natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pēc lēmuma pieņemšanas atbilstīgi 12. panta 3. punktam Komisija vienā maksājumā izmaksā dalībvalstij finansiālo iemaksu .
Following adoption of the decision in accordance with Article 12(3), the Commission shall pay the financial contribution to the Member State in a single instalment.
Pēc lēmuma pieņemšanas atbilstīgi 12. panta 3. punktam Komisija 15 dienu laikā vienā maksājumā izmaksā dalībvalstij finansiālo iemaksu.
Following adoption of the decision in accordance with Article 12(3), the Commission shall pay the financial contribution to the Member State in a single instalment within 15 days .
Grozījumu iesniedza Brigitte Douay
Amendment by Brigitte Douay
16. panta 1. punkta 1.a daļa (jauna)
Article 16, paragraph 1, subparagraph 1a (new)
Pārskatam var pievienot šīs regulas grozījumu priekšlikumu, it īpaši attiecībā uz budžeta līdzekļu piešķiršanu.
That report may be accompanied by a proposal to amend this Regulation, in particular with regard to its budget allocation.
Fonda līdzekļu apjomu varētu palielināt atkarībā no vajadzībām, kas konstatētas iepriekšējos finanšu gados.
The amount of the fund could be adjusted upwards in the light of needs established in preceding financial years.
Tādēļ ir jāparedz šīs regulas pārskatīšana.
Revision of the Regulation must therefore be allowed for.
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi
Proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council establishing the European Globalisation adjustment Fund
Esko Seppänen25.4.2006
Esko Seppänen 25.4.2006
Starptautiskās tirdzniecības komiteja daļēji atzinīgi vērtē priekšlikumu regulai par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi.
The Committee on International Trade gives a qualified welcome to the draft regulation establishing the European Globalisation adjustment Fund.
Komisija, kas jau ilgāku laiku labprātāk uzsver globalizācijas radītos ieguvumus, klusējot par mīnusiem, ir nepietiekami novērtējusi tās sociālās sekas.
The social effects of globalisation have been underestimated by the Commission, which has long preferred to highlight its benefits, while simultaneously keeping silent about its drawbacks.
Plašā tirgu atvēršanās nenoliedzami ir ieguvums, taču tai ir ārkārtīgi nopietnas sociālas sekas, it īpaši vismazāk aizsargātajām iedzīvotāju grupām Eiropā.
The widespread opening up of markets undoubtedly brings benefits, but it has extremely serious social implications, especially for the most vulnerable population groups in Europe.
Eiropas iestādēm un dalībvalstīm savu attiecīgo pienākumu robežās ir jārīkojas saskaņoti, lai efektīvi un laikus apmierinātu sabiedrības pamatotās vēlmes.
The European institutions and the Member States therefore need to act in concert, each in its own sphere of responsibility, in order to provide an effective and timely response to the public's legitimate expectations.
Īstermiņa politikas virzieni noteikti nepalīdzēs Eiropai atgūt zaudēto prestižu un popularitāti, jo vairums eiropiešu jau tagad to uzskata par „tālu” un bieži apsūdz lielo uzņēmumu interešu apmierināšanā.
Short-term policies will certainly not enable Europe, which most Europeans already feel is 'distant' and which is frequently accused of pandering to the interests of big business, to regain the prestige and popularity that it seems to have lost along the way.
Jāizdara vairāk un vajadzīgs pievērst lielāku uzmanību sociālas Eiropas radīšanai uz solidaritātes pamatiem, daudznacionālo kompāniju Eiropas vietā.
More needs to be done, and there must be greater emphasis on creating a social Europe based on solidarity, at the expense of the Europe of multinationals.
To apzinoties, atzinuma sagatavotājs uzskata, ka Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondam (EGF) ir arī pozitīvi aspekti.
Having said that, your draftsman considers that the EGF also has positive aspects.
Neraugoties uz acīmredzamiem ierobežojumiem, fonds ir pirmais solis tādas sociālas politikas izveidē, kura apkarotu īstermiņa un vidēja termiņa globalizācijas sekas.
Despite its obvious limitations the fund represents a first appreciable step towards a social policy designed to combat the short- and medium-term effects of globalisation.
Komisijas priekšlikums ir iesniegts īstajā laikā, jo tajā ir sniegts pozitīvs vēstījums sabiedrībai.
The Commission proposal is also timely because it conveys a positive message to the public.
Galu galā, globalizācija neskar tikai vienu darbinieku, nozari vai dalībvalsti; gluži pretēji — tā ir visas Eiropas lieta, kuru ir jārisina arī Kopienas līmenī, izmantojot pieeju, kas balstās uz solidaritāti.
After all, the problem of globalisation doesn't just affect a single worker, a single industry or a single Member State; on the contrary: this is a European issue which has to be addressed and resolved at Community level, too, by taking an approach based on solidarity.
Tomēr pieejamie līdzekļi nav pietiekami paša fonda noteikto tālejošo mērķu sasniegšanai un darbinieku skaits (35 000 – 50 000), kuriem būs iespējams palīdzēt, šķiet pārāk mazs salīdzinājumā ar patiesajām vajadzībām.
However, the resources made available are insufficient to cover the ambitious targets that the fund sets itself, and the number of workers which it will be possible to help (35 000 – 50 000) appears to fall short of real needs.
Atzīmējot Padomes noteikto izdevumu slieksni, atzinuma sagatavotājs tomēr aicina Komisiju uzsākt tādu sociālo politiku, kas padziļināti, nevis simboliski ķertos pie problēmu risināšanas, kuras saistītas ar aizvien lielāku skaitu Eiropas rūpniecības reģionu ekonomisko pagrimumu.
While noting the expenditure limits imposed by the Council, your draftsman invites the Commission to undertake a social policy which will tackle the problems associated with the economic decline of a growing number of European industrial regions in depth, and not just symbolically.
Atzinuma sagatavotājs arī uzskata, ka ņemot vērā iespējamos pozitīvos rezultātus, un lietderības dēļ Komisijai savā galīgajā ziņojumā būtu jāiesniedz priekšlikumus Padomei un Parlamentam paplašināt EGF darbības lauku.
Your draftsman also considers that it makes sense for the Commission itself, in its final report and in the light of the positive results which may be achieved, to put forward proposals to the Council and Parliament to extend the scope of the EGF.
Komisijas darba dokumentos arī tiek atzīts, ka no globalizācijas cietīs tās darbinieku grupas, kuras pēc būtības atrodas neizdevīgākā stāvoklī.
The Commission's working document also recognises that the victims of globalisation are to be found among those groups of workers who are naturally disadvantaged.
Šīs grupas ietver sievietes, vecāka gadagājuma darbiniekus un personas ar ierobežotu profesionālo kvalifikāciju, kuriem tādēļ ir sarežģīti darba tirgū atrast jaunu darba vietu.
These are women, older workers and those with limited qualifications for whom it is therefore more difficult to find new jobs on the labour market.
Komisija paskaidro, ka daži ekonomiskie sektori ir neaizsargātāki pret globalizācijas ietekmi un, ka vienās dalībvalstīs ir vairāk apdraudēto nozaru, nekā citās.
The Commission explains that there are economic sectors which are more vulnerable to globalisation and that the concentration of industries at risk is greater in some Member States than in others.
Komisijas ierosinātos intervences kritērijus varētu uzlabot.
The Commission's proposed intervention criteria could be improved.
Tiem ir jānodrošina, lai EGF sniegtu ierobežotu, taču patiesu palīdzību minētajām darbinieku grupām.
They should ensure that the EGF provides limited but genuine help for the groups of workers referred to.
Tādēļ atzinuma sagatavotājs uzskata, ka ir ieteicams kritērijus padarīt elastīgākus, pievēršot lielāku uzmanību darbiniekiem mazos un vidēja lieluma uzņēmumos, kā arī koncentrējoties uz vietējo realitāti.
Your draftsman therefore considers it advisable to modify them to make them more flexible, by focusing more on workers in small and medium-sized firms and on local realities.
Ierosināto grozījumu vispārējais mērķis ir darbiniekiem paredzētā atbalsta sabalansēta izmaksa, ņemot vērā visu dalībvalstu ekonomiskās, sociālās un teritoriālās iezīmes.
Where the proposed amendments are concerned, these generally aim to ensure a balanced disbursement of the aid provided for workers, taking into account the economic, social and territorial characteristics of all the Member States.
Tiek ieviests noteikums par to, ka, ja pieteikumi pārsniedz piešķirto finansējumu, prioritāte ir visnelabvēlīgākajiem Eiropas reģioniem, kuros ir jūtamas smagākas globalizācijas sekas.
A provision has also been introduced whereby, if applications exceed the funding allocated, priority will be given to the most disadvantaged regions of Europe which have been hit harder by the effects of globalisation.
Visbeidzot atzinuma sagatavotājs uzsver, ka dalībvalstīm ir jāpatur prātā, kādam nolūkam šis instruments ir domāts, un it īpaši nodrošināt piemērotu reklāmu EGF un tā solidaritātes vēstījumam.
Finally, your draftsman stresses the need for the Member States to keep in mind the purpose of the instrument, and in particular to ensure appropriate publicity for the EGF and for the message of solidarity that it embodies.
Starptautiskās tirdzniecības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Nodarbinātības un sociālo lietu komiteju savā ziņojumā iekļaut šādus grozījumus:
The Committee on International Trade calls on the Committee on Employment and Social Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following amendments in its report:
(-1) Globalizācija var radīt nopietnas sociālas sekas Eiropas Savienības ekonomikā un nodarbinātībā.
(-1) Globalisation may have serious social effects on the economy and on employment in the European Union.
Tās negatīvajām sekām ir ievērojama ietekme un Kopienas mazāk attīstītajiem reģioniem un darbinieku grupām, kuri pēc dabas atrodas neizdevīgā stāvoklī, piemēram, sievietes, vecāka gadagājuma darbinieki un personas ar ierobežotu profesionālo kvalifikāciju, kuriem tādēļ ir sarežģīti darba tirgū atrast jaunu darba vietu.
The negative effects of globalisation have a major impact on the Community's less-developed regions and hit those groups of workers who are naturally disadvantaged, such as women, older workers and those with limited qualifications for whom it is therefore more difficult to find new jobs on the labour market.
Daži ekonomiskie sektori ir neaizsargātāki pret globalizācijas ietekmi un vienās dalībvalstīs ir vairāk apdraudēto nozaru, nekā citās.
Some sectors are more vulnerable to globalisation, and the concentration of industries at risk is greater in some Member States than in others.
Pastāv arī neatbilstība starp globalizācijas pozitīvo ietekmi un tās negatīvajām sekām, piemēram, darba vietu skaita samazināšanos reģionos, kuri jau ir problēmu nospiesti.
There is also a mismatch between the positive impact of globalisation and its negative effects, such as job losses in regions which are already depressed.
EGF finansiālās iemaksas veiks gadījumos, kad lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības modelī noved pie nopietnas ekonomikas sagrāves, piemēram, masīvas importa palielināšanās, ES tirgus daļas paātrinātas samazināšanās attiecīgajā nozarē, ekonomikas pārvietošanās uz trešām valstīm, kas izraisa:
A financial contribution from the EGF shall be provided where major structural changes in world trade patterns lead to a serious economic disruption, notably a massive increase of imports into the EU, or an accelerated decline of the EU market share in a given sector or a delocalisation to third countries, which results in:
a) vismaz 1 000 štata vietu samazināšanu uzņēmumā, ieskaitot darbiniekus, ko atlaiž piegādes uzņēmumos vai pakārtotās ražošanas uzņēmumos reģionā , kur bezdarbs, mērot NUTS III līmenī, ir augstāks nekā vidējais ES vai valstī,
(a) at least 1000 redundancies in an enterprise, including workers made redundant in its suppliers or downstream producers, in a region where unemployment, measured at NUTS III level, is higher than the EU or national average,
a) vismaz 1 000 štata vietu samazināšanu uzņēmumā vai saistītu uzņēmumu grupā, ieskaitot darbiniekus, ko atlaiž piegādes uzņēmumos vai pakārtotās ražošanas uzņēmumos, kur bezdarbs, mērot NUTS III līmenī, ir augstāks nekā vidējais ES vai valstī,
(a) at least 1000 redundancies in an enterprise or group of connected enterprises , including workers made redundant in suppliers or downstream producers, where unemployment, measured at NUTS III level, is higher than the EU or national average,
Ir vajadzīgs nošķirt a) uzņēmumu, kur nozīmīgi ir darbinieki, un b) nozari, kura tiek definēta darba vietu ziņā.
It is necessary to make a distinction between (a) the enterprise where what counts are employees and (b) the sector which is defined in terms of jobs.
Turklāt 2. panta a) apakšpunktā ierosina svītrot reģionālās lokalizācijas kritēriju, lai varētu pieļaut starpreģionālu pieeju.
Furthermore, it is proposed to delete the regional localisation criterion in Article 2(a) so as to allow an interregional approach.
b) vismaz 1 000 štata vietu samazināšanu 6 mēnešu laikā vienā vai vairākos uzņēmumos nozarē NACE 2. līmenī, kas ir vismaz 1 % no reģionālā bezdarba, mērot NUTS II līmenī.
(b) at least 1 000 redundancies , over a period of 6 months , in one or more enterprises in a sector, measured at NACE 2 level, which represents at least 1% of regional employment measured at NUTS II level.
b) vismaz 1 000 zaudētu darbavietu 12 mēnešu laikā nozarē NACE 2. līmenī, kas ir vismaz 1 % no reģionālā bezdarba vai reģionālās nodarbinātības samazināšanās vismaz par 10% , mērot NUTS II līmenī.
(b) at least 1 000 job losses , over a period of 12 months , in a sector, measured at NACE 2 level, which represents at least 1% of regional employment or a fall in regional employment of at least 10%, measured at NUTS II level.
Regulas 2. panta b) apakšpunktā ir ierosināts paplašināt regulas darbības jomu uz nozarēm, kurās reģionālā nodarbinātība ir samazinājusies vismaz par 10%, kam ne vienmēr ir jāatbilst 1% no reģionālās nodarbinātības.
In Article 2(b) it is proposed to widen the scope of the regulation to sectors where regional employment has fallen by at least 10% without necessarily representing 1% of regional employment.
b) to uzņēmumu identifikācija, kuri atlaiž darbiniekus (valsts vai starptautiski); darbinieku mērķa kategorijas;
(b) The identification of the dismissing enterprises (national or multi-national) ; and the categories of workers to be targeted;
b) to uzņēmumu rūpīga identifikācija, kuri atlaiž darbiniekus (valsts vai starptautiski); darbinieku mērķa kategorijas; attiecībā uz uzņēmumu grupām nodrošina organigrammu, kurā redzama saikne starp grupas dažādajām vienībām;
(b) Detailed identification of the dismissing enterprises (national or multi-national) , and the categories of workers to be targeted; for groups, an organisational chart shall be provided showing the links between the various entities making up the group;
Komisija nodrošina vienādu attieksmi pret visiem dalībvalstu pieteikumiem.
The Commission shall ensure equal treatment of applications presented by Member States.
Tā arī nodrošina, ka EGF izmaksā līdzekļus sabalansēti, atbilstīgi ņemot vērā dalībvalstu ekonomiskās, sociālās un teritoriālās iezīmes.
It shall also ensure that the EGF disburses funding in a balanced manner, taking adequate account of the economic, social and territorial characteristics of all Member States.
5. panta 6.a punkts (jauns)
Article 5, paragraph 6 a (new)
Tai jāizceļ Kopienas loma un jānodrošina, ka ir redzams EGF ieguldījums.
It shall highlight the role of the Community and ensure that the contribution from the EGF is visible.
Dalībvalstis sniedz atbilstīgu informāciju un popularizē finansētos pasākumus.
The Member State shall provide appropriate information on and publicise the funded actions.
12. panta 2. punkta 2. daļa
Article 12, paragraph 2, subparagraph 2
Katru gadu 1. jūlijā vismaz vienai trešdaļai no EGF maksimālā gada apjoma ir jāpaliek pieejamai līdz gada beigām parādījušos vajadzību segšanai.
On 1 July each year, at least one third of the annual maximum amount of the EGF shall remain available in order to cover needs arising up to the end of the year.
Ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc 13. panta 2. punktā minētā termiņa beigām dalībvalstij jāiesniedz Komisijai pārskats par finansiālo iemaksu izmantojumu, ieskaitot informāciju par pasākumu veidu un galvenajiem rezultātiem, un arī par to cilvēku skaitu, kuri EGF finansiālo iemaksu rezultātā ir atraduši stabilu darba vietu, kā arī deklarāciju, kur attaisnoti izdevumi, un norādīti, ja bijuši, papildu pasākumi tiem, ko finansē ESF.
No later than six months after the expiry of the period specified in Article 13(2), the Member State shall present a report to the Commission on the execution of the financial contribution, including information on the type of actions and main outcomes as well as on the number of people who have secured lasting employment as a result of contributions from the EGF , together with a statement justifying the expenditure and indicating, whenever appropriate, the complementarity of actions with those funded by the ESF.
20. panta 1. daļa
Article 20, paragraph 1
Pamatojoties uz 16. punktā minēto pirmo ikgadējo pārskatu, Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, var pārskatīt šo regulu, lai nodrošinātu, ka EGF ievēro solidaritātes mērķus un tās noteikumi pienācīgi ievēro visu dalībvalstu ekonomiskās, sociālās un teritoriālās iezīmes.
On the basis of the first annual report provided for in Article 16, the European Parliament and the Council may review this Regulation, on the basis of a proposal by the Commission, to ensure that the solidarity objective of the EGF is met and that its provisions adequately take into account the economic, social and territorial characteristics of all Member States.
Pamatojoties uz 16. punktā minēto pirmo ikgadējo pārskatu, Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, var pārskatīt šo regulu, lai nodrošinātu, ka EGF ievēro un, iespējams, paplašina solidaritātes mērķus un tās noteikumi pienācīgi ievēro visu dalībvalstu ekonomiskās, sociālās un teritoriālās iezīmes.
On the basis of the first annual report provided for in Article 16, the European Parliament and the Council may review this Regulation, on the basis of a proposal by the Commission, to ensure that the solidarity objective of the EGF is met and, possibly, extended, and that its provisions adequately take into account the economic, social and territorial characteristics of all Member States.
Pat neveicot padziļinātu globalizācijas kā tādas analīzi, neapstrīdami ir tas, ka tai ir savi labumi, taču tā līdzi nes arī zināmu daudzumu grūtību.
We do not need to study globalisation in any great depth in order to realise that the phenomenon has both desirable results and undesirable side-effects.
Ja varam uzskatīt, ka visefektīvākā reaģēšana uz straujajām pārmaiņām pasaules tirdzniecības modelī un to sekām attiecībā uz darbiniekiem, ir iepriekš paredzēti pasākumi, piemēram, investīcijas jaunu darbavietu radīšanā, atbalsts uzņēmumiem un to stimulēšana, zinātnes un pētniecības finansējuma palielināšana, darba tirgus elastības palielināšana un tādējādi nosacījumu radīšana Eiropas konkurētspējas vispārējam pieaugumam, tad varam vairāku iemeslu dēļ atzinīgi vērtēt Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveides projektu (EGF).
If we agree with the view that the most effective response to upheavals in the structure of world trade and to the effects that they have on workers is to take pro-active steps such as investment in the creation of new jobs, support and encouragement for business enterprise, increased funding for science and research and greater flexibility on the job market (which will create the conditions for an overall increase in Europe's competitiveness), we should welcome the proposal to set up a European Globalisation Adjustment Fund (EGF) - which, for a number of reasons, should be brought into existence straight away.
Piemēram, vienlīdzīgas piekļuves iespējas, vienādi noteikumi un vienādas iespējas visām dalībvalstīm (mazām un lielām), iespēja saņemt palīdzību problēmu gadījumos ne vien lielajiem uzņēmumiem, bet īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kuri visvairāk izjūt svārstības un kuri turklāt ir Eiropas Savienības uzņēmumu tīkla vairākums un pamats.
Furthermore, we must bear in mind the many factors which influence the impact which the EGF will have and the way in which the Fund will be perceived: for example, equal access, identical terms, conditions and opportunities for all Member States (both large and small), and the ability to draw upon resources in the event of problems affecting not only large but in particular small and medium-sized businesses, which suffer most when fluctuations occur in the pattern of world trade but which at the same time form the overwhelming majority of businesses and constitute the basis of the employer structure in the EU.
Šie un citi apsvērumi skaidro tās izmaiņas un pielāgojumus, ko iesaka veikt Komisijas oriģinālajā tekstā saistībā ar EGF projektu.
These and other considerations are the reason for the proposed amendments and improvements to the original text submitted by the Commission in connection with the EGF project.
Īpaši strīdīgs ir jautājums par atbilstības kritērijiem EGF palīdzības saņemšanai.
Contentious issues include in particular the eligibility criteria for EGF funding.
Komisijas priekšlikums rada bažās par to, ka neņemot vērā ne Eiropas Savienības dalībvalstu, ne to uzņēmumu lielumu, kuri var saņemt EGF palīdzību var tikt apdraudēts vienlīdzīgas attieksmes princips.
The Commission proposal prompts fears that the principle of equal treatment irrespective of a Member State's size and of the size of the businesses entitled to seek EGF assistance may be contravened.
Jāpatur prāta, piemēram, ka 99% Eiropas Savienības uzņēmumu ir mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) un ka 92% no tiem nodarbina mazāk nekā 10 cilvēkus.
For example, it should be borne in mind that 99% of businesses in Europe are small and medium-sized (SMEs) and that 92% of them have fewer than 10 employees.
Ne mazāk strīdīgs ir EGF iejaukšanās princips ražošanas pārvietošanas gadījumos uz trešām valstīm.
No less controversial is the principle whereby the EGF could be called upon when manufacturing is relocated to a non-EU country.
Tas, ka fonds neiejauksies gadījumos, kad darbinieki tiks atlaisti pārvietošanās rezultātā Eiropas Savienības iekšienē, kaut arī šādas pārvietošanas sekas, kura notiek izdevīgāku ražošanas noteikumu meklēšanas dēļ, ir tādas pašas, izraisīs "nelabvēlīgu bezdarbnieku slāņu" rašanos.
The fact that the Fund could not by used in cases involving job losses within the EU following a company relocation in search of more favourable manufacturing conditions would result in the creation of several 'layers' of the unemployed.
Turklāt problēmu smagāku padarīs nākamā Eiropas Savienības paplašināšanās, kas patlaban tiek gatavota (tuvākajā nākotnē Bulgārija un Rumānija).
Furthermore, the problem would only worsen if the proposed further enlargement of the EU (most immediately to include Bulgaria and Romania) were to come about.
Pastāv arī risks, ka uzņēmumi labprātāk izvēlēsies pārcelt ražošanu ārpus Eiropas Savienības, kas pilnīgi noteikti nav Eiropas Savienības interesēs.
There is also the danger that businesses will prefer to attempt the relocation of manufacturing out of the EU, which is definitely not in the latter's interests.
Ja mēs vēlamies, lai EGF būtu ātras reaģēšanas fonds uz nepieredzamām un straujām izmaiņām tautsaimniecībā, tad kritērijiem jābūt vienkāršiem un apropriāciju apstiprināšanas un izmantošanas procedūrai jābūt ļoti ātrai.
If the EGF is to be a fund which enables a rapid response to be made to unforeseen and unexpected economic changes, the criteria should be simple and the procedure for approving applications and making resources available should be as swift as possible.