natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Barrozu bija gandarīts, ka 17 eiro valstis nav nošķēlušās no pārējām, piebilstot, ka jauns līgums par nodokļu savienību neaizstās ES iestādes, bet gan uz tām balstīties.
The new treaty on fiscal union will not replace, but build on EU institutions, he added, reiterating support for eurobonds to build a stronger, more liquid EU bond market.
Runājot par Lielbritānijas budžeta atlaides nākotni, viņš piebilda: „Ja Apvienotās Karalistes solidaritāte pret citām 26 valstīm tiek atcelta, es nesaprotu, kāpēc citiem vajadzētu izrādīt solidaritāti Apvienotajai Karalistei.
Questioning the future of the UK budget rebate, Daul said, "if the UK's solidarity towards the other 26 is being abandoned, I do not see why the others should show solidarity to UK.
Viņš norādīja, ka Parlamentam būtu jāizsaka alternatīvi priekšlikumi par to, kā Eiropā nodrošināt stabilitāti, lielāku izaugsmi, nodarbinātību un sociālo drošību.
He said that the EP should make alternative suggestions on how to ensure stability in Europe, including more growth and employment.
Eiropa ir sašķeltāka nekā pirms tam; pat 17 eirozonas valstis ir sadalītas divās daļās - tās, kas maksās, un tās, kam būs jāmaksā.”
"Even the 17 euro zone countries are divided into two parts: those who will pay and those who will be paid."
Viņš piebilda, ka Kamerons tikai aizstāvējis nacionālās intereses un ka dažādu ātrumu Eiropa tagad ir realitāte.
He defended British Prime Minister David Cameron as "only defending national interests".
"Kamerons ir atraisījis neapturamu virzītājspēku referendumam par Apvienotās Karalistes dalību ES.”
EFD leader Nigel Farage said, "something changed on Friday: Britain is going to make the great escape."
To paredz jaunā direktīva, ko Parlaments pieņēma otrdien.
Parliament endorses EU-wide protection for crime victims
Noteikumi aizsargās personas, kas cietušas, piemēram, no dzimumnoziegumiem, uzmākšanās, nolaupīšanas, izsekošanas vai slepkavības mēģinājuma.
The European Protection Order aims to protect victims of, for instance, gender violence, harassment, abduction, stalking or attempted murder.
Pēc direktīvas apstiprināšanas dalībvalstīm būs trīs gadu laikā tā jāievieš valsts tiesību aktos.
Member States will have three years to transpose this directive into national law.
Aizsardzības pasākumi pašlaik pastāv visās ES dalībvalstīs, taču tie zaudē spēku, ja cietušais pārceļas uz citu valsti.
Measures to protect crime victims from aggressors already exist in all EU Member States but at present they cease to apply if the victim moves to another country.
Saskaņā ar jauno direktīvo var pieprasīt izdot Eiropas aizsardzības rīkojumu, lai jebkura veida aizsardzība, ko personai piešķīrusi viena dalībvalsts, ir spēkā arī jebkurā citā dalībvalstī, uz kuru persona pārceļas.
The European Protection Order (EPO) directive, already agreed with national governments, will enable anyone protected under criminal law in one EU state to apply for similar protection if they move to another.
"Īsi runājot, ar šo likumu mēs atvieglojam pārvietošanos upuriem un apgrūtinām pārvietošanos personām, kas viņus apdraud.
"In a nutshell, we will facilitate the movement of victims and we will hamper the movement of their aggressors.
Šodien mēs esam spēruši nozīmīgu soli, lai aizsargātu tos, kas to visvairāk ir pelnījuši," sacīja Sieviešu tiesību komitejas locekle un Parlamenta rezolūcijas sagatavotāja Teresa Himenesa-Beserrila (Eiropas Tautas partijas grupa, Spānija).
Today we have taken an important step forward to protect those who most deserve it", said Women's Rights Committee rapporteur Teresa Jiménez-Becerril Barrio (EPP, ES).
"Aizsardzībai nebūs robežu.
"Protection will know no borders.
Tūkstošiem upuru dzīves tagad būs mierīgas," uzsvēra rezolūcijas sagatavotāja no Pilsoņu brīvību komitejas Karmena Romero López (Sociālisti un demokrāti, Spānija).
There are thousands of victims who will now be able to live in peace", added Civil Liberties Committee rapporteur Carmen Romero López (S&D, ES).
Parlamenta lielākais ieguldījums jaunajos noteikumos ir tas, ka Eiropas aizsardzības rīkojums ietver visu noziegumu, ne tikai dzimumnoziegumu, upurus.
MEPs sought from the outset to make it clearer that the rules should cover all victims of crime, not just victims of gender violence.
Pašlaik aizsardzības pasākumi galvenokārt paredzēti sievietēm, kas cietušas dzimumnoziegumos, bet Eiropas aizsardzības rīkojums attieksies uz abiem dzimumiem un arī uz cita veida noziegumiem.
Most protection measures are granted to female victims of gender violence but an EPO can cover victims of either sex and other crimes too.
Jaunie noteikumi attieksies uz cietušajiem vai iespējamiem upuriem, kam nepieciešama aizsardzība "pret citas personas noziedzīgiem nodarījumiem, kas var jebkādā veidā apdraudēt personas dzīvību, fizisko, psiholoģisko un seksuālo neaizskaramību (..) kā arī cieņu vai personas brīvību”.
The rules will apply to victims or possible victims who need protection "against a criminal act of another person which may, in any way, endanger his life, physical, psychological and sexual integrity […] as well as his dignity or personal liberty".
Turklāt "mērķis ir izvairīties no jauniem noziegumiem un mazināt iepriekšējo noziegumu sekas".
Such acts could include harassment, abduction, stalking and "other forms of indirect coercion".
Aizsardzība pret apdraudētāju
Keeping aggressors away
Aizsardzība, ko fiziskai personai nodrošina vienā dalībvalstī, saglabāsies un turpināsies jebkurā citā dalībvalstī, uz ko persona pārvietojas vai ir pārvietojusies.
Once a person is granted protection in one Member State under domestic criminal law, s/he may request an EPO to extend this protection to another EU country to which s/he decides to move (or already moved).
Ikvienas ES dalībvalsts ziņā būs izdot Eiropas aizsardzības rīkojumu un nosūtīt to citām dalībvalstīm.
It will be up to the Member State of origin to issue the EPO and forward it to the other country.
Eiropas aizsardzības rīkojumu var izdot tad, ja personai, kas rada apdraudējumu, kādā no dalībvalstīm jau ir piemērots aizliegums apmeklēt vietas, kur aizsargātā persona uzturas vai kuras apmeklē, kā arī tad, ja piemērots aizliegums sazināties ar aizsargāto personu vai tai tuvoties.
An EPO may only be issued if the aggressor is banned by the initial country from places where the protected person resides or which s/he visits, or if restrictions are imposed on contact or approaches by the aggressor to the protected person.
Cietušo tuvinieku aizsardzība
Protecting victims' relatives
Pateicoties deputātu lēmumam, Eiropas aizsardzības rīkojumu var lūgt piešķirt arī aizsargājamās personas tuviniekiem.
Thanks to MEPs, an EPO may also be requested to safeguard relatives of a beneficiary of a European Protection Order.
Attieksies arī uz civillietām
New legislation to cover civil matters
Eiropas aizsardzības rīkojumu papildinās ar atsevišķiem noteikumiem par tā piemērošanu civillietās.
The EPO in criminal matters will be complemented by separate legislation for civil matters.
2011.gada maijā Komisija ierosināja regulu par pilsoņu tiesību aizsardzību savstarpējo atzīšanu, kas koplēmumā jāpieņem Parlamentam un Padomei.
To that end, the Commission proposed in May 2011 a regulation on mutual recognition of protection afforded by civil law, which will also be co-decided by Parliament and Council.
Eiropas mēroga aizsardzības direktīva un minētā regula ietvers plašākos iespējamos upuru aizsardzības pasākumus visās ES dalībvalstīs.
The combination of the two instruments (the EPO directive and this regulation) should cover the broadest possible range of protection measures for victims issued in the Member States.
Direktīvu par Eiropas mēroga aizsardzības rīkojumu ierosināja 12 ES dalībvalstis un atbalstīja ES prezidentvalsts Spānija (2010. gada pirmajā pusē).
The EPO directive was an initiative originally requested by 12 Member States and promoted by the EU's Spanish Presidency (first half of 2010).
Procedūra: koplēmums, 2. lasījums Pieņemtais teksts būs pieejams (izvēlēties 13.12.2011.)
The UK has opted-in, but Ireland and Denmark are not taking part.
Kopīgs likums un vienota darba un uzturēšanās atļauja trešo valstu darba ņēmējiem
Common rights and single work and residence permit for non-EU workers
Imigrantu un ārvalstu strādnieku rinda Kaenā, Francijā. ©Belga/AFP Otrdien Parlaments pieņēma jaunu direktīvu, kas paredz vienotus noteikumus attiecībā uz likumīgajiem darba ņēmējiem no trešām valstīm, un nosaka: minētajiem darba ņēmējiem visā ES ir jānodrošina līdzīgas tiesības, darba apstākļi, sociālās garantijas, publiskie pakalpojumi kā dalībvalstu iedzīvotājiem.
Queue of immigrants and foreign workers in Caen, France. ©Belga/AFP Third country migrants working legally within the EU will enjoy common rights, similar to those of EU nationals, as regards working conditions, pensions, social security and access to public services, under a new "single permit" law passed by Parliament on Tuesday.
Jaunais tiesību akts ļauj darba ņēmējiem no ārvalstīm pieteikties darba un uzturēšanās atļaujai ar vienotu procedūru.
The directive will also enable foreign workers to obtain work and residence permits via a single procedure.
Dalībvalstīm būs divos gados jātransponē direktīva valsts tiesību aktos.
Member States will have two years to adapt their national laws to the new rules.
Direktīva papildina citus pasākumus likumīgās migrācijas jomā, piemēram, ES zilo karti, un tās mērķis ir atvieglot migrāciju jomās, kuras ir ES darba tirgus interesēs.
The "single permit" directive complements other measures on legal migration, such as the blue card, and is designed to facilitate such migration where it meets the needs of the EU labour market.
Debatēs pirmdien deputāte, kas sagatavojusi Parlamenta rezolūciju, Véronique Mathieu (EPP, FR) norādīja : "Direktīva par vienoto atļauju mums ļaus zināmā mērā atrisināt darbaspēka trūkuma problēmas Eiropas Savienībā.
In a debate on Monday, rapporteur Véronique Mathieu (EPP, FR) commented: "The single permit directive will allow us to deal to a degree with the shortage of European labour.
Tā palīdzēs izvērtēt un līdzsvarot migrācijas plūsmu.
It will also facilitate the checks and balances involved in migratory flows.
Daudz labāk, ja migrācija ir legāla, un tiek likvidēti jebkādi stimuli nelikumīgai migrācijai un slepeniem pasākumiem.
It is much better to have legal migration and remove any kind of incentive to illegal or clandestine measures.
Jaunie noteikumi vienkāršos uzturēšanās un darba atļauju saņemšanu un ļaus trešo valstu valstspiederīgajiem baudīt tādas pašas tiesības kā citiem darba ņēmējiem Eiropas Savienībā.
The new rules will simplify the permits for both residence and work and will allow third country nationals to enjoy the same rights as workers in the EU.
Direktīvas pamatmērķis ir rūpēties par darba ņēmēju tiesībām".
Workers' rights are at the heart of this directive."
Minētie noteikumi neietekmēs ES dalībvalstu tiesības lemt par darba tirgus atvēršanu trešām valstīm, tomēr uzliks par pienākumu dalībvalstīm četru mēnešu laikā sniegt atbildi personām, kas pieteikušās vienotajai darba un uzturēšanās atļaujai.
These rules do not affect EU countries' power to decide whether or not to admit non-EU workers or how many to admit, but they will have to decide within four months on whether to grant single permit applications.
Ierosinātā direktīva mazinās birokrātiju, ar ko jāsastopas trešo valstu valstspiederīgajiem, ļaujot viņiem dalībvalstī iegūt gan darba, gan uzturēšanās atļaujai ar vienotu procedūru.
The proposed directive will reduce red tape for third-country nationals, by enabling them to obtain both work and residence permits in a Member State via a single procedure.
Tā ļaus pieteikumu vienotajai atļaujai iesniegt gan trešās valsts valstspiederīgajam, gan viņa darba devējam Eiropas Savienībā.
It will allow a single permit application to be filed by the third-country national or by his or her employer in the EU.
Uz ko tas attiecas?
Who is covered?
Tos piemēros personām, kas vēlas dzīvot un strādāt kādā no dalībvalstīm, vai arī tajās jau likumīgi uzturas/strādā.
The agreed rules will apply to non-EU nationals who wish to live and work in a Member State, or who already legally reside or work there.
Jaunais likums neattieksies uz trešo valstu pilsoņiem, kuri ir kādas dalībvalsts pastāvīgie iedzīvotāji, nedz arī uz bēgļiem un norīkotiem darba ņēmējiem (uz tiem jau attiecas citi ES tiesību akti).
The new law will not cover long-term residents, refugees and posted workers (who are already subject to other EU rules), seasonal workers or intra-company transferees (who will be covered by other EU directives).
Likums neietver arī guvernantes (au pairs) un jūrniekus, kas strādā kuģos ar dalībvalsts karogu.
Au pairs and seafarers sailing under the flag of a Member State are also excluded.
Jaunas tiesības
A new set of rights
Personām, kas saņēmušas vienoto atļauju, būs tiesības, kas ir līdzīgas ES dalībvalstu iedzīvotāju tiesībām, citstarp pienācīgi darba apstākļi, kvalifikācijas atzīšana, tiesības iestāties arodbiedrībā, tiesības uz pensiju, sociālajām garantijām, kā arī piekļuve nodarbinātības dienestu pakalpojumiem un valsts mājokļiem.
Single permit holders will enjoy a common set of rights comparable to those of EU workers, such as decent basic working conditions, recognition of qualifications, the right to join trade unions, tax benefits and access to pensions, social security, employment office services and public housing.
ES dalībvalstis var lemt par konkrētiem minēto tiesību ierobežojumiem.
However, EU countries will be able apply some specific restrictions to these rights.
Sociālais nodrošinājums, valsts mājokļi un pensijas
Social security, public housing and pensions
Darba ņēmējiem no trešām valstīm Eiropas Savienībā būs tādas pašas tiesības kā ES iedzīvotājiem attiecībā uz piekļuvi sociālajam nodrošinājumam.
As a general rule, non-EU workers will have access to social security on the same terms as EU nationals.
Tomēr dalībvalstis var piemērot ierobežojumus darba ņēmējiem, kuru darba līgumi ir īsāki par 6 mēnešiem.
However, Member States could apply restrictions to workers with contracts of less than 6 months' duration.
Trešo valstu valstspiederīgajiem, kam ļauts apgūt mācību kursu, var ierobežot ģimenes pabalstus.
For non-EU citizens admitted to follow a course of study, family benefits could also be further restricted.
Dalībvalstis varēs ierobežot arī piekļuvi publiskajiem pakalpojumiem, piemēram, valsts mājokļiem, darba ņēmējiem no ārvalstīm, kam ir darbs.
Member States will also be able to restrict access to public services, such as public housing, to those foreign workers who have jobs
Pēc deputātu pieprasījuma direktīva nodrošina to, ka darba ņēmēji no trešām valstīm, pārceļoties atpakaļ un izcelsmes valsti, varēs saņemt pensijas pēc tādiem pašiem noteikumiem un tādā pašā apjomā kā attiecīgās dalībvalsts valstspiederīgie.
At the request of MEPs, the directive ensures that non-EU workers will be able to receive their pensions when moving back to their home country under the same conditions and at the same rates as the nationals of the Member State concerned.
Profesionālā apmācība un izglītība
Vocational training and education
Pēc deputātu pieprasījuma darba ņēmējiem no trešām valstīm, kam ir darbs vai kas reģistrējušies kā bezdarbnieki, nodrošinās arī profesionālo apmācību un izglītību.
Also at the request of MEPs, vocational training and education will be provided for non-EU workers who have a job or are registered as unemployed.
Sarunās deputāti noraidīja dalībvalstu ierosinājumu ierobežot minētos pakalpojumus nodarbinātajiem ārvalstu darba ņemējiem.
During the negotiations, MEPs rejected a proposal by Member States to limit these services to foreign workers in employment.
Attiecībā uz piekļuvi augstākajām mācību iestādēm vai profesionālajai apmācībai, kas tieši nav saistīta ar nodarbinātību, ES dalībvalstis var izvirzīt īpašus nosacījumus, piemēram, pietiekamas valodas zināšanas.
With respect to access to university or vocational training not linked directly to employment, EU countries could set specific conditions, such as language proficiency.
Dalībvalstis jau ir apstiprinājušas Parlamenta otrdien pieņemto tiesību aktu, tāpēc Parlamenta balsojums ir likumdošanas procedūras galīgais posms.
As the law passed by Parliament on Tuesday had already been approved by Member States, Parliament's vote is the end of the legislative procedure.
Pieņemtais teksts būs pieejams šeit (klikšķinot uz 13.decembri) Debašu videoieraksts (klikšķinot uz 13. decembri) Parlamenta rezolūcijas izstrādātāja Véronique Mathieu (EPP, FR) Padomes nostāja par vienoto atļauju (angliski)
Procedure: Co-decision (2nd reading) Profile of rapporteur Véronique Mathieu (EPP, FR) Council position on the single permit
Aizturētie saprotami jāinformē par viņu tiesībām — taisnīgākai tiesai ES
A "letter of rights" to ensure fair trials across the EU
Deputāti panākuši, lai iekļautu arī tiesības klusēt, tiesības uz neatliekamo medicīnisko palīdzību un tiesības uz saziņu ar radiniekiem.
Any suspect who is then arrested or detained must also be given a written "letter of rights", adds the text, to which MEPs added the right to remain silent, the right to urgent medical care and the right to contact relatives.
Direktīva, par kuru jau panākta vienošanās ar dalībvalstu valdībām, paredz Eiropas līmeņa obligātos noteikumus par tiesībām uz informāciju kriminālprocesā.
The new directive, already agreed with member state governments, provides EU-wide minimum standards to ensure the right to information in criminal proceedings.
Pašlaik iedzīvotāji, ko arestē un apsūdz par noziedzīgu nodarījumu, nevar būt droši, ka visās ES dalībvalstīs saņems pienācīgu informāciju par savām tiesībām.
Today, citizens arrested and charged with a criminal offence cannot be certain that they will be properly informed of their rights everywhere in the EU.
Dažviet viņi saņem vienīgi mutisku informāciju par procesuālajām tiesībām, savukārt citviet rakstisku informāciju sniedz vienīgi pēc pieprasījuma un tā ir tehniska un sarežģīta.
In some Member States, they receive only oral information about their procedural rights, whilst in others the information is given in writing, but is technical, complex and provided only on request.
"Jaunā direktīva ar tās vienotajiem noteikumiem būtiski sekmē to, lai tiesu sistēma visā ES būtu taisnīga pret visiem aizdomās turamajiem vai apsūdzētajiem.
"The new directive is an important cornerstone in ensuring that suspects and accused persons across the EU have a fair trial, thanks to the development of equal standards.
Tādējādi mēs nostiprinām savu iedzīvotāju tiesības.
The rights of our citizens are being strengthened.
Cilvēks var izmantot tiesības aizsargāties vien tad, ja viņš par tām ir informēts.
Individuals may exercise their rights to defence only if they know what these rights are.
Parlamentam ir izdevies būtisko informēšanas tiesību sarakstā iekļaut arī, piemēram, medicīnisko aprūpi, kontaktus ar ģimenes locekļiem u.c.," norādīja deputāte, kas izstrādājusi Parlamenta rezolūciju, Pilsoņu brīvības komitejas locekle Birgit Sippel (S&D, Vācija).
Parliament has been able to extend the list of rights on which it is important to give information, for example, medical care, contacts with family members, etc", said Civil Liberties Committee rapporteur, Birgit Sippel (S&D, DE).
Tiesības pirms pirmās nopratināšanas policijā
Information required before first police interview
Ikvienai par nozieguma izdarīšanu aizdomās turētai vai apsūdzētai persona nekavējoties jāsaņem informācija vismaz par šādām procesuālajām tiesībām:
Any person suspected or accused of having committed a crime must be promptly provided with information on at least the following procedural rights:
tiesības uz piekļuvi advokātam;
the right of access to a lawyer;
tiesības tikt informētam par izvirzīto apsūdzību;
the right to be informed of the accusation;
tiesības uz mutisku un rakstisku tulkošanu;
the right to interpretation and translation;
tiesības klusēt.
the right to remain silent.
Informācija jāsniedz mutiski vai rakstveidā vienkāršā un saprotamā valodā, vēlākais, pirms pirmās oficiālās nopratināšanas policijā.
This information must be provided either orally or in writing and "at the latest" before the first official interview by the police.
Rakstveida informācija aizturētajiem
Letter of rights required from the time of arrest
Apcietinātajām vai aizturētajām personām ir nekavējoties jāsaņem rakstveida paziņojums par to tiesībām.
The authorities will be obliged to give anyone who is arrested or detained, or is the subject of a European Arrest Warrant, written information in the form of a "letter of rights".
Rakstveida ziņojums iekļauj informāciju arī par šādām tiesībām:
In addition to the rights mentioned above, the letter must give the arrested person information on:
tiesības uz piekļuvi lietas materiāliem;
the right to access to the materials of the case;
tiesības informēt konsulārās iestādes un vienu personu (piemēram, radinieku vai darba devēju);
the right to have consular authorities and one person informed (for example, a family member or employer);
tiesības uz neatliekamo medicīnisko palīdzību;
the right of access to urgent medical assistance;
informāciju par to, uz cik stundām/dienām personai var atņemt brīvību līdz lietas izskatīšanai tiesā.
for how many hours/days he may be deprived of liberty before being brought before a judicial authority.
Paziņojumā par tiesībām jānorāda arī pamatinformācija par visām paredzētajām iespējām apstrīdēt apcietinājuma likumību, lūgt pārskatīt lēmumu par aizturēšanu vai lūgt pagaidu atbrīvošanu.
The letter of rights must also give basic information about any possibility to challenge the lawfulness of the arrest, to obtain a review of the detention, or to ask for provisional release.
Direktīvā sniegts minētā rakstveida paziņojuma paraugs.
The directive provides for an indicative model of such a letter of rights.
Dalībvalstis var to mainīt šo paraugu, lai pielāgotu to saviem noteikumiem, un pievienot citu noderīgu informāciju.
Member States may amend this model to align it with their national rules and add further useful information.
ES dalībvalstīm būs divu gadu laikā jātransponē direktīva valsts tiesību aktos.
Once adopted, EU countries will have two years to transpose this directive into their national laws.
Apvienotā Karaliste un Īrija ir informējušas par savu vēlmi piedalīties šīs direktīvas pieņemšanā un piemērošanā.
The UK and Ireland have notified their wish to take part in the adoption and application of this directive.
Dānija nepiedalās šīs direktīvas pieņemšanā un tā nav tai saistoša un nav jāpiemēro.
Denmark is the only Member State not taking part.
Katru gadu Eiropas Savienībā tiek uzsāktas 8 miljoni krimināltiesvedības.
There are over 8 million criminal proceedings in the EU every year.
Kopā ar direktīvu par tiesībām uz mutisku un rakstisku tulkojumu, ko pieņēma pagājušajā gadā, direktīvas projekts par tiesībām saņemt informāciju kriminālprocesā, ir vēl viens solis tuvāk taisnīgam tiesas procesam, kas paredz stiprināt uzticību ES vienotā tiesiskuma telpai.
Together with the directive on the right to translation and interpretation, adopted last year, the draft directive on the right to information in criminal proceedings is one in a series of fair trial measures that aims to boost confidence in the EU’s single area of justice.
Trešais priekšlikums, kas garantētu piekļuvi advokātam, pašreiz tiek apspriests Pilsoņu brīvību komitejā.
A third proposal, to guarantee access to a lawyer, is currently under discussion in the Civil Liberties Committee.
Prasa garantēt ieslodzīto tiesības
Russian elections: MEPs call for new free and fair elections
©BELGA_PRESSASSOCIATION Viena no ES pārvietošanās brīvības blakusparādībām ir ārvalstu ieslodzīto skaita palielināšanās dalībvalstu cietumos.
Supporters of Russian prime minister Vladimir Putin take part in a rally in central Moscow ©AFP/ALEXANDER_NEMENOV Parliament calls for new free and fair elections and an immediate and full investigation of all reports of fraud and intimidation in the Russian elections held on 4 December, and welcomes demonstrations in Russia as an expression of the will of the people in a resolution passed on Wednesday.