natgillin/translations-raw huggingface dataset:
46. uzsver, ka laba pārvaldība, cilvēktiesības un demokrātija ir būtiskas sastāvdaļas kopīgā paziņojumā, ko Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvji izstrādāja tiekoties Padomē, Eiropas Parlamentā un Komisijā sanāksmē par Eiropas Savienības attīstības politiku “Eiropas Konsenss”
Emphasises that good governance, human rights and democracy are essential parts of the joint statement by the Council and the representatives of the governments of the Member States meeting within the Council, the European Parliament and the Commission on European Union Development Policy: "The European Consensus"
OV C 46, 24.2.2006., 1. lpp. , un ka nepieciešami turpmāki centieni, lai uzlabotu komercpakalpojumu un sabiedrisko pakalpojumu slikto pārvaldību;
OJ C 46, 24.2.2006, p.
50. aicina Komisiju izstrādāt operatīvās palīdzības pasākumus uzņēmumiem, to darbiniekiem un pārstāvjiem abos reģionos, jo īpaši domājot par maziem un vidējiem uzņēmumiem, ekonomiskām un sociālām attiecībām starp ES un Mercosur ;
Calls on the Commission to establish operational support measures for enterprises, their employees and their representatives in both regions, particularly small and medium-sized enterprises, for economic and social relations between the EU and Mercosur;
53. uzsver, ka sadarbībai ar Mercosur jāveicina galveno starptautisko nolīgumu vides jomā piemērošana, jo īpaši Klimata pārmaiņu konvencijas, Kioto protokola un Konvencijas par bioloģisko daudzveidību;
Points out that cooperation with Mercosur must promote application of the main international agreements on the environment, particularly the Convention on Climate Change, the Kyoto Protocol and the Convention on Biological Diversity;
Informācijas un komunikāciju tehnoloģijas
Information and communication technologies
Citas sadarbības jomas
Other areas of cooperation
58. uzskata, ka papildus represīvajam aspektam saistībā ar cīņu pret narkotikām, nolīgumā jāparedz palīdzība lauksaimniekiem, lai viņi varētu sākt ražot jaunu alternatīvu produkciju;
Considers that in addition to the repressive aspect concerning the fight against drugs, the agreement should insist on delivering aid to farmers to help them start new alternative production;
60. uzskata, ka tiklīdz nolīgums stājas spēkā, jāveicina arī Mercosur trīspusējā un bireģionālā sadarbība — galvenokārt ar Karību jūras valstīm — un „dienvidi – dienvidi” nolīgumu politika;
Considers that once the agreement has come into force, promoting triangular and bi-regional cooperation – predominantly with the Caribbean – and encouraging the South‑South agreement policy of the Mercosur should also be promoted;
64. uzskata, ka visām Eiropas iestādēm vajadzētu apvienot spēkus, lai panāktu apmierinošu rezultātu sarunās ar Mercosur , un tādēļ aicina Padomi un Komisiju apspriesties ar Parlamentu un atbilstīgi un precīzi informēt to par ES stratēģiju sarunās ar Mercosur ; prasa Komisijai, lai katras kārtas vai tikšanās beigās, kāds augsta ranga sarunu dalībnieks nosūta Parlamentam dokumentu ar rezultātu izklāstu, saskaņā ar pastāvošajiem konfidencialitātes noteikumiem;
Stresses the need for close cooperation by all the EU institutions in order to obtain satisfactory results in the negotiations with Mercosur; calls on the Council and Commission, therefore, to consult and inform Parliament in proper and timely fashion on the EU's strategy in those negotiations; asks the Commission, at the end of each round or significant negotiating meeting, to forward a document to Parliament describing the results obtained, subject to the confidentiality rules in force;
Galvenais šī ziņojuma mērķis, kas apvieno četras puses, ir noslēgt vairākus gadus ilgušās un vairākus mēnešus apstājušās sarunas par asociācijas nolīgumu ar Mercosur valstīm, kurš attieksies uz vislielāko brīvās tirdzniecības zonu pasaules reģionu starpā.
To move towards the conclusion of the negotiations for an Association Agreement with Mercosur, which would create the world's largest interregional free-trade area, is now, after years of negotiations followed by months of stagnation, the main objective which the (four-part) text of this report aims to further.
Pirmajā daļā analizēti asociācijas nolīguma noslēgšanas iemesli un īpaša uzmanība pievērsta Eiropas Savienības interesēm ES un Mercosur valstu brīvās tirdzniecības zonā (BTZ), kā arī pašreizējam sarunu stāvoklim un to saistībai ar Dohas sarunu kārtu.
The first part examines the background to the Association Agreement, paying particular attention to the EU's interest in creating a free-trade area (FTA) with Mercosur and to the state of play of the negotiations and their relationship to the Doha Round.
Lai arī topošā asociācijas nolīguma sadarbības nodaļa praktiski ir pabeigta, sadarbība joprojām ir ļoti delikāta tēma, jo īpaši tāpēc, ka notiek sarunas par jaunajiem sadarbības finanšu instrumentiem un Komisija beidz darbu pie jaunajiem stratēģijas dokumentiem, kuri attiecas uz sadarbību ar trešām valstīm 2007.–2013. gadam.
Even if the cooperation chapter of the Association is now all but sealed, cooperation remains a highly sensitive area, at a time when the new financial instruments for cooperation are in course of being negotiated and the Commission is finalising the new documents for the strategy for cooperation with third countries for the period 2007-2013.
Ceturtajā un pēdējā daļā apskatīta Parlamenta loma sarunās par šo nolīgumu.
Finally, the fourth part offers comments on the role of Parliament in the negotiation of the agreement.
Sarunu par asociācijas nolīgumu vēsture – konteksts
Background to the negotiations for an Association Agreement and contextual elements
Runājot par to sarunu novērtējumu, kuras pašreiz tiek risinātas ar Mercosur valstīm, pirmkārt, neskaitot ar tirdzniecību cieši saistītus aspektus, jāuzsver stratēģiskā nozīme, ko apvienošanās ar Mercosur valstīm piešķir ES ārējām attiecībām starptautiskā kontekstā, kuram raksturīga pieaugoša savstarpējā atkarība, jaunu ekonomiku parādīšanās un aizvien vairāk tādu globālu problēmu, kuras sniedzas pāri valstu robežām, piemēram, saistībā ar drošību, pasaules ekonomikas pārvaldību, vidi un nabadzības novēršanu.
Evaluation of the ongoing negotiations with Mercosur needs to start, even beyond the purely commercial aspects, by stressing the strategic importance of the partnership with Mercosur for the EU's external relations, in an international context marked by ever-greater interdependence, the emergence of new economic powers, and a growing number of global challenges which transcend national borders, such as security, world economic governance, the environment and poverty reduction.
Neskaitot šīs kopīgās problēmas, abas puses – ES un Mercosur valstis – ir stingri pārliecinātas, ka reģionālā integrācija ir šo valstu iedzīvotāju ekonomiskās un sociālās attīstības stūrakmens, kā arī būtisks instruments demokrātijas nostiprināšanā, nabadzības un nevienlīdzības samazināšanā, kā arī pasaules līmenī abu reģionu nozīmīguma palielināšanā.
The EU and Mercosur share, apart from those common challenges, the firm conviction that regional integration is the cornerstone of their peoples' economic and social development, as well as being a key instrument for consolidating democracy, reducing poverty and inequality, and strengthening the profile of both regions on the world stage.
Riodežaneiro 1999. gada jūnijā notikušajā augstākā līmeņa sanāksmē, kas apvienoja ES un Mercosur valstu un valdību vadītājus, daži dalībnieki uzskatīja, ka ir jāorganizē sarunas par vispārēju ES un Mercosur valstu BTZ asociācijas nolīgumu, precīzi saglabājot ciešo kultūras un vēsturisko saikni, kas pastāv abu reģionu starpā un šo attiecību stratēģijas potenciālu.
It was, precisely, the existence of deep cultural and historical connections, combined with the relationship's strategic potential, that gave rise to the idea of negotiating an EU-Mercosur Association Agreement that would include a free-trade area, at the First Summit of EU and Mercosur Heads of State and Government, held in Rio de Janeiro in June 1999.
Šis ES un Mercosur valstu asociācijas nolīgums būs būtisks arī, lai virzītu uz priekšu kopīgo apņemšanos stiprināt šo divu reģionu – ES un Latīņamerikas – stratēģisko asociāciju, ko ieteicis Parlaments un kas ir vairākkārt apliecināta ES un Latīņamerikas augstākā līmeņa sanāksmēs.
Furthermore, such an Association Agreement would constitute a fundamental pillar in the context of moving forward with the joint commitment to reinforcing the EU-Latin America biregional strategic partnership, as promoted by Parliament and agreed and endorsed at the various EU- Latin America summits.
Līdz šim ES un Mercosur valstu iestāžu attiecības regulēja 1995. gada decembrī parakstītais starpreģionu sadarbības pamatnolīgums.
Institutional relations between the EU and Mercosur have been governed up till now by the interregional framework cooperation agreement signed in December 1995.
Šajā nolīgumā atzīta visu tirdzniecības sakaru pakāpeniska un savstarpēja liberalizācija, un tā rezultātā abas puses nolēma izveidot brīvās tirdzniecības zonu, parakstot asociācijas nolīgumu.
This agreement advocated the gradual and reciprocal liberalisation of all trade , and as a result the two sides proposed the creation of a free-trade area (FTA) within the framework of an Association Agreement.
Kopš attiecīgo sarunu pilnvaru apstiprināšanas 1999. gada jūnijā ir notikušas 16 sarunu kārtas.
Since the approval in June 1999 of the negotiating mandate, 16 negotiating rounds have taken place.
Lai arī viss norādīja uz to, ka apspriedes tiks pabeigtas 2004. gada septembrī, pēc vairākiem pārrunu gadiem puses nespēja noslēgt nolīgumu un sarunas apstājās „tehniskā līmenī”.
After several years' negotiations and at a moment when all the signs were that the negotiations could be concluded in September 2004, the parties failed to reach agreement and the negotiations were declared 'technically blocked'.
Tuvākā pagātnē Pasaules ekonomikas forumā Davosā (2005. gada janvārī) gan Brazīlijas prezidents, gan Eiropas Komisijas priekšsēdētājs izteica vēlmi sarunas par asociācijas nolīgumu noslēgt pirms Dohas sarunu kārtas beigām.
More recently, at the World Economic Forum held in Davos (January 2005), the President of Brazil and the President of the European Commission expressed their joint interest in concluding the negotiations for the Association Agreement before the end of the Doha Round.
Tomēr šī vēlme nav īstenota.
These intentions, however, have not been vindicated by reality.
Šķiet, ka ES un Mercosur valstu ministru sanāksmē, kas notika ES un Latīņamerikas Karību reģiona valstu Vīnes augstākā līmeņa sanāksmē 2006. gada 12. un 13. maijā, apstiprināja ideju Mercosur valstu tirdzniecības sarunas pakļaut Dohas sarunu kārtas noslēgumam.
The meeting of EU and Mercosur ministers which took place during the EU/LAC summit held in Vienna (12-13 May 2006) appears to have confirmed the subordination in time of the trade negotiations with Mercosur to the conclusion of the Doha Round.
Ņemot vērā, ka sarunas kavējās un steidzami vajadzēja noteikt taisnīgus un abpusēji pieņemamus parametrus delikātiem nolīguma aspektiem, referents atļāvās aicināt darboties aktīvāk un sniegt lielāku politisko impulsu augstākā līmenī, kā arī aicināja noteikt galīgo grafiku, kas ļautu noslēgt sarunas iespējami īsākā laikā.
With the negotiations dragging on in this way, your rapporteur wishes to insist, given the urgency of agreeing on workable and shared parameters for the agreement's sensitive issues, on the importance of greater political commitment and encouragement at the highest level and the need for a final timetable for the swiftest possible conclusion of the negotiations.
ES intereses brīvās tirdzniecības zonā ar Mercosur valstīm
The EU's interests and a free-trade area with Mercosur
Pirms sākt pašreizējās situācijas apskatu par uz ES un Mercosur valstu nolīguma tirdzniecības sarunām, referents, nerunājot par ārpolitikas stratēģiskajiem elementiem, uzsver ES galvenās intereses BTZ, kā arī principus, pēc kuriem būtu sarunām jānotiek.
Before examining the state of play of the negotiations for the agreement with Mercosur, your rapporteur wishes to stress, as well as the strategic external policy factors, the main EU interests at stake over a free-trade area and the principles which should govern the negotiations.
Brīvās tirdzniecības zona ar Mercosur valstīm, kas ir lielākais Latīņamerikas tirgus ar 45 % IKP, izveidotu lielāko brīvās tirdzniecības zonu pasaules reģionu starpā un radītu būtiskas tirdzniecības un ekonomiskās izaugsmes iespējas abām pusēm, tajā pašā laikā uzlabojot starptautisko konkurētspēju abu pušu tirgos.
An FTA with Mercosur, the most important market of Latin American with 45% of its GDP, would create the world's biggest interregional free-trade area and would generate major opportunities for both sides in terms of business and economic growth, while also boosting the international competitiveness of both markets.
Turklāt papildus Amerikas brīvās tirdzniecības zonas (ABTZ) iniciatīvai par tirdzniecības liberalizāciju Amerikas kontinentā un iespējai, ka Mercosur valstis paplašina un īsteno savu darbību Āzijas valstu tirgos, šī BTZ savukārt stiprinātu ES kā galvenā līdzinvestora un Mercosur tirdzniecības partnera līderpozīciju.
An FTA would also reinforce the EU's leading role as Mercosur's biggest investment and trade partner, in the face of the FTAA initiative for trade liberalisation in the Americas and Mercosur's own expansion and opening-up to the Asian markets.
Atšķirībā no visā Latīņamerikas teritorijā vērojamās situācijas – imports no ASV salīdzinājumā ar importu no ES ir trīs reizes lielāks, Mercosur valstīs – tā ir tirgus daļa, kuru ir jāapvieno un jāpaplašina – ES daļa ir apmēram 25 %, kamēr ASV tie ir 20 %.
In contrast to the pattern for Latin America as a whole, with imports from the US being three times higher than those from the EU, in the case of Mercosur the EU's share - which still needs to be consolidated and increased - stands at 25%, compared with 20% for the US.
Pamatojoties uz pieredzi, kas saistīta ar asociācijas nolīgumiem, kuri noslēgti ar Meksiku un Čīli, referents uzsver arī to, ka BTZ ir būtisks faktors, lai uzlabotu Eiropas ietekmi un izvairītos no Mercosur valstu pārorientācijas uz citiem tirgiem.
Thus, and taking account of our experience with the Association Agreements with Mexico and Chile, your rapporteur stresses that a free-trade area is vital if Europe's presence is to be consolidated while avoiding a reorientation of Mercosur towards other markets.
Konkrētāk runājot, pētījumos par ES un Mercosur valstu brīvās tirdzniecības zonas izveides ietekmi, kurus pēc Mercosur Eiropas biznesa foruma ( MEBF ) pasūtījuma veica Parīzes Politisko pētījumu institūta Mercosur valstu katedra, novērtēts, ka nolīguma nenoslēgšanas gadījumā gada izmaksas, kas saistītas ar preču tirdzniecību, būs vismaz 3,7 miljardu eiro apmērā, un vairāk nekā 5 miljardi eiro iekļaujot izmaksas, kas saistītas arī ar investīcijām un pakalpojumiem.
More concretely, according to studies on the impact of creating a EU-Mercosur free-trade area carried out by the Mercosur section of the Institute of Political Studies in Paris for the Mercosur-EU Business Forum (MEBF), the costs of not reaching an agreement are estimated to be at least EUR 3.7 bn per annum in trade in goods, rising to over EUR 5 bn if one includes investment and services.
Sarunas par brīvās tirdzniecības zonu ar Mercosur valstīm
The negotiations for a free-trade area with Mercosur
Pretēji Parlamenta ieteikumiem nošķirt Mercosur nolīguma sarunas no PTO Dohas sarunu kārtas, kavēšanās sarunās ar Mercosur valstīm nosaka to, ka šo sarunu laika grafiks kļuvis atkarīgs no Dohas sarunu kārtas gaitas un noslēguma.
Despite Parliament's recommendations that negotiation of the agreement with Member State should be decoupled from the WTO's Doha Round, the delays in the negotiations with Mercosur have led to their temporary de facto subordination to the development and finalisation of the Doha Round.
Tomēr ir jāuzsver, ka sarunas par ES un Mercosur valstu brīvās tirdzniecības zonu un Dohas sarunu kārta vienas otru neizslēdz, bet gan papildina.
It is nonetheless important to stress that the negotiation of an EU-Mercosur FTA and the Doha Round are not mutually exclusive processes: rather, they are complementary.
Referents uzsver, ka gadījumā, ja sarunas ir jāatsāk vai veiksmīgi jāturpina, tas salīdzinājumā ar 2004. gadu jādara augstākā līmenī, jo īpaši ievērojot mutiskos uzlabojumus, kas izteikti 2004. gada maija piedāvājumos, nevis pamatojoties uz šī paša gada septembrī izteiktajiem piedāvājumiem, kas radījuši vilšanos.
Your rapporteur stresses that if we are to resume or continue the negotiations successfully, they will have to be taken up at the highest point achieved in 2004, including the oral improvements made subsequently to the May 2004 offers - in other words, not on the basis of the disappointing offers of September of that year.
Tajā pašā laikā, lai panāktu veiksmīgu risinājumu, sarunās ar Mercosur valstīm nevajadzētu koncentrēties vienīgi uz lauksaimniecības jautājumiem; sarunās jāietver visas nozares un tās jārisina paralēli.
At the same time, full success requires that the negotiations with Mercosur should not be based solely on agricultural issues: all the different areas need to be negotiated and to progress in parallel.
Pēc tam, kad precizēti principi, ES un Mercosur valstu nolīguma ietekme un saikne ar Dohas sarunu kārtu, referents konkrēti aplūko galvenās sarunu sadaļas un izklāsta īpašos ieteikumus, lai varētu noslēgt plaša apmēra nolīgumu šādās jomās – īpaša un diferencēta attieksme; lauksaimniecība; ar lauksaimniecību nesaistīto preču tirgus pieejamība; pakalpojumi; investīcijas; valsts iepirkums; intelektuālais īpašums; sanitārie un fitosanitārie pasākumi, kā arī citi šķēršļi tirdzniecībā un domstarpību risināšanas mehānisms.
Having clarified the principles and scope of the EU-Mercosur Agreement and its relationship to the Doha Round, your rapporteur goes on to comment more concretely on the main negotiating chapters, making specific recommendations with a view to achieving an agreement of major scope in the following areas: Special and Differential Treatment; Agriculture; NAMA (non-agricultural market access); Services; Investment; Public procurement; Intellectual property; Health and phytosanitary measures; Other obstacles to trade; and the Dispute Settlement Mechanism.
Attiecībā uz lauksaimniecības sadaļu, kas ir noteicošā veiksmīgam sarunu iznākumam, jo Mercosur valstis vēlas uzlabot savu piekļuvi ES tirgum, referents uzskata, ka ir jāatgādina saistības, jo tās ir svarīgas un Eiropas Savienība tās ir uzņēmusies saistībā ar KLP reformu Dohas sarunu kārtā.
Concerning agriculture, which is crucial for the negotiations' success given Mercosur's interest in improving its access to the European market, your rapporteur considers it vital to recall the EU's undertakings in the context of the CAP reform and the Doha Round.
Pamatojoties uz to, ko nosaka vienošanās ar PTO, referents piedāvā, lai ES atbild uz Mercosur prasībām attiecībā uz lauksaimniecības produktu tirdzniecības liberalizāciju, vienlaicīgi nodrošinot ievērojamu, reālu un efektīvu ES tirgus pieejamības uzlabošanos Mercosur lauksaimniecības produktiem, kā arī panākumus citās sadaļās, piemēram, ar lauksaimniecību nesaistīto produktu un pakalpojumu jomā, kā arī attiecībā uz citiem lauksaimniecības jautājumiem, piemēram, nolīgumu par vīniem un liķieriem un ģeogrāfisko norāžu efektīvu aizsardzību.
On the basis of what has been agreed in the WTO, your rapporteur proposes that the EU should respond to Mercosur's demands concerning liberalisation of trade in agricultural products in a way that will ensure both genuinely greater access for Mercosur's agricultural products to the EU market and, at the same time, progress on such chapters as NAMA and Services, as well as on other agricultural issues, such as the agreement on wines and liquors and the proper protection of geographical designations.
Attiecībā uz citiem tirdzniecības sadaļas aspektiem referents uzstāj uz nepieciešamību noslēgt vērienīgu un atvērtu nolīgumu, kas ietver ne vien PTO nolīgumos paredzētās saistības, bet var arī apmierināt abu pušu galvenās intereses ( Mercosur valstīm tās galvenokārt ir lauksaimniecība un „4. režīms”; Eiropas Savienībai – ar lauksaimniecību nesaistītie produkti, investīcijas un finanšu pakalpojumi, telekomunikācijas un jūras transports), apliecinot vajadzīgo elastīgumu, piemēram, attiecībā uz atšķirīgu piemērošanas termiņu.
With regard to the other components of the trade chapter, your rapporteur stresses the need for an ambitious and wide-ranging agreement, going beyond WTO obligations and satisfying the main interests of both sides (in particular: agriculture and 'Mode 4' for Mercosur; and NAMA, investment and financial services, telecommunications and maritime transport for the EU), while also offering the necessary degree of flexibility, e.g. in terms of non-reciprocal implementation timetables.
Turklāt referents uzskata, ka aspekti, kas saistīti ar intelektuālo īpašumu un valsts iepirkumu, nolīgumam piešķir lielu pievienoto vērtību, jo runa ir par divām jomām, kurās liberalizācija un divpusējā sadarbība var veicināt attīstību daudzpusējās attiecībās.
Your rapporteur further considers that the aspects relating to intellectual property and public procurement would provide considerable added value for an agreement: these are two areas where liberalisation and bilateral cooperation can contribute to overcoming the limits inherent to the multilateral approach.
Ārpus aspektiem, kas attiecas divpusējām sarunām, ir būtiski uzsvērt, ka Mercosur stabilizācija un pakāpeniska nostiprināšana, galvenokārt, noslēdzot muitas savienību un izveidojot kopēju tirgu, kas ietver importēto produktu brīvu un efektīvu kustību, ir būtisks faktors, lai novērstu šķēršļus un stimulētu tirdzniecību un investīcijas abu reģionu starpā.
Beyond the specific elements of the negotiations on both sides, it is important to stress that the progressive consolidation and deepening of Mercosur, notably via the completion of the customs union and the development of the common market, including the free movement of imported products, is in itself a crucial factor for the reduction of barriers and encouragement of trade and investment between the two regions.
ES un Mercosur valstu brīvās tirdzniecības zonai ir jāizveido domstarpību risināšanas mehānisms, lai nebūtu nepieciešams pārmērīgi bieži vērsties pie PTO, ar kura palīdzību būtu iespējams nodrošināt tiesisko noteiktību visās nolīguma piemērošanas jomās.
The EU-Mercosur FTA needs to be complemented by a dispute settlement mechanism by which unnecessary appeals to the WTO would be avoided and legal certainty guaranteed in relation to the implementation of the agreement in all its areas.
ES un Mercosur sadarbība
Cooperation between the EU and Mercosur
Daļā, kas veltīta ES un Mercosur sadarbības jautājumam, referents aicina Komisiju paredzēt papildu finansējumu jaunajai Mercosur reģionālās sadarbības stratēģijai 2007.–2013. gadam, lai pilnībā varētu risināt daudzās paredzamās problēmas galvenokārt Mercosur institucionalizācijā un nostiprināšanā, kā arī topošā asociācijas nolīguma ātrā un pilnīgā piemērošanā, un īpašu uzmanību pievērst muitas savienības noslēgšanai un kopējam tirgum.
In the section on the EU-Mercosur cooperation chapter, your rapporteur calls on the Commission to ensure increased funding for the new strategy for regional cooperation with Mercosur for 2007-2013, to give it a secure basis for tackling the coming major challenges, in particular the institutionalisation and deepening of Mercosur and the rapid and complete implementation of the future Association Agreement, especially as regards completion of the customs area and the common market.