorská, Johannes (Hans) Blokland, John Bowis, Frederika Brepoels, Hiltrud Breyer, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Jillian Evans, Anne Ferreira, Alessandro Foglietta, Norbert Glante, Françoise Grossetete, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Mary Honeyball, Caroline F. Jackson, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Holger Krahmer, Urszula Krupa, Peter Liese, Jules Maaten, Linda McAvan, Marios Matsakis, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Péter Olajos, Dimitrios Papadimoulis, Adriana Poli Bortone, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Dagmar Roth-Behrendt, Guido Sacconi, Karin Scheele, Richard Seeber, Jonas Sjöstedt, María Sornosa Martínez, Thomas Ulmer, Marcello Vernola, Anja Weisgerber, Åsa Westlund
Adamos Adamou, Georgs Andrejevs, Irena Belohorská, Johannes (Hans) Blokland, John Bowis, Frederika Brepoels, Hiltrud Breyer, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Jillian Evans, Anne Ferreira, Alessandro Foglietta, Norbert Glante, Françoise Grossetête, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Mary Honeyball, Caroline F. Jackson, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Holger Krahmer, Urszula Krupa, Peter Liese, Jules Maaten, Linda McAvan, Marios Matsakis, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Péter Olajos, Dimitrios Papadimoulis, Adriana Poli Bortone, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Dagmar Roth-Behrendt, Guido Sacconi, Karin Scheele, Richard Seeber, Jonas Sjöstedt, María Sornosa Martínez, Thomas Ulmer, Marcello Vernola, Anja Weisgerber, Åsa Westlund
RŪPNIECĪBAS, PĒTNIECĪBAS UN ENERĢĒTIKAS KOMITEJAS ATZINUMS
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja aicina Konstitucionālo jautājumu komiteju kā atbildīgo komiteju tās rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Industry, Research and Energy calls on the Committee on Constitutional Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
1. atzinīgi novērtē sasniegtos uzlabojumus, kas izpaužas mērķu precizēšanā un procedūras vienkāršošanā attiecībā uz Eiropas komunikāciju tīkliem un rūpniecību;
Welcomes the improvement brought about in terms of clarification of objectives and simplification of procedure concerning the fields of Trans-European Networks (TENs) and the industry;
4. atbalsta kā pagaidu pasākumu un ņemot vērā Euratom līguma termiņa beigšanos Euratom līguma atdalīšanu no Konstitucionālā līguma un Euratom Kopienas juridiskās personas atdalīšanu no Eiropas Savienības jaunās juridiskās personas;
Supports, as an interim measure and with a view to the expiry of the Euratom Treaty, the separation of the Euratom Treaty from the Constitutional Treaty and the separation of the Euratom Community's legal personality from the European Union's new legal personality;
a) pēc rakstura ir starpvaldību līgums un tādēļ var neatbilst Konstitucionālā līguma loģikai,
a) being intergovernmental in nature may not conform to the Constitutional Treaty's logic,
b) patstāvīgi nosaka kopējo muitas tarifu, kas var būt nesavienojams ar ES ekskluzīvo kompetenci šajā jomā,
b) setting up its own common customs tariff may not be compatible with the Union's exclusive competence in this area,
c) patstāvīgi īstenojot ārējās attiecības, nav saskaņots ar ES ārējo darbību,
c) implementing its own external relations is not consistent with the Union's external action,
d) patstāvīgas iestādes noteikumu un atsevišķu darbību un politiku attiecībā uz pētniecību, ieguldījumiem un sadarbību saglabāšana var neatbilst Konstitucionālā līguma loģikai,
d) retaining its own institutional provisions and separate actions and policies over research , investment and co-operation may not be compatible with the logic of the Constitutional Treaty,
Pētniecība un tehnoloģiskā attīstība
Research and technological development
a) fundamentāli pētījumi nav ietverti kā prioritāte,
a) basic research is not included as a priority,
b) Nicas līgumam pievienotais protokols par Eiropas Ogļu un tērauda kopienu (EOTK) nav sasaistījis jaunizveidoto “Ogļu un tērauda izpētes fondu” ar pamatprogrammu saskaņā ar likumdošanas procedūru (t.i., koplēmumu un kvalificēta vairākuma balsojumu),
b) the Protocol on the European Coal and Steel Community (ECSC) annexed to the Treaty of Nice has not linked the newly created 'Research Fund for Coal and Steel' to the framework programme under the legislative procedure (i.e. co-decision and qualified majority voting),
8. izsaka nožēlu, ka attiecībā uz jauninājumiem un pētniecību nav norādes par vispārīgu apspriešanos ar Reģionu komiteju; aicina skaidri norādīt uz jauninājumu un pētniecības reģionālo aspektu.
Regrets the lack of reference to general consultation of the Committee of the Regions in matters of innovation and research; calls for the regional aspect of innovation and research to be mentioned explicitly.
Richard James Ashworth , Ivo Belet , Šarūnas Birutis , Jan Březina , Pilar del Castillo Vera , Jorgo Chatzimarkakis , Giles Chichester , Garrelt Duin , Lena Ek , Nicole Fontaine , Adam Gierek , Umberto Guidoni , András Gyürk , Fiona Hall , David Hammerstein Mintz , Rebecca Harms , Romana Jordan Cizelj , Werner Langen , Pia Elda Locatelli , Eluned Morgan , Angelika Niebler , Reino Paasilinna , Pier Antonio Panzeri , Umberto Pirilli , Miloslav Ransdorf , Vladimír Remek , Herbert Reul , Teresa Riera Madurell , Mechtild Rothe , Paul Rübig , Andres Tarand , Britta Thomsen , Patrizia Toia , Claude Turmes , Nikolaos Vakalis , Alejo Vidal-Quadras Roca , Dominique Vlasto
Richard James Ashworth, Ivo Belet, Šarūnas Birutis, Jan Březina, Pilar del Castillo Vera, Jorgo Chatzimarkakis, Giles Chichester, Garrelt Duin, Lena Ek, Nicole Fontaine, Adam Gierek, Umberto Guidoni, András Gyürk, Fiona Hall, David Hammerstein Mintz, Rebecca Harms, Romana Jordan Cizelj, Werner Langen, Pia Elda Locatelli, Eluned Morgan, Angelika Niebler, Reino Paasilinna, Pier Antonio Panzeri, Umberto Pirilli, Miloslav Ransdorf, Vladimír Remek, Herbert Reul, Teresa Riera Madurell, Mechtild Rothe, Paul Rübig, Andres Tarand, Britta Thomsen, Patrizia Toia, Claude Turmes, Nikolaos Vakalis, Alejo Vidal-Quadras Roca, Dominique Vlasto
María del Pilar Ayuso González , Etelka Barsi Pataky , Zdzisław Kazimierz Chmielewski , Dorette Corbey , Avril Doyle , Françoise Grossetete , Malcolm Harbour , Satu Hassi , Erika Mann , Giovanni Pittella
María del Pilar Ayuso González, Etelka Barsi Pataky, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Dorette Corbey, Avril Doyle, Françoise Grossetête, Malcolm Harbour, Satu Hassi, Erika Mann, Giovanni Pittella
REĢIONĀLĀS ATTĪSTĪBAS KOMITEJAS ATZINUMS
OPINION OF THE COMMITTEE ON REGIONAL DEVELOPMENT
par projektu Līgumam, ar ko izveido Konstitūciju Eiropai
on the Treaty establishing a Constitution for Europe
Par atzinumu atbildīgais referents:
Rapporteur pour avis:
Reģionālās attīstības komiteja aicina par šo jautājumu atbildīgo Konstitucionālo jautājumu komiteju rezolūcijas priekšlikumā, ko tā pieņems, iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Regional Development calls on the Committee on Constitutional Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
– ņemot vērā katras dalībvalsts attiecīgajā konstitūcijā noteikto dalībvalsts teritoriālo sadalījumu,
- having regard to the territorial organisation of each Member State provided for in their respective constitutions,
A. tā kā Pamattiesību hartas preambulā, kas ir iekļauta Konstitūcijas projekta II sadaļā, ir atzīta dalībvalstu “nacionālā identitāte un to valsts iestāžu struktūra valsts, reģionālā un vietējā līmenī”;
A. whereas the Preamble to the Charter of Fundamental Rights, incorporated in Title II of the draft Constitution, recognises the "national identities of the Member States and the organisation of their public authorities at national, regional and local levels",
B. tā kā Eiropas Savienības pamatā ir valsts un pilsoņa divkārša leģitimitāte, kā noteikts Konstitūcijas projekta I-1. pantā;
B. whereas the European Union is based on the dual legitimacy of the State and of the citizen as established in Article I-1 of the draft Constitution,
C. atgādinot reģionālo un vietējo iestāžu nozīmi Eiropas veidošanas procesā; tā kā Konstitūcijas projekta I-5. pantā kā neatņemama dalībvalstu nacionālās identitātes daļa ir skaidri atzīta reģionālā un vietējā autonomija;
C. recalling the role of the regional and local authorities in the European project; whereas Article 1-5 of the draft Constitution explicitly refers to regional and local self-government as an integral part of the identity of the Member States,
D. tā kā Reģionu komiteja kopā ar Eiropas Parlamentu ir aicināta uzņemties nozīmīgu lomu vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanā Savienības darbā;
D. whereas the Committee of the Regions is called upon to play a significant role, together with the European Parliament, in involving local and regional governments in the work of the Union,
E. tā kā subsidiaritātes princips ir viens no Eiropas veidošanas procesa stūrakmeņiem un Konstitūcijas projektā pamatoti palielināja tā nozīmi;
E. whereas the principle of subsidiarity is one of the cornerstones of the European project, whereas it has been appropriately reinforced under the Draft Constitution,
1. atzinīgi vērtē to, ka Konstitūcijas projektā atbilstīgi starptautiskajiem tiesību aktiem atzīst un nodrošina dalībvalstu nacionālo identitāti;
Is gratified to see that the draft Constitution recognises and guarantees the national identity of the Member States, in accordance with international law;
5. atzinīgi vērtē to, ka ne tikai ekonomikas un sociālā, bet arī teritoriālā kohēzija ir atzīta par vienu no Savienības mērķiem un dalītajām kompetencēm; tomēr izsaka nožēlu, ka nav skaidri atzīta šīs kohēzijas finanšu dimensija;
Is gratified to see that territorial cohesion and not just economic and social cohesion has been recognised as an objective and as a shared competence of the Union; regrets, however, the fact that the financial dimension of cohesion is not explicitly recognised;
Atzinuma sagatavotājs/-a: Iecelšanas datums
Drafts(wo)man Date appointed
Grozījumu pieņemšanas datums
Date suggestions adopted
Alfonso Andria , Stavros Arnaoutakis , Jean Marie Beaupuy , Adam Jerzy Bielan , Jana Bobošíková , Graham Booth , Bairbre de Brún , Giovanni Claudio Fava , Gerardo Galeote Quecedo , Iratxe García Pérez , Eugenijus Gentvilas , Lidia Joanna Geringer de Oedenberg , Zita Gurmai , Marian Harkin , Konstantinos Hatzidakis , Jim Higgins , Alain Hutchinson , Carlos José Iturgaiz Angulo , Mieczysław Edmund Janowski, Gisela Kallenbach , Tunne Kelam , Miloš Koterec , Constanze Angela Krehl , Jamila Madeira , Sérgio Marques , Ioannis Matsis , Miroslav Mikolášik , Francesco Musotto , James Nicholson , Lambert van Nistelrooij , István Pálfi , Francisca Pleguezuelos Aguilar , Elisabeth Schroedter , Alyn Smith , Grażyna Staniszewska , Catherine Stihler , Margie Sudre , Salvatore Tatarella , Kyriacos Triantaphyllides
Alfonso Andria, Stavros Arnaoutakis, Jean Marie Beaupuy, Adam Jerzy Bielan, Jana Bobošíková, Graham Booth, Bairbre de Brún, Giovanni Claudio Fava, Gerardo Galeote Quecedo, Iratxe García Pérez, Eugenijus Gentvilas, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Zita Gurmai, Marian Harkin, Konstantinos Hatzidakis, Jim Higgins, Alain Hutchinson, Carlos José Iturgaiz Angulo, Mieczysław Edmund Janowski, Gisela Kallenbach, Tunne Kelam, Miloš Koterec, Constanze Angela Krehl, Jamila Madeira, Sérgio Marques, Ioannis Matsis, Miroslav Mikolášik, Francesco Musotto, James Nicholson, Lambert van Nistelrooij, István Pálfi, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Elisabeth Schroedter, Alyn Smith, Grażyna Staniszewska, Catherine Stihler, Margie Sudre, Salvatore Tatarella, Kyriacos Triantaphyllides
Philip Bradbourn , Jan Březina , Ole Christensen , Mojca Drčar Murko , Richard Falbr , Richard Seeber , Thomas Ulmer , Daniel Varela Suanzes-Carpegna
Philip Bradbourn, Jan Březina, Ole Christensen, Mojca Drčar Murko, Richard Falbr, Richard Seeber, Thomas Ulmer, Daniel Varela Suanzes-Carpegna
lauksaimniecības komitejas atzinums
OPINION of the Committee on Agriculture
par Eiropas Konstitucionālā līguma projektu
on the Treaty establishing a Constitution for Europe
Eiropas Parlaments ir ilgi cīnījies, lai panāktu koplēmuma procedūru lauksaimniecības jomā.
The European Parliament has had to battle long and hard for codecision in the area of agriculture.
Jau gandrīz pusgadsimtu, kopš darbojas kopējā lauksaimniecības politika, Eiropas Parlaments un tā Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja ir darbojusies tikai kā padomdevēja.
Since the launch of the common agricultural policy almost half a century ago, the European Parliament and its Committee on Agriculture and Rural Development have played only an advisory role.
Pat vēl tagad Lauksaimniecības ministru padome var neņemt vērā Eiropas Parlamenta viedokli un bez jebkādas demokrātiskas kontroles rīkoties ar gandrīz pusi no Eiropas Savienības budžeta.
Even today the Council of Agriculture Ministers may choose to ignore the opinion of the European Parliament and take charge of just under half of the Union's budget without any democratic scrutiny.
Šāds demokrātijas trūkums pēdējās desmitgadēs nav ļāvis realizēt vajadzīgās reformas un ir izraisījis ievērojamas krīzes sabiedrības veselības, vides un dzīvnieku labturības jomā.
This democratic deficit has made necessary reforms impossible for decades and provoked major crises in public health, the environment and animal welfare.
Ja Eiropas Parlaments būtu iesaistīts lēmumu pieņemšanā par drošības un kontroles pasākumiem, GSE krīze nebūtu sasniegusi tik katastrofālus apmērus.
The BSE crisis would not have reached such catastrophic proportions if Parliament had been involved in the decisions on precautionary and control measures.
Eiropas Parlaments un īpaši Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja nekad nav samierinājusies ar šādu demokrātijas trūkumu.
The European Parliament, and particularly the Committee on Agriculture and Rural Development, has never been able to accept this democratic deficit.
Tas neoficiālā veidā ir bieži panācis koplēmuma procedūras ar Padomi izmantošanu, nesniedzot atzinumus un kavējot sarunu procesu ar Komisiju.
Unofficially, it has often imposed a form of codecision with the Council by withholding its opinions and suspending dealings with the Commission.
Atzinīgi vērtējams ir tas, ka kopš Amsterdamas Līguma stāšanās spēkā koplēmuma procedūru attiecina vismaz uz vides, pārtikas nekaitīguma un patērētāju aizsardzības jomām.
It is to be welcomed that, since the Amsterdam Treaty, the codecision procedure has at least been applied in the areas of environment, food safety and consumer protection.
Taču kopējā lauksaimniecības politika ar tās tirgus kopīgās organizācijas ietekmīgajiem instrumentiem, kā arī ar ieguldījumu un ienākumu atbalstu vēl joprojām nav Eiropas vienīgās tiešās vēlēšanās ievēlētās un tādēļ demokrātiski likumīgās iestādes kontrolē.
However, the common agricultural policy with its powerful instruments of the common organisation of the markets and investment and income subsidies is still not under the supervision of the only European institution to be directly elected and therefore democratically legitimate.
Tikai ar Eiropas Konventa Konstitūcijas projektu lielāka demokrātiskā leģitimitāte ir patiešām kļuvusi iespējama.
It is only with the European Convention's draft Constitution that greater democratic legitimacy has become a real prospect.
To panāca, neskatoties uz spēcīgu pretestību no atsevišķām dalībvalstīm, kuras baidījās, ka samazināsies to ienākumi no Eiropas Savienības budžeta.
This is in spite of strong opposition from some Member States fearing a reduction in national revenue from the EU budget.
Turpmāk visus pamatlēmumus saistībā ar lauksaimniecības politiku pieņems koplēmuma procedūrā, iesaistot Eiropas Parlamentu.
From now on, all basic decisions on agricultural policy will be subject to codecision by the European Parliament.
Tomēr atsevišķās jomās, īpaši kvotu, cenu un kvantitātes ierobežojumu noteikšanā Konstitūcijas projektā iekļautais risinājums pašreizējo stāvokli pasliktina vēl vairāk; ir paredzēts, ka par šiem jautājumiem lems Padome, neiesaistot Eiropas Parlamentu.
However, in certain areas, in particular the setting of quotas, prices and quantitative restrictions, the draft Constitution proposes a worsening of the current situation: the Council is to decide on these matters without the involvement of the European Parliament.
Briseles Valdību konferencē panāktais kompromiss ir noteikti solis pareizajā virzienā, bet tas nenodrošina vispārēju koplēmuma procedūru.
The compromise reached at the Intergovernmental Conference in Brussels is clearly a step in the right direction but does not provide for full codecision.
Briselē panāktā kompromisa nozīmīgs trūkums ir tas, ka kopējās lauksaimniecības politikas mērķi, ko pieņēma pirms pusgadsimta, ir iekļauti Līguma projekta III daļas III–123. pantā, tos nemaz negrozot.
A significant shortcoming in the compromise reached in Brussels is that the objectives of the common agricultural policy decided upon half a century ago have been incorporated under Part III, Article III-123 of the draft Treaty completely unchanged.
Attiecībā uz Konstitūcijas projektu panāktais kompromiss ir virzība ar trūkumiem, kas nākotnē jānovērš.
The compromise reached with regard to the draft Constitution represents progress with gaps that will have to be addressed in the future.
Taču pamanītie trūkumi nerada šaubas par kopīgajā Konstitūcijā sasniegtajiem panākumiem Eiropas integrācijā.
However, these gaps do not call into question the success of European integration through a common Constitution.
Eiropas Parlamentam drīzajā ratifikācijas procesā jādara viss iespējamais, lai pilsoņus iepazīstinātu ar konkrētajām pozitīvajām pārmaiņām, kas viņus sagaida līdz ar Konstitūcijas pieņemšanu.
Parliament should do all it can during the forthcoming ratification process to make citizens aware of the advances the adoption of the Constitution will mean for them specifically.
Kopējā lauksaimniecības politika bija un ir Eiropas integrācijas stūrakmens un tāda paliks tik ilgi, kamēr tā aizstāvēs godīgu starptautisko pārtikas un izejvielu tirdzniecību ārpus Eiropas Savienības un Eiropas Savienībā risinās lauku attīstības problēmas, kā arī veicinās ekonomiski un sociāli ilgtspējīgu un videi draudzīgu lauksaimniecību.
The common agricultural policy was and is a cornerstone of European integration and will remain so as long as it advocates fair international trade relations with regard to food and raw materials abroad and takes up the new challenges of rural development and environmentally, economically and socially sustainable agriculture at home.
Tas īpaši nozīmē nodrošināt, lai mēs izmantotu mūsu izejvielas videi draudzīgā veidā, lauku saimniecības turpinātu būt ekonomiski dzīvotspējīgas, lauku produkti būtu patērētājiem pieejami par saprātīgu cenu un lai lauksaimniecības politika būtu pieņemama gan lauksaimniekiem, gan visai sabiedrībai.
This means making sure in particular that our resources are used in an environmentally friendly way, our farms remain economically viable, agricultural products are available to consumers at a reasonable price and that agricultural policy is acceptable both to farmers and to the whole of society.
Lauksaimniecības komiteja aicina Konstitucionālo jautājumu komiteju kā atbildīgo komiteju tās rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Agriculture calls on the Committee on Constitutional Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
3. norāda, ka kopējās lauksaimniecības politikas mērķi, kas noteikti III–227. pantā, neatbilst Eiropas Savienības mērķiem, kuri noteikti I–3. pantā; tādēļ uzskata, ka ir būtiski atjaunināt kopējās lauksaimniecības politikas mērķus, lai ņemtu vērā jaunāko šīs politikas jomas attīstību un īpaši tās daudzfunkcionālo lomu attiecībā uz pašiem lauksaimniekiem, lauku attīstību, vidi un patērētājiem;
Points out that the objectives of the common agricultural policy set out in Article III-227 are incompatible with the European Union's objectives as defined under Article I-3; considers it to be essential, therefore, for the objectives of the CAP to be brought up to date in order to take into account the latest developments in this policy and, in particular, its multifunctional role with regard to farmers themselves, rural development, the environment and consumers;
Kopējās lauksaimniecības politikas mērķi ir:
The objectives of the common agricultural policy shall be:
a) atbalstīt Eiropas Savienībā daudzfunkcionālu, videi nekaitīgu un ar apvidu harmonējošu lauksaimniecību, veicināt bioloģisko daudzveidību;
(a) to support a multifunctional agriculture in the European Union compatible with the environment and landscape that promotes biological diversity;
b) palielināt lauksaimniecības ražīgumu, veicinot un atbildīgi izmantojot tehnikas sasniegumus, ar saprātīgu lauksaimnieciskās ražošanas attīstību, un optimāli izmantojot ražošanas faktorus, it īpaši darbaspēku;
(b) to increase agricultural productivity through the promotion and responsible use of technical progress, the rational development of agricultural production and the optimum use of production factors, especially labour;
c) garantēt lauksaimniekiem un lauku iedzīvotājiem salīdzinoši augstu dzīves līmeni un pienācīgus ienākumus, turpinot uzsākto lauku attīstības politiku un palielinot lauksaimniecībā nodarbināto personu individuālo peļņu, nodrošināt salīdzināmus dzīves apstākļus un ienākumu nosacījumus;
(c) to guarantee the farming and rural population a comparable standard of living and income, in particular by continuing with the rural development policy and increasing the individual earnings of people employed in agriculture;
d) d) stabilizēt tirgus;
(d) to stabilise markets;
e) d) nodrošināt produktu pieejamību tirgū;
(e) to assure the availability of supplies;
f) panākt, ka patērētāji piedāvātos produktus saņem par samērīgām cenām;
(f) to ensure that supplies reach consumers at fair prices;
5. atzinīgi vērtē to, ka budžetā vairs nenošķir obligātos izdevumus, kas galvenokārt attiecās uz lauksaimniecību, no neobligātiem izdevumiem; uzskata, ka tas ievērojami paplašina Eiropas Parlamenta budžeta pilnvaras.
Welcomes the removal of the distinction hitherto made in the budget between compulsory expenditure, which mainly concerned agriculture, and non-compulsory expenditure; considers that this represents a substantial widening of the European Parliament's budgetary powers.