natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Saskaņā ar UNESCO datiem visām industrializētajām valstīm, kurās dzīvo ceturtdaļa pasaules iedzīvotāju, un jaunattīstības valstīm ir apmēram vienāds daudzums laikrakstu (attiecīgi 4 400 un 4 200).
According to UNESCO, all industrialized countries -that represents a quarter of the world population- have more or less the same quantity of newspapers than developing countries (4,400 against 4,200).
Laikrakstu skaits katrā jaunattīstības valstī parāda ļoti dziļu nevienlīdzību: vairāk nekā 20 Āfrikas valstīs iznāk tikai viens laikraksts salīdzinājumā ar visām Eiropas Savienības dalībvalstīm un pievienošanās valstīm, kur iznāk 1 456 abonētie un bezmaksas dienas laikraksti (Pasaules Laikrakstu asociācija, 2004. g.).
The newspapers amount in each developing country validates a scenario of very deep inequality: more than 20 countries in Africa have only one newspaper, compared with the 1,456 paid-for and free daily papers of all the European Member States and the Acceding States (World Association of Newspapers, 2004).
Latīņamerikā ir dažas valstis — Brazīlija, Meksika un Argentīna —, kurām katrai ir daudz vairāk dienas laikrakstu nekā Lielbritānijai, Francijai un Itālijai kopā.
In Latin America there are countries, like Brazil Mexico and Argentine that have alone much more daily newspapers than Great Britain, France and Italy all together.
Rekordliels laikrakstu skaits Āzijā ir Indijai — 1 334 un Turcijai — 457, kas ir vairāk nekā visā Āfrikā.
In Asia, India has a record of 1,334 daily newspapers, and Turkey with 457 headings, has more newspapers than all Africa.
Ir jāuzsver drukāto izdevumu (skolas mācību grāmatu, rokasgrāmatu, ceļvežu utt.) nozīme, it īpaši tajos pasaules reģionos, kuros nav elektrības un piekļuve Internetam gaidāma tālā nākotnē.
It is significant to underline the role of the written press (school textbooks, manuals, guidebooks, etc.) particularly in those areas of the world in which the electricity is not available and the Internet’s use is still far.
Jaunattīstības valstīs, kurās analfabētisma līmenis ir ļoti augsts, radio ir ļoti izplatīts informācijas un saziņas nodrošināšanas līdzeklis.
In developing countries, where the illiteracy rate is very high, radio represents a very common instrument of information and communication.
Visā pasaulē ir apmēram 2 miljardi radiouztvērēju, tātad viens uz katriem diviem iedzīvotājiem.
There are nearly 2 billions of radio receivers all over the world, that means one every two persons.
Mūsdienās Āfrikā 20 % iedzīvotāju ir vismaz radio; arābu valstīs un Āzijā – gandrīz 28 %; Latīņamerikā – vairāk nekā 40 %.
Today in Africa 20% of the inhabitants possesses at least a radio; in the Arabic countries and in Asia almost 28%; in Latin America more then 40%.
Sabiedriskais radio ir sasniedzis iespaidīgus rezultātus, sniedzot noderīgu informāciju nabadzīgiem cilvēkiem un norādot, kā kopienas var iegūt tehnoloģijas savām vajadzībām.
Community radio has achieved impressive results in the delivery of useful information to poor people and in indicating how communities can appropriate technologies for their own purposes.
Mūsdienās uz katriem simts iedzīvotājiem Subsahāras Āfrikā ir 6 televizori, Arābu valstīs – 17 un Āzijā un Latīņamerikā – 26–27.
Nowadays, the range is from 6 televisions every hundred inhabitants of sub-Saharan Africa, to 17 of the Arabic countries, till 26-27 of Asia and Latin America.
Bet Āzijā, Āfrikā, Okeānijā un Latīņamerikā kopā ir mazāk nekā 20 % no visiem pasaules televizoriem.
But all together Asia, Africa, Oceania and Latin America hold less then 20% of all TV apparatus in the world.
Pēdējais, bet ne mazāk svarīgs plašsaziņas līdzeklis ir kino, kas pārstāv īpašu sektoru, jo pēdējos gados jaunattīstības valstīs tam ir ļoti daudz skatītāju.
Last but not least is the cinema, a sector completely a part, as in the developing countries the audience in the last years has registered very high ranks.
Āzijā reģistrēts vislielākais skatītāju skaits, jo visvairāk filmu uzņem Āzijā, it īpaši Indijā.
Asia records the greater number of attendance as the higher films production is registered especially in India.
Plašsaziņas līdzekļu nozīme starptautiskos konfliktos
The role of media in the international conflicts
Plašsaziņas līdzekļi ir izšķirošs faktors miera procesos un pēckonfliktu situācijās.
The media is a decisive factor in peace-processes and post-conflict situations.
Nabadzība un konflikti pastāv līdzās un veido šausminošu ciklu; nabadzība var novest pie vardarbīga konflikta, un vardarbīgs konflikts savukārt vienmēr noved pie nabadzības, atņemot cilvēkiem dzīvību un vienlaicīgi graujot ekonomiskos un sociālos tīklus.
Poverty and conflict co-exist in a terrible cycle; poverty can lead to violent conflict, and violent conflict always leads to poverty, destroying economic and social networks even as it takes lives.
Pēc profesionālu organizāciju statistikas datiem pēdējo divu gadu laikā 70 žurnālistu un plašsaziņas līdzekļu darbinieku ir zaudējuši dzīvību.
According to the statistics of professional organisations, the last two years have been the worst period in the number of journalists and media workers killed, with more than 70 journalists and media workers losing their lives.
Nav nejaušība, ka tas visvairāk notiek visnabadzīgākajās, vismazāk attīstītajās valstīs, kurās informācijas un domas apspiešana ir ļoti spēcīga.
It is no coincidence that it is largely in the poorest, least developed nations where repression of information and opinion is most severe.
Šajās valstīs tūkstošiem žurnālistu tiek vajāti, slepkavoti, sisti, apcietināti un ieslodzīti cietumā bieži vien tikai par to, ka apšauba savu valdību tiesības noklusēt informāciju un laupīt saviem pilsoņiem tiesības uz atklātām diskusijām un viedokļu plurālismu.
In these countries, thousands of journalists are persecuted, murdered, beaten, arrested and imprisoned, often for doing no more than questioning the right of their governments to take information hostage and to deprive their fellow citizens of the right to open debate and the plurality of opinion.
Ir svarīgi, lai plašsaziņas līdzekļu izplatīšanas vietas un profesionālās apvienības mudinātu žurnālistus sniegt precīzas, augsti profesionālas un ētiskas reportāžas.
It is vital that media outlets and professional associations encourage accurate, professional and ethical reporting.
To var paveikt, ieviešot brīvprātīgus rīcības kodeksus, nodrošinot žurnālistiem apmācību un izveidojot pašregulācijas mehānismus.
This can be done by establishing voluntary codes of conduct, providing training for journalists and setting up mechanisms of self regulation.
Plašsaziņas līdzekļi un IKT labākai pakalpojumu sniegšanas vadībai
Mass media and ICTs for a better management of service delivery
Saskaņā ar jaunākajiem Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ( FAO ) datiem ( FAO reģionālā konference Rīgā 2006. gada jūnijā) pašlaik vairāk nekā 80 jaunattīstības valstis cieš no hroniska pārtikas trūkuma un apmēram 854 miljoni cilvēku dzīvo badā.
Today, more than 80 developing countries suffer from chronic food deficits and about eight hundred 54 million people live in hunger, according to latest FAO data (FAO Regional Conference, Riga – June 2006).
Ap 2025. gadu pasaules iedzīvotāju skaits var pārsniegt astoņus miljardus, un vajadzība pēc pārtikas jaunattīstības valstīs var dubultoties.
By 2025, the world’s population may exceed eight billion and food needs in developing countries may double.
Uzdevums nodrošināt iedzīvotājus ar pārtiku jaunattīstības valstīs prasa jaunas tehnoloģijas, iemaņas, praksi un sadarbības veidus.
The challenge of ensuring food security in developing countries calls for new technologies, skills, practices, and ways to collaborate.
Infrastruktūras, lauksaimniecības un privātā sektora attīstība var iet kopsolī ar plašsaziņas līdzekļiem un informāciju, lai nodrošinātu izaugsmi par labu nabadzīgajiem iedzīvotājiem lauku apvidos.
Infrastructure, agriculture and private sector development can work together with media and information to bring about pro-poor growth in rural areas.
Cilvēkiem vajadzīga piemērota piekļuve plašsaziņas līdzekļiem un IKT; jo īpaši sliktākā situācijā esošās iedzīvotāju grupas var saskarties ar īpašiem ierobežojumiem piekļuvē šiem līdzekļiem un to izmantošanā savām konkrētajām vajadzībām.
People need to have adequate access to media and ICTs; in particular marginalized groups may face special constraints in accessing, and using them for their specific needs.
Kā jau minēts, ir pierādīts, ka plašsaziņas līdzekļi un IKT spēj veicināt sociālo un ekonomisko attīstību veselības aprūpē, izglītībā, nodarbinātībā, lauksaimniecībā un tirdzniecībā, kā arī bagātināt vietējo kultūru.
As already mentioned media and ICTs have been shown to be capable of inducing social and economic development in terms of health care, improved education, employment, agriculture, and trade, and also of enriching local culture.
Veselības aprūpe ir viena no daudzsološākajām jomām nabadzības mazināšanai ar plašsaziņas līdzekļu un tehnoloģiju palīdzību: tos var viegli izmantot, lai sasniegtu vēlamos rezultātus veselības jomā un veicinātu jaunattīstības valstīs konsultācijas, diagnozes noteikšanu un ārstēšanu no attāluma.
Health care is one of the most promising areas for poverty alleviation through media and technologies: they can easily be applied to achieve desirable health outcomes and to facilitate remote consultation, diagnosis, and treatment in developing countries.
Pētījumi liecina, ka ražības celšana lauksaimniecībā dod labumu nabadzīgajiem iedzīvotājiem un bezzemniekiem, piedāvājot tiem labākas nodarbinātības iespējas.
Research suggests that increasing agricultural productivity benefits the poor and landless through better employment opportunities.
Tā kā vairums nabadzīgu cilvēku dzīvo lauku apvidos un tieši vai netieši gūst iztikas līdzekļus no lauksaimniecības, atbalsts zemkopībai ir liela lauku attīstības prioritāte.
Because the vast majority of poor people live in rural areas and derive their livelihoods directly or indirectly from agriculture, support for farming is a high priority for rural development.
Plašsaziņas līdzekļi un informācijas tehnoloģijas var sniegt noderīgu informāciju zemniekiem par labības audzēšanu, lopkopību, mēslojumu, lopbarības krājumiem, sausuma mazināšanu, kaitēkļu apkarošanu, apūdeņošanu, laika apstākļu prognozēšanu, sēklas sagādi un tirgus cenām.
Media and information technologies can deliver useful information to farmers in the form of crop care and animal husbandry, fertilizer and feedstock inputs, drought mitigation, pest control, irrigation, weather forecasting, seed sourcing and market prices.
Izglītība ir svarīga, lai sekmīgi nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību, un plašsaziņas līdzekļu brīvībai ir liela nozīme izglītības iespēju veicināšanā.
Education is central to successfully sustaining development, and media freedom plays a large role in furthering educational opportunities.
Žurnālistu apmācība ir globālas nozīmes sociāla problēma: nekas nav svarīgāks par to vīriešu un sieviešu vērtības nodrošināšanu, kas izveido un izmanto plašsaziņas līdzekļus un saziņu.
The training of journalists is a global social issue: nothing is more essential than ensuring the value of the men and women who set up and use the tools of media and communication.
Dzimums un plašsaziņas līdzekļi attīstībai
Gender and Media for development
Vairums sieviešu jaunattīstības valstīs vēl arvien nevar piekļūt plašsaziņas līdzekļiem un komunikācijas tehnoloģijām, un tādēļ mēs nevaram cerēt, ka viņas būs tikpat izglītotas kā vīrieši un pratīs lasīt.
The majority of women in developing countries till do not have access to media and communication technologies and are less likely to be educated or literate than men.
Nav sagaidāms, ka sievietes spēs samaksāt par piekļuvi plašsaziņas līdzekļiem un informācijas tehnoloģijām — vai nu tādēļ, ka viņām absolūti trūkst līdzekļu, vai arī tādēļ, ka viņām nav kontroles pār saimniecības izdevumiem.
Women are also less expected to be able to pay for access to media and information technologies, either because of an absolute lack of funds or because they lack control of household expenditure.
Sieviešu laika un kustības brīvības ierobežojumi ārpus mājas arī var mazināt viņu iespējas piekļūt tehnoloģijām.
Constraints on women’s time or their movement outside of the home can also reduce their ability to access technologies
Dzimumu līdztiesības jautājumu apzināšanās ir būtiska plānošanā un plānu īstenošanā.
Gender awareness is essential in planning and implementation.
Arvien vairāk sieviešu kļūst par uzņēmumu darbaspēku un uzņēmumu īpašniecēm.
More and more women are entering the business workforce, and their role as business owners is growing.
Visiem mazajiem uzņēmumiem izšķiroša ir piekļuve finansējumam, tirgus informācijai un apmācībai, un IKT var būt svarīga nozīme uzņēmējdarbības iespēju pavēršanā.
For all small businesses, access to finance, market information and training is crucial: media and ICTs can play an important role in opening business opportunities.
Piekļuvei informācijai un vārda brīvībai ir ļoti liela nozīme, izstrādājot efektīvu stratēģiju, lai veicinātu un aizsargātu tiesības uz reproduktīvo un seksuālo veselību, kā arī uz ilgtspējīgu vidi.
Access to information and freedom of expression are vital to effective strategies to promote and protect the right to reproductive and sexual health and to a sustainable environment.
Jaunatne un plašsaziņas līdzekļi
Youth and Media
Jaunatne veido lielāko iedzīvotāju daļu daudzās jaunattīstības valstīs, un jo īpaši jaunietēm var būt augstāks izglītības līmenis un labāka lasītprasme nekā vecākajām paaudzēm.
Youth may constitute the largest sector of the population in many developing countries and, particularly young women, may have higher levels of education and literacy than older generations.
Ja jaunatne nāk no attāliem apvidiem, viņi var būt saskārušies ar rietumu kultūru ar video un kino starpniecību.
Even if coming from remote areas, youth may have been exposed to western culture through video or cinema.
Pastāv lielāka varbūtība, ka viņi var sazināties dažādās valodās un ir labāk iepazinuši plašsaziņas līdzekļus un IKT.
There is a greater chance that they may have some ability to communicate in different languages and that they have greater familiarity with media and ICTs.
Jāveicina sliktākā situācijā esošu iedzīvotāju grupu un invalīdu piekļuve plašsaziņas līdzekļiem un komunikācijas tehnoloģijām.
Enable access to Media and communication technologies by marginalized groups and disabled people
Gandrīz 80 % no pasaules 500 miljonu lielā invalīdu skaita dzīvo jaunattīstības valstīs.
Nearly 80 percent of the world’s disabled population of 500 million people lives in developing countries.
Ir vērojami centieni atvieglot invalīdiem piekļuvi plašsaziņas līdzekļiem un IKT.
Efforts to facilitate access to media and ICTs by disabled people are under way.
Viens no šādiem centieniem attiecas uz pielāgotu tehnoloģiju izstrādi, kas ir galvenais priekšnoteikums, lai invalīdi varētu lietot datortehnoloģijas.
One such effort relates to the development of adaptive technology, which is a major prerequisite for many people with disabilities to use computer technology.
Brīvai presei ir ne tikai liela nozīme demokrātijas nodrošināšanā, bet tā ir arī ļoti svarīga un nepieciešama cilvēka attīstības procesā.
A free press is not just valuable for democracy, but is a vital and fundamental process for human development.
Sevišķi vārda brīvība un informācijas brīvība ir izšķirošie faktori, lai turpinātu likvidēt nabadzību un nodrošinātu cilvēktiesības.
More specifically, freedom of expression and freedom of information is absolutely critical to achieving and sustaining poverty eradication and human rights.
Nepārtraukta dialoga sekmēšana un partnerattiecības valsts un starptautiskā līmenī, un kopīgas programmas izveidošana palīdz rast būtisku risinājumu cilvēktiesību aizsardzībai, attīstības procesam un cīņai pret nabadzību.
Encourage continued dialogue and a partnership at international and national level, and develop a common agenda is an essential key to the protection of human rights, developmental process and the fights against poverty.
Saziņa attīstības metodoloģijas vajadzībām kopā ar tehnoloģijas jauninājumiem var palīdzēt lauku un nelabvēlīgos apstākļos esošām kopienām piekļūt zināšanām un informācijai, kas tām vajadzīgas, lai uzlabotu dzīves apstākļus.
Communication for development methodologies, coupled with technological innovations, can help rural and disadvantaged communities access the knowledge and information they need to improve their living conditions.
Informācijas potenciālu kā stratēģisku attīstības līdzekli vajadzētu vienmēr iekļaut attīstības plānošanas procesā.
The potential of information as a strategic development resource should be incorporated as a routine element into the development planning process.
Brīva informācijas plūsma stiprina atbildību un pārredzamību, novērš korupciju un palielina kopienu grupu spējas piedalīties politikas veidošanā.
The free flow of information strengthens accountability and transparency, prevents corruption, and increases the capacity of community groups to participate to policy-making.
Plašsaziņas līdzekļi ir būtisks vardarbīgu konfliktu novēršanas līdzeklis, jo tie veido platformu miermīlīgām diskusijām un problēmu risināšanai.
Media is an essential tool in the prevention of violent conflict, as it creates a platform for non-violent discussion and issue resolution.
Ļaujot indivīdiem un cilvēku grupām izteikt savu viedokli, brīvie plašsaziņas līdzekļi mazina nošķirtības sajūtu un bezcerību, kas bieži vien ir vardarbības cēlonis.
By giving individuals and groups a voice, free media alleviates the sense of isolation and hopelessness that often precedes violence.
2. uzskata, ka attīstībai paredzētajās finansēšanas programmās būtu jāiekļauj sistemātiskāka neatkarīgo plašsaziņas līdzekļu integrācija;
Considers that funding programmes with a mandate on and for development should include a more systematic integration of State-independent media;
Plašsaziņas līdzekļi un attīstība
The media and development
Piedalījās 2 aizstājēji no EPP grupas, bet tikai vienam tika ļauts balsot, lai netiktu pārsniegts atļautais balsstiesīgo deputātu skaits.
2 substitute members of EPP were present, but only one was allowed to vote in view of not exceeding the allowed contingent of voting members
Komitejas, kurām lūdza sniegt atzinumu Datums, kad paziņoja plenārsēdē
Committee(s) asked for opinion(s) Date announced in plenary
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( KOM(2005)0714 )
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2005)0714 )
– ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar apspriedusies ar Parlamentu ( C6‑0034/2006 ),
– having regard to Article 37 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0034/2006 ),
– ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu ( A6‑0265/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Fisheries ( A6‑0265/2006 ),
(6) Pārvaldības plāna mērķis būtu nodrošināt Ziemeļjūras jūras zeltplekstes un jūrasmēles izmantošanu, kas paredz ilgtspējīgus ekonomikas, vides un sociālos apstākļus .
(6) The objective of the management plan should be to ensure exploitation of North Sea plaice and sole that provides sustainable economic, environmental and social conditions .
(6) Pārvaldības plāna mērķis būtu atjaunot Ziemeļjūras jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumus līdz atbilstīgi drošam līmenim .
(6) The objective of the management plan should be to restore stocks of North Sea plaice and sole to the precautionary level .
Tā kā tūlīt notiks debates par maksimālās noturīgās nozvejas izmantošanas stratēģijām, šīs regulas mērķis ir atjaunot krājumus.
As a debate has yet to take place concerning MSY exploitation strategies, the objective of this regulation should be to restore stocks.
Šajā posmā būtu par agru īstenot šo krājumu maksimālās noturīgās nozvejas izmantošanas stratēģijas, un šāda īstenošana būtu arī pretrunā ar Reģionālās konsultatīvās padomes sniegto atzinumu un jau pieņemtajiem pasākumiem par jūrasmēli Lamanša rietumdaļā un Biskajas līcī.
It would be premature to implement an MSY exploitation strategy for these stocks at this stage, and this would also be contrary to the opinion delivered by the Regional Advisory Council and to the measures already adopted for sole in the Western English Channel and the Bay of Biscay.
(6.a) Tādējādi, izstrādājot pārvaldības plānu, ir jāņem vērā arī tas, ka augstu jūras zeltplekstes zvejas izraisītās mirstības koeficientu lielā mērā rada rāmju traļu brāķētā jūrasmēļu loma iespaidīgais daudzums.
(6a) Consequently, in drawing up the management plan, account should also be taken of the fact that the high fishing mortality rate for plaice is due to a great extent to the large discard from beam-trawl sole fishing.
Komisijas ziņojumā nav aplūkota problēma, kas saistīta ar augstu jūras zeltplekstes zvejas izraisītās mirstības koeficientu, ko lielā mērā rada rāmju traļu brāķētais jūrasmēļu loms.
The Commission report does not touch on the problem of the high fishing mortality rate for plaice, which is due to a great extent to the discard from beam-trawl sole fishing.
(7) Regulā (EK) Nr. 2371/2002 inter alia noteikts, ka, lai sasniegtu kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, Kopiena, veicot pasākumus, kas paredzēti, lai aizsargātu un saglabātu minētos krājumus, piemēro piesardzības pieeju, lai nodrošinātu ilgtspējīgu tā izmantošanu un samazinātu zvejas ietekmi uz jūras ekosistēmām.
(7) Regulation (EC) No 2371/2002 requires inter alia that to achieve the objectives of the Common Fisheries Policy, the Community is to apply the precautionary approach in taking measures to protect and conserve stocks, to provide for their sustainable exploitation and to minimise the impact of fishing on marine ecosystems.
Kopienas mērķis ir pakāpeniski īstenot uz ekosistēmu balstītu pieeju zivsaimniecību pārvaldībai, kas veicina efektīvas zvejas darbības ekonomiski stabilā un konkurētspējīgā zivsaimniecības nozarē.
The Community aims at a progressive implementation of an ecosystem-based approach to fisheries management, which contributes to efficient fishing activities within an economically viable and competitive fisheries industry.
Šī regula cenšas nodrošināt pietiekami augstu dzīves līmeni tiem, kas ir atkarīgi no jūras zeltplekstes un jūrasmēles zvejas Ziemeļjūrā, un ņemot vērā patērētāju intereses.
The present Regulation should aim at providing a fair standard of living for those who depend on fishing plaice and sole in the North Sea taking into account the interests of consumers.
Kopienas politika daļēji balstās attiecīgās Reģionālās konsultatīvās padomes (RKP) ieteiktajā politikā.
The Community bases its policy partly on the policy recommended by the appropriate Regional Advisory Council (RAC).
Politikas izstrādē nopietni jāapsver dažādo RKP atzinumi.
The opinions of the various RACs should be given serious consideration when formulating policy.
(10.a) Komisija 2006. gadā uzsāks dialogu par Kopienas stratēģiju zvejas izraisītās mirstības pakāpeniskai samazināšanai visās galvenajās zvejniecības nozarēs, izmantojot paziņojumu par maksimālās noturīgās nozvejas mērķa sasniegšanu līdz 2015. gadam.
(10a) In 2006 the Commission will initiate a debate concerning a Community strategy for a gradual reduction in fishing mortality in all major fisheries by means of a communication concerning the attainment of the MSY (maximum sustainable yield) objective by 2015.
Komisija šo paziņojumu iesniegs izskatīšanai RKP.
The Commission will submit this communication to the RACs for their opinion.
Komisija nesen paziņoja, ka tā vēlējās sākt šo diskusiju.
The Commission recently stated that it wished to initiate this debate.
(10b) Pirms Komisija iesniedz likumdošanas priekšlikumu, tai ir jāveic ietekmes novērtējums, pamatojoties uz precīzu, objektīvu un vispusīgu bioloģisko un finanšu informāciju; šis ietekmes novērtējums līdz 2007. gada 1. janvārim ir jāpievieno Komisijas priekšlikumam.
(10b) The Commission's legislative proposal should be preceded by an impact assessment that is based on accurate, objective and comprehensive biological and financial information; that impact assessment should be annexed to the Commission's proposal before 1 January 2007.