natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Visbeidzot, ja ņem vērā ar akcīzes nodokļa iekasēšanu saistītās birokrātiskās un administratīvās izmaksas, tad akcīzes nodokļa ieņēmumi vairākumā gadījumu ļauj vienkārši segt izmaksas un tīrais ieņēmums ir nenozīmīgs; dalībvalstīs, kas izmanto zemākās likmes, pat nav šādu ieņēmumu.
Lastly, when one considers the bureaucratic and administrative costs related to the collection of excise duty, the revenues generated by excise duty on alcohol barely cover these costs in most cases and the net income is minimal if not inexistent in Member States which apply minimum rates.
Kāpēc šīm valstīm uzspiest minimālās likmes, kaut gan atbilstīgi savām budžeta vajadzībām tās ir tiesīgas brīvi noteikt augstākas likmes?
Why impose minimum rates on them when they are free to set higher rates according to their budgetary needs?
Zemāko likmju piemērošana 15 gadu laikā nekādā veidā nav ietekmējusi spirta un alkoholisko dzērienu akcīzes nodokļa likmju saskaņošanu un nekādā veidā nav sekmējusi tā saucamo konkurences kropļojumu jautājuma risināšanu.
The existence of minimum rates has in 15 years had no effect on the approximation of excise duty on alcohol and alcoholic beverages and is not helping to solve the alleged distortions of competition.
Pārrobežu tirdzniecības palielināšanās izriet nevis no zemākajām likmēm, bet gan no pārmērīgi augstām likmēm ziemeļu dalībvalstīs.
The increase in cross-border trade is not the result of the minimum rates but of the excessive rates applied by northern Member States.
Komisija priekšplānā izvirza to, lai tās priekšlikums kaut nedaudz ietekmētu alkoholisko dzērienu akcīzes nodokļa zemāko likmju palielināšanu attiecībā uz galīgajām cenām.
The Commission stresses the minimal impact of its proposal to increase minimum rates of excise duty on alcoholic beverages on final prices.
Šī iestāde aizmirst, ka jebkāda minimālo likmju palielināšana atsauksies uz galīgajām cenām ar akumulējošu ietekmi (PVN un uzcenojums) un tādējādi tā būs inflāciju sekmējoša ietekme galvenokārt jaunajās dalībvalstīs, kas tieši šajā jautājumā izrāda pretestību.
It overlooks the fact that any increase in the minimum rates will have an impact on final prices through its multiplier effects (VAT and profit margins) and would therefore have an inflationary impact, especially in the new Member States, which are justifiably opposed to the idea.
Ne patērētāji, ne ražotāji šādā veidā negūs nekādu peļņu no šāda pasākuma.
Neither consumers nor producers will draw any benefit from this measure.
Tā kā situācija ir tāda, kāda tā ir, spirta un alkoholisko dzērienu akcīzes nodokļa zemākās likmes ir zaudējušas savu jēgu.
As things stand, the minimum rates of excise duty on alcohol and alcoholic beverages have lost their raison d'être .
Tāpēc tās var atcelt un tas netraucētu dalībvalstīm saglabāt pašreizējās likmes vai pat palielināt tās, šīm valstīm uzņemoties pilnu atbildību.
They can therefore be abolished, and this will not prevent Member States from maintaining the current rates or even increasing them under their own responsibility.
Spirta un alkoholisko dzērienu akcīzes nodokļa likmju saskaņošana
Approximation of the rates of excise duty on alcohol and alcoholic beverages
Eiropa globalizācijas kontekstā — konkurētspējas ārējie aspekti
on Global Europe - external aspects of competitiveness
EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJAS PROJEKTS..........................................................3
MOTION FOR A EUROPEAN PARLIAMENT RESOLUTION ...............................................3
Ekonomikas un monetārās komitejas atzinums ...........................................21
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............22
„Eiropa globalizācijas kontekstā – ārējie konkurētspējas aspekti”
on Global Europe - external aspects of competitiveness
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „Globālā Eiropa: konkurence pasaulē.
– having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions entitled ‘Global Europe: competing in the world.
Ieguldījums ES izaugsmes un nodarbinātības stratēģijā” ( COM(2006)0567 ),
A contribution to the EU’s Growth and Jobs Strategy’ ( COM(2006)0567 ),
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 28. septembra rezolūciju par ES ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām ar Indiju
– having regard to its resolution of 28 September 2006 on the EU’s economic and trade relations with India
Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0388 . ,
Texts Adopted , P6_TA(2006)0388 . ,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 25. oktobra rezolūciju par ikgadējo Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam par Kopienas antidempinga, antisubsīdiju un tirgus aizsardzības pasākumiem (2004)
– having regard to its resolution of 25 October 2006 on the annual report from the Commission to the European Parliament on third country anti-dumping, anti-subsidy and safeguard action against the Community (2004)
Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0450 . ,
Texts Adopted , P6_TA(2006)0450 . ,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 4. aprīļa rezolūciju par Dohas sarunu kārtas izvērtējumu pēc PTO Ministru konferences Honkongā
– having regard to its resolution of 4 April 2006 on the assessment of the Doha Round following the WTO Ministerial Conference in Hong Kong
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 12. oktobra rezolūciju par ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām ar MERCOSUR saistībā ar sarunām par starpreģionālo asociācijas nolīgumu
– having regard to its resolution of 12 October 2006 on economic and trade relations between the EU and Mercosur with a view to the conclusion of an Interregional Association Agreement
Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0419 . ,
Texts Adopted, P6_TA(2006)0419 . ,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 1. jūnija rezolūciju par ES un ASV transatlantiskajām ekonomiskajām attiecībām
– having regard to its resolution of 1 June 2006 on EU-US transatlantic economic relations
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2005. gada 13. oktobra rezolūciju par ES un Ķīnas tirdzniecības attiecību perspektīvām
– having regard to its resolution of 13 October 2005 on prospects for trade relations between the EU and China
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2005. gada 6. septembra rezolūciju par tekstilpreču un apģērbu nozari pēc 2005. gada
– having regard to its resolution of 6 September 2005 on textiles and clothing after 2005
– ņemot vērā Briselē 2006. gada 23. un 24. martā notikušās Eiropadomes sanāksmes prezidentvalsts secinājumus
– having regard to the Presidency conclusions of the Brussels European Council, held on 23 and 24 March 2006
Padomes dokuments 7775/1/06. ,
Council Document 7775/1/06. ,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 15. marta rezolūciju par ieguldījumu Eiropadomes 2006. gada pavasara sanāksmes darbā saistībā ar Lisabonas stratēģiju
– having regard to its resolution of 15 March 2006 on the input to the Spring 2006 European Council in relation to the Lisbon Strategy
OV C 291E, 30.11.2006.
OJC 291E, 30.11.2006, p.
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam ,,ES un Ķīna – ciešāka partnerība, augoša atbildība” un pievienoto darba dokumentu ,,Ciešāka partnerība, augoša atbildība: politikas dokuments par ES un Ķīnas tirdzniecību un ieguldījumiem – konkurence un partnerība” ( COM(2006)0631 un 0632),
– having regard to the Commission Communication entitled ‘EU − China: Closer Partners, growing responsibilities’ and the accompanying working document entitled ‘Closer Partners, Growing Responsibilities: A policy paper on EU-China trade and investment: Competition and Partnership’ ( COM(2006)0631 and 0632),
– ņemot vērā Deklarāciju, ko vienprātīgi pieņēma 2006. gada 2. decembrī saistībā ar Parlamentārās konferences ikgadējo sesiju par PTO,
– having regard to the Declaration adopted by consensus on 2 December 2006 in the context of the annual session of the Parliamentary Conference on the WTO,
– ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu ( A6-0149/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on International Trade and the opinion of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6-0149/2007 ),
A. tā kā tirdzniecības politika var dot ievērojamu ieguldījumu izaugsmes veicināšanā un darbavietu radīšanā atbilstoši atjaunotajai Lisabonas programmai;
A. whereas trade policy can contribute decisively to the stimulation of growth and the creation of jobs in line with the objectives of the renewed Lisbon agenda,
B. tā kā ES ir jāpieņem atbilstoša stratēģija, lai risinātu ar globalizācijas norisēm saistītos uzdevumus un stātos pretī augošajai konkurencei no lielāko jaunās ekonomikas valstu puses, vienlaikus saglabājot Eiropas ekonomikas, reģionālās un sociālās kohēzijas modeli;
B. whereas an appropriate strategy must be adopted by the EU in order to meet the challenges of globalisation and to confront increased competition from major emerging economies, while preserving the European model of economic, regional and social cohesion,
C. tā kā ir nepieciešams panākt atbilstību starp atjaunotās Lisabonas programmas iekšējiem un ārējiem aspektiem, lai varētu veiksmīgi īstenot šo iniciatīvu;
C. whereas consistency between the internal and external aspects of the renewed Lisbon agenda is indispensable to the success of that initiative,
D. tā kā ES uzņēmumu iekšējās un ārējās konkurētspējas uzlabošanā liela nozīme ir iekšējām strukturālajām reformām;
D. whereas domestic structural reforms play an important role in improving both the internal and external competitiveness of EU enterprises,
E. tā kā, pēc gandrīz piecus gadus ilgušām sarunām 2006. gada 24. jūlijā apturot Dohas Attīstības programmu ( DDA ), izveidojās jauna situācija, radot nepieciešamību pēc Eiropas Savienības tirdzniecības politikas prioritāšu pagaidu pielāgošanas, kā galveno tirdzniecības politikas prioritāti saglabājot daudzpusēju tirdzniecību;
E. whereas the suspension of the Doha Development Agenda (DDA) on 24 July 2006, after almost five years of negotiations, has created a new situation whereby it has become necessary for the EU to temporarily adjust the priorities and instruments of its trade policy, while maintaining multilateralism as its main trading policy priority,
F. tā kā Eiropas Savienībai ir jāizmanto visi pārējie pieejamie instrumenti tādā veidā, lai tie atbilstu tās tirdzniecības politikai;
F. whereas all other instruments available should be used in a manner conforming with EU trade policy,
G. tā kā ES jau tagad ir viena no atvērtākajām ekonomikām pasaulē;
G. whereas the EU is already one of the most open economies in the world,
H. tā kā kopējās tirdzniecības politikas integrētais raksturs ir nozīmīga vērtība ES un ļauj tai ieņemt svarīgu vietu starptautiskajā tirdzniecības sistēmā;
H. whereas the integrated character of the common commercial policy is an important asset for the EU and enables it to play a prominent role in the international trading system,
I. tā kā protekcionisms mākslīgi aizsargā neefektīvas ekonomikas nozares no starptautiskās konkurences, novirza līdzekļus no ražīgākām nozarēm, paaugstina cenas un, visbeidzot, izraisa bezdarbu;
I. whereas protectionism artificially shelters inefficient sectors of the economy from international competition, diverts resources away from more productive sectors, raises prices and ultimately leads to unemployment,
J. tā kā nereti dzirdami skaļi sabiedrības protesti pret tirdzniecības atvēršanas graujošo ietekmi uz atsevišķiem reģioniem un ekonomikas nozarēm, tai pašā laikā bieži nepamanot tās pozitīvo ietekmi uz inovācijām, konkurētspēju un nodarbinātību;
J. whereas there is often a public outcry against the disruptive impact that the opening up of trade has on certain regions and economic sectors, while its positive effects on innovation, competitiveness and employment are too often overlooked,
K. tā kā piekļuvi tirgum arvien vairāk kavē dažāda veida beztarifu barjeras ( NTB );
K. whereas market access is being increasingly hampered by various types of non-tariff barrier (NTBs),
L. tā kā augsti tarifi joprojām ir ievērojams šķērslis tirdzniecībai, jo īpaši attiecībās ar nozīmīgākajām jaunattīstības valstīm;
L. whereas high tariffs still constitute a significant obstacle to trade, especially in relations with major emerging countries,
M. tā kā daudzpusējas tirdzniecības sistēma, ko simbolizē PTO, joprojām ir visefektīvākā sistēma godīgas un vienlīdzīgas tirdzniecības panākšanai globālā mērogā, izstrādājot atbilstošus noteikumus un nodrošinot šo noteikumu izpildi;
M. whereas the multilateral trading system, embodied in the WTO, remains the most effective framework for achieving fair and equitable trade on a global basis, by developing appropriate rules and ensuring compliance with those rules,
N. tā kā ES joprojām tic Dohas Attīstības programmas ( DDA ) panākumiem un ir jau parādījusi savu labo gribu, visās sarunu jomās izsakot virkni nozīmīgu piedāvājumu;
N. whereas the EU remains committed to the success of the DDA and has already shown its goodwill through a series of meaningful offers in all areas of the negotiations,
O. tā kā zināmos apstākļos atkal jāpievērš uzmanība divpusēju un reģionālu brīvās tirdzniecības nolīgumu ( FTA ) slēgšanai, paturot prātā, ka pārāk liels šādu nolīgumu daudzums tomēr var apdraudēt ES atbalstītās daudzpusējās sistēmas stiprināšanu;
O. whereas renewed consideration should, under certain conditions, be given to the conclusion of bilateral and regional free trade agreements (FTAs), bearing in mind, however, that an excessive proliferation of such agreements could militate against strengthening the multilateral system, of which the EU is a proponent,
P. tā kā ir svarīgi atrast pareizo līdzsvaru starp daudzpusējiem, divpusējiem un plurilaterāliem nolīgumiem;
P. whereas it is essential to identify the right balance between multilateral, bilateral and plurilateral agreements,
Q. tā kā ES jābūt gatavai aizstāvēties pret norunāto noteikumu pārkāpumiem, izmantojot strīdu izšķiršanas mehānismus, kā arī pret negodīgām tirdzniecības metodēm, izmantojot efektīvus un likumīgus tirdzniecības aizsardzības pasākumus, kas sniedz tūlītēju palīdzību kaitējumam pakļautajām rūpniecības nozarēm;
Q. whereas the EU should be prepared to defend itself, whenever necessary, against violations of agreed rules through recourse to dispute settlement mechanisms, and against unfair trading practices through the application of effective and lawful trade defence measures providing immediate relief to industries that have been harmed,
R. tā kā uzticama un likumīga tirdzniecības politika nav iespējama bez nopietnas Eiropas Parlamenta iesaistīšanās,
R. whereas no credible and legitimate trade policy can be conducted without the meaningful involvement of the Parliament,
S. tā kā ir svarīgi, lai Parlamentam būtu savlaicīga piekļuve dokumentiem, kas attiecas uz dažādām Komisijai piešķirtām sarunu pilnvarām;
S. whereas it is important that the Parliament have access, in due time, to the texts of the various negotiating mandates given to the Commission;
1. uzskata, ka tirdzniecības politika ir neatņemama sastāvdaļa katrā stratēģijā, kuras mērķis ir veicināt izaugsmi un radīt darbavietas, uzlabojot Eiropas konkurētspēju; tādēļ atzinīgi vērtē minēto Komisijas paziņojumu ,,Globālā Eiropa: konkurence pasaulē kā svarīgs ieguldījums atjaunotajā Lisabonas stratēģijā”;
Considers that trade policy is an indispensable component of any strategy the objective of which is to stimulate growth and create jobs through improving Europe’s competitiveness; welcomes, therefore, the Commission’s above-mentioned Communication on Global Europe: competing in the world as an important contribution to the renewed Lisbon agenda;
6. uzskata, ka atvērtas tirdzniecības sistēmas priekšrocības atsver tās iespējamo negatīvo ietekmi; tādēļ uzskata, ka ES arī turpmāk jācenšas pabeigt vienotā tirgus izveidi, jāsekmē pieaugošā globālā liberalizācija un brīva un godīga tirdzniecība un jāpretojas protekcionismam;
Believes that the benefits of an open trading system outweigh its potentially disruptive impact; considers, therefore, that the EU should continue to strive to complete the single market, continue to promote increased global liberalisation and free and fair trade and resist protectionism;
10. aicina Komisiju un dalībvalstis labāk informēt Eiropas iedzīvotājus par visiem globalizācijas aspektiem un konkrētiem ieguvumiem, kas saistāmi ar ES līdzdalību starptautiskajā tirdzniecības sistēmā;
Invites the Commission and the Member States to better inform European citizens on all aspects of globalisation and the concrete benefits resulting from the EU’s participation in the international trading system;
15. uzstāj, lai ES ekonomikas panākumu pamatā būtu mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) darbība, kuriem, izmantojot uzlabotu piekļuvi pētniecības un attīstības iespējām, ir jānodrošina iespēja garantēt augstas kvalitātes preču ražošanu ar augstāku vērtību;
Insists that the backbone of the EU's economic success is the activity of its SMEs which, through improved access to research and development opportunities, must be endowed with the ability to guarantee the production of high quality goods at the higher end of the value chain;
21. atzīmē, ka ES vēlas īstenot un pastiprināt divpusējās sarunas ar saviem galvenajiem tirdzniecības partneriem, pastāvot nosacījumam, ka netiek apdraudēti ES vides un veselības standarti un ka tiek ņemta vērā UNESCO 2005. gada 20. oktobra Konvencija par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu;
Notes the interest that the EU has in pursuing and intensifying bilateral negotiations with its main developed trading partners, provided that this does not jeopardise EU environmental and health standards and respects the UNESCO Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions of 20 October 2005;
Pasaules Tirdzniecības organizācija (PTO)
The WTO
26. uzskata, ka tirgi būtu atvērtāki, līdzsvarotāki un efektīvāki, ja ES veicinātu daudzpusēju pamatnoteikumu īstenošanu konkurences politikas jomā un šajā jomā pastiprinātu starptautisko sadarbību;
Believes that, if the EU were to promote basic multilateral rules on competition policy and international cooperation in this area were to be strengthened, markets could be made more open, balanced, and efficient;
Divpusēji un reģionāli brīvās tirdzniecības nolīgumi
Bilateral and regional free trade agreements
30. uzskata, ka, risinot sarunas par brīvās tirdzniecības nolīgumu noslēgšanu, Komisijai ir jāņem vērā, ka mazākiem un vājākiem tirdzniecības partneriem pastāv risks negūt labumu no starptautiskās tirdzniecības, un tādēļ uzstāj, lai šo partneru intereses ņemtu vērā visā sarunu gaitā;
Considers that, when negotiating FTAs, the Commission must take into account the risks of excluding the smallest and weakest trading partners from the benefits of international trade and, therefore, insists that their interests must be taken into consideration during the entire negotiation process;
Vairāku pušu / nozaru sarunas
Plurilateral/sectoral negotiations
Vispārēja pieeja tirdzniecības sarunām
General approach to trade negotiations
38. atgādina, ka ES ir lielākais preču un pakalpojumu vienotais tirgus, kam visas pasaules eksportētāju skatījumā piemīt liela pievilcība; vērš uzmanību uz ievērojamām priekšrocībām, ko tas dod Eiropas Savienībai gan daudzpusēja, gan divpusēja, gan reģionāla līmeņa nolīgumu sarunās;
Recalls that the EU, as the largest single market for goods and services in the world, is very attractive in the eyes of exporters the world over; draws attention to the considerable leverage that this confers on EU negotiators, both in the multilateral framework and in the bilateral and regional framework;
40. brīdina, ka nav nepieciešams apgrūtināt daudzpusēja, divpusēja vai reģionāla līmeņa tirdzniecības sarunas ar jautājumiem, kuri nav tieši saistīti ar starptautisko tirdzniecību un kuru efektīvākai risināšanai pastāv citas iespējas;
Warns against the danger of overburdening trade negotiations, at multilateral, bilateral or regional level, with issues which are not directly related to international trade and which could be more effectively addressed in other frameworks;
42. transatlantisko ekonomisko attiecību stiprināšana jāveic saskaņā ar ES vides un sabiedrības veselības noteikumiem, un tā nedrīkst apdraudēt ES konkurences politikas neatkarību, kā arī sabiedrisko pakalpojumu un kultūras daudzveidības aizsardzības normas;
The strengthening of transatlantic economic relations must proceed on the basis of compliance with the EU’s environmental and public health rules, and must not compromise the independence of its competition policy and its rules on the protection of public services and cultural diversity;
45. uzskata, ka ekonomiskās attiecības un tirdzniecības attiecības ar Ķīnu ir jāveido reizē ar politisko dialogu, kurā ietverta abu partneru atbildība vides un sociālajā jomā; uzsver, ka ES un Ķīnas ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām jābalstās uz godīgas un objektīvas tirdzniecības noteikumu ievērošanu un PTO noteikumu piemērošanu;
Considers that the development of economic and trade relations with China must proceed in tandem with a political dialogue embracing both partners’ responsibilities in the environmental and social fields; stresses that economic and trade relations between the EU and China must be based on respect for fair and even-handed trade rules and the application of WTO rules;
48. pieprasa, lai Komisija sistemātiski novērtētu ES iekšpolitikas pasākumu un noteikumu ietekmi uz globālo konkurētspēju un savos priekšlikumos dotu priekšroku tādai politikai un likumdošanai, kas vismazākā mērā varētu negatīvi ietekmēt ES uzņēmumu konkurenci Eiropā un ārpus tās robežām;
Requests the Commission to systematically assess the impact of the EU’s internal policies and regulations on global competitiveness and to give preference, in its proposals, to the policy and regulatory options which are least likely to negatively affect the competitive position of EU enterprises within and without Europe;
PTO un divpusējo brīvās tirdzniecības nolīgumu kontekstā uzsver, ka ir svarīgi paātrināt beztarifu barjeru likvidēšanu un tehnisko noteikumu saskaņošanu, jo īpaši piemērojot savstarpējas atzīšanas principu;
Stresses, in the context of the WTO and bilateral FTAs, the importance of speeding up the removal of non-tariff trade barriers and of harmonising technical rules, particularly by applying the mutual recognition principle;
52. aicina Komisiju arī turpmāk īstenot pasākumus zinātniskās pētniecības, attīstības un inovāciju jomā, atzīmē, ka patentu atzīšana un intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība ir galvenie ES ārējās konkurētspējas aspekti, un uzskata, ka šajā sakarā Eiropas Savienībai ir jāpieņem apņēmīgāka nostāja attiecībā uz trešām valstīm;
Calls on the Commission to continue its efforts in the fields of research, development and innovation; notes that respect for patents and the defence of IPRs lie at the heart of the EU’s external competitiveness, and believes that the EU should adopt a more resolute stance in its approach towards third countries in that connection;
59. aicina Padomi apstiprināt priekšlikumu Padomes 2005. gada 16. decembra regulai par izcelsmes valsts norādi konkrētiem ražojumiem, kas ievesti no trešām valstīm, kam Parlaments pauž atbalstu savā 2006. gada 6. jūlija rezolūcijā par izcelsmes marķējumu
Calls on the Council to approve the proposal of 16 December 2005 for a Council regulation on the indication of the country of origin of certain products imported from third countries, as supported by the Parliament in its resolution of 6 July 2006 on origin marking
Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0325 . ;
Texts adopted, P6_TA(2006)0325 . ;
60. atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu pārskatīt tās Tirgus piekļuves stratēģiju un cer, ka tā 2007. gadā pieņems paziņojumu par šo tematu; aicina Komisiju arī turpmāk šajā iniciatīvā cieši iesaistīt Parlamentu;
Welcomes the Commission’s decision to review its Market Access Strategy and looks forward to the adoption of its communication on the subject in 2007; invites the Commission to keep the Parliament closely involved in this initiative;