natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mērķis ir noteikt sinerģiju tā, lai uzsvērtu papildināmības ieguvumus.
The aim is to identify synergies so as to highlight the benefits of complementarity.
I pielikuma apakšvirsraksta „Zināšanu reģioni” sadaļas „Darbības” 2. daļa
Annex I, subtitle 'Regions of knowledge', heading 'Activities', paragraph 2
tiks atbalstītas arī darbības sistemātiskas savstarpējās informācijas apmaiņas veicināšanai, kā arī mijiedarbība starp līdzīgiem projektiem, un, vajadzības gadījumā, arī darbības citās atbilstošajās kopienas programmās (piemēram, analīzes un sintēzes semināri, apaļā galda apspriedes, publikācijas).
Support will also be provided to activities to promote systematic mutual information exchange as well as interactions between similar projects and where appropriate, with actions of other relevant Community programmes (e.g. analysis and synthesis workshops, roundtables, publications).
Tiks atbalstītas arī darbības sistemātiskas savstarpējās informācijas apmaiņas veicināšanai, kā arī mijiedarbība starp līdzīgiem projektiem, un, vajadzības gadījumā, arī darbības citās atbilstošajās kopienas programmās (piemēram, analīzes un sintēzes semināri, apaļā galda apspriedes, publikācijas) un trešo valstu iesaistīšana, ja tas ir svarīgi projekta mērķu sasniegšanai.
Support will also be provided to activities to promote systematic mutual information exchange as well as interactions between similar projects and , where appropriate, with actions under other relevant Community programmes (e.g. analysis and synthesis workshops, roundtables, publications) and the involvement of third countries where this is essential to the objectives of a project .
Trešās valstis var dot nozīmīgu ieguldījumu šefības un paraugprakses apmaiņas procesā.
Third countries can make an important contribution to the process of mentoring and exchange of best practice.
I pielikuma apakšvirsraksta „Pētniecības potenciāls” sadaļas „Darbības” 1. daļas 1. aizzīme
Annex I, subtitle 'Research Potential', heading 'Activities', paragraph 1, bullet 1
• tehnoloģiskās kompetences un pieredzes apmaiņa ar zinātniskā personāla starpvalstu apmaiņu starp izraudzītiem centriem atbilstošajos reģionos un vienu vai vairākām partnerorganizācijām citā ES dalībvalstī , kurā paredzēts obligāts atgriešanās mehānisms apmaiņas dalībniekiem no atbilstošajos reģionos izraudzītajiem centriem;
• Exchange know-how and experience through trans-national two-way secondments of research staff between the selected centres in the qualifying regions and one or more partner organisations in another EU State , with in-built obligatory return mechanisms for seconded staff originating from the selected centres in the qualifying regions;
• tehnoloģiskās kompetences un pieredzes apmaiņa , īstenojot atbilstošajos reģionos izraudzīto centru un vienas vai vairāku dalībvalsts, asociētās valsts, kaimiņvalsts vai trešās valsts partnerorganizāciju personāla un vadītāju starpvalstu apmaiņu , kurā paredzēts obligāts atgriešanās mehānisms apmaiņas dalībniekiem no atbilstošajos reģionos izraudzītajiem centriem;
• Exchange of know-how and experience through transnational, two-way secondments of research staff and managers between the selected centres in qualifying regions and one or more partner organisations in a Member State, associated country, neighbouring country or third country , with in-built obligatory return mechanisms for seconded staff from selected centres in qualifying regions;
Ir svarīgi personāla apmaiņas sistēmā iesaistīt pētniecības un jauninājumu darbību vadītājus.
It is important to include managers for research and innovation activities into the exchange mechanism of personal.
I pielikuma apakšvirsraksta „Pētniecības potenciāls” sadaļas „Darbības” 1. daļas 4. aizzīme
Annex I, subtitle 'Research potential', heading 'Activities', paragraph 1, bullet 4
· semināru un konferenču organizēšana, kurā iesaistīti izraudzīto centru zinātniskie darbinieki un uzaicināti pētnieki no citām valstīm, lai veicinātu valsts un starptautiskā mēroga zināšanu nodošanu šo centru starptautisko mācību iespēju un reputācijas veicināšanai; šīs shēmas ietvaros izraudzīto centru pētniecības personāla piedalīšanās starptautiskās konferencēs vai īstermiņa mācību pasākumos, lai apmainītos zināšanām, veidotu kontaktus un iekļautu tos plašākā starptautiskā pētniecības vidē;
· The organisation of workshops and conferences to facilitate knowledge transfer at national and international level involving both the selected centres’ own research staff and invited researchers, from other countries in the frame of the development of the selected centres’ international training capacity and reputation; participation of the research staff of the centres selected under the scheme at international conferences or short term training events, for knowledge sharing, network building and to expose them to a more international environment;
· semināru un konferenču organizēšana, kurā iesaistīti izraudzīto centru zinātniskie darbinieki un uzaicināti pētnieki no citām valstīm, lai veicinātu valsts , reģionālā un starptautiskā mēroga zināšanu nodošanu šo centru starptautisko mācību iespēju un reputācijas veicināšanai; šīs shēmas ietvaros izraudzīto centru pētniecības personāla piedalīšanās starptautiskās konferencēs vai īstermiņa mācību pasākumos, lai apmainītos zināšanām, veidotu kontaktus un iekļautu tos plašākā starptautiskā pētniecības vidē;
· The organisation of workshops and conferences to facilitate knowledge transfer at national, regional and international level involving both the selected centres’ own research staff and invited researchers, from other countries in the frame of the development of the selected centres’ international training capacity and reputation; participation of the research staff of the centres selected under the scheme at international conferences or short term training events, for knowledge sharing, network building and to expose them to a more international environment;
I pielikuma apakšvirsraksta „Zinātne sabiedrībā” sadaļas „Mērķis” 1.a daļa (jauna)
Annex I, subtitle 'Science in Society', heading 'Objective', paragraph 1 a (new)
Zinātnes atziņas ietekmēs sociālo attīstību un otrādi, jo īpaši vides politikas jomā.
Scientific knowledge and social development will influence each other, particularly in the area of environmental policy.
Turklāt, lai apstrīdētu publiskās debatēs izvirzītus iracionālus un pseidozinātniskus argumentus, vairāk izmantos kvantitatīvus apsvērumus.
In addition, to counter irrational and pseudo-scientific arguments put forward in public debates more quantitative elements will be used.
Attīstība zinātnes atziņu un sociālās attīstības jomā jāīsteno paralēli.
Scientific knowledge and social development should be developed in parallel.
I pielikuma apakšvirsraksta „Zinātne sabiedrībā” sadaļas „Metode” 2. daļa
Annex I, subtitle 'Science in society', heading 'Approach', paragraph 2
Eiropas sabiedrības attīstība lielā mērā ir atkarīga no tās spējām radīt, izmantot un izplatīt zināšanas un rezultātā nepārtraukti ieviest jauninājumus.
The development of European societies largely depends on their capacity to create, exploit and disseminate knowledge and, from there, to continuously innovate.
Šajā ziņā svarīga nozīme ir zinātniskai pētniecībai, un tai arī turpmāk jābūt vienam no izaugsmes, labklājības un noturīgas attīstības virzītājspēkiem.
Scientific research plays a major role in this regard, and should continue being one of the driving forces in promoting growth, welfare and sustainable development.
Jaunas zināšanas rodas sabiedrībā kā vienotā veselumā, taču galvenā loma to radīšanā ir sadarbībai pētniecības, izglītības un jauninājumu jomā (jeb t.s. „zināšanu trīsstūrī”).
New knowledge develops across society as a whole, but a key role in its creation is played by the ‘knowledge triangle’ of research, education and innovation.
Būtu jāuzsver, ka zināšanu radīšanas process noris sabiedrībā un, lai gan pētniecība un pētniecības organizācijas ir svarīgākā šī procesa daļa, nozīmīga loma ir arī pētniecības, izglītības un jauninājumu jomas sadarbībai un saiknei.
It should be stressed that the process of knowledge creation occurs across society and although research and research bodies are the most important element in this process, a key role is also played by connections and links between research, education and innovation.
I pielikuma apakšvirsraksta „Zinātne sabiedrībā” sadaļas „Metode” 3. daļa
Annex I, subtitle 'Science in society', heading 'Approach', paragraph 3
Šā mērķa sasniegšanai ir obligāti radīt tādu sociālo un kultūras vidi, kas sekmē veiksmīgus un pielietojamus pētījumus.
To achieve this aim, it is imperative that a social and cultural environment conducive to successful and exploitable research is created.
Tas nozīmē, ka vērā ņem pamatotas sabiedrības bažas un vajadzības, kas saistās ar paplašinātām demokrātiskām debatēm ar vairāk ieinteresētu un labāk informētu sabiedrību un labākiem nosacījumiem kolektīvai izvēlei ar zinātni saistītos jautājumos.
This means that legitimate societal concerns and needs are taken on board, entailing an enhanced democratic debate with a more engaged and informed public, and better conditions for collective choices on scientific issues.
Tam arī jāiedibina labvēlīgs klimats zinātniskās profesijas izvēlei, jāpanāk jaunu investīciju pieplūdums pētniecībā un tam sekojoša to zināšanu izplatīšana, uz kurām balstās Lisabonas stratēģija.
It should also establish a climate favourable to scientific vocations, a new surge of research investments and the subsequent dissemination of knowledge upon which the Lisbon strategy is built.
Pilsoniskās sabiedrības organizācijām būs iespēja slēgt līgumattiecības ārpakalpojumu saņemšanai pētniecības jomā.
Civil society organisations will be allowed to outsource research needs.
Tam arī jāiedibina labvēlīgs klimats zinātniskās profesijas izvēlei, jāpanāk jaunu investīciju pieplūdums pētniecībā un tam sekojoša to zināšanu izplatīšana, uz kurām balstās Lisabonas stratēģija.
It should also establish a climate favourable to scientific vocations, a new surge of research investments and the subsequent dissemination of knowledge upon which the Lisbon Strategy is built.
Šīs darbības mērķis būs arī panākt sieviešu pilnīgu integrāciju zinātnes pasaulē.
This activity will also seek to bring about the full integration of women into the scientific world.
Jautājumos, kas skar zinātnes un sabiedrības attiecības (piemēram, tehnoloģijas, nodarbinātības un darba vietu savstarpējā saistība vai svarīgi lēmumi enerģētikas, vides un veselības aizsardzības jomā), aizvien vairāk jāņem vērā Eiropas dimensija.
It is necessary for issues relating to 'science and society' (such as the relationship between technology, employment and the workplace or major choices in the field of energy, the environment or health) to take on an ever greater European dimension.
Pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kuras apstiprinājusi Eiropas Komisija (sk. Eiropas Komisijas CONNEX datu bāzi), vajadzētu dot iespēju slēgt līgumattiecības pētniecības projektu kā ārpakalpojumu veikšanai, lai nodrošinātu minēto organizāciju vajadzības zinātnes jomā.
Civil Society Organizations as defined by the European Commission (see the database CONNEX of the European Commission) should be given the possibility to outsource research projects to cover their scientific needs.
I pielikuma apakšvirsraksta „Zinātne sabiedrībā” sadaļas „Metode” 7. daļas 4. ievilkums
Annex I, subtitle ‘Science in society’, heading ‘Approach’, paragraph 7, indent 4
- samazināt plaisu starp zinātnisko izglītību ieguvušajiem un neizglītotajiem, veicināt zinātniskās kultūras izpratni tiešā visu pilsoņu tuvumā (iesaistot pilsētas, reģionus, fondus, zinātniskos centrus u. c.)
- bridge the gap between those who have a scientific education and those who do not, promote a taste for scientific culture in the direct neighbourhood of all citizens (calling upon cities, regions, foundations, science centres, etc.),
- samazināt plaisu starp zinātnisko izglītību ieguvušajiem un neizglītotajiem, veicināt zinātniskās kultūras izpratni tiešā visu pilsoņu tuvumā (iesaistot pilsētas, reģionus, fondus, zinātniskos centrus , muzejus, pilsoniskās sabiedrības organizācijas u.c.)
- bridge the gap between those who have a scientific education and those who do not, promote a taste for scientific culture in the direct neighbourhood of all citizens (calling upon cities, regions, foundations, science centres, museums, civil society organisations, etc.),
Iepriekš minētajā nolūkā muzeji un pilsoniskās sabiedrības organizācijas būtu jāpielīdzina zinātniskajiem centriem.
Museums and given civil society organisations should be bracketed together with science centres for the above purpose.
I pielikuma apakšvirsraksta „Zinātne sabiedrībā” sadaļas „Metode” 7. daļas 4.a ievilkums (jauns)
Annex I, subtitle 'Science in society', heading 'Approach', paragraph 7, indent 4 a (new)
- veicināt apspriešanos un diskusijas zinātnieku aprindās par pētniecības sociālajiem aspektiem
- encourage debate and discussion in the research community about the social aspects of research,
Viens no lielākajiem šķēršļiem, kas kavē zinātnieku un pārējās sabiedrības savstarpējo saprašanos, ir diskusiju trūkums zinātnieku aprindās par tādiem pētniecības sociālajiem aspektiem kā jaunu tehnoloģiju ētiskie aspekti un radītās sekas.
One major obstacle to mutual understanding between the research community and the rest of society is the lack of discussion within the research community on social aspects of research, such as the ethical aspects or consequences of new technology.
I pielikuma apakšvirsraksta „Zinātne sabiedrībā” sadaļas „Metode” 7. daļas 4.b ievilkums (jauns)
Annex I, subtitle ‘Science in society’, heading ‘Approach’, paragraph 7, indent 4 b (new)
- pētīt to, kā uzlabot Eiropas pētniecības un jauninājumu sistēmas pārvaldību
- explore ways of governing the European research and innovation system better,
Pētniecībā un attīstībā svarīga ir arī pārvaldība.
Governance too is important in R & D.
I pielikuma apakšvirsraksta „Zinātne sabiedrībā” sadaļas „Metode” 7. daļas 6. ievilkums
Annex I, subtitle 'Science in society', heading 'Approach', paragraph 7, indent 6
- radīt visiem, jo īpaši jauniešiem, jēgpilnu zinātnes un pētnieku tēlu
- provide an image of science and researchers which is meaningful to all, especially to young people,
- radīt visiem, jo īpaši jauniešiem, uzticības cienīgu un jēgpilnu zinātnes un pētnieku tēlu
- portray science and researchers as trustworth and provide an image of science and researchers which is meaningful to all, especially to young people,
Sabiedrība aizvien skeptiskāk raugās uz zinātniskās pētniecības, jo īpaši progresīvajās jomās, rezultātiem, apšaubot to, vai šie rezultāti ir uzticības cienīgi, un uzskatot, ka daudzus zinātniekus pārāk lielā mērā vada savtīgums vai karjerisms.
The trustworthiness of scientific, especially frontier, research results is increasingly being put to the doubt by sceptical public opinions that perceive many scientists as being too vulnerable to venality or careerism.
ES var rīkoties, lai apkarotu panikas celšanu un atjaunotu sabiedrības ticību Eiropas zinātnei.
The EU can take action to combat alarmism and to restore the public’s confidence in European science.
I pielikuma apakšvirsraksta „Zinātne sabiedrībā” sadaļas „Metode” 7. daļas 7. ievilkums
Annex I, subtitle ‘Science in society’, heading ‘Approach’, paragraph 7, indent 7
- palīdzēt sievietēm turpināt izaugsmi zinātniskajā karjerā un labāk izmantot to zinātniskās spējas vispārības labā
- help women to continue to progress in scientific careers and better use their scientific talents for the benefit of all,
- stiprināt sieviešu izaugsmi zinātniskajā karjerā un labāk izmantot viņu zinātniskās spējas vispārības labā
- boost women’s progress in scientific careers and the use of their scientific talents for the benefit of all,
Šajā sakarā „palīdzēšanas” vietā labāk būtu runāt par „stiprināšanu”.
In this context it would be better to talk of ‘boosting’ as opposed to ‘helping’.
I pielikuma apakšvirsraksta „Zinātne sabiedrībā” sadaļas „Metode" 7. daļas 8. ievilkums
Annex I, subtitle ‘Science in society’, heading ‘Approach’, paragraph 7, indent 8
- atjaunot saziņu zinātnes jomā, lielāka iespaida sasniegšanai dodot priekšroku moderniem saziņas līdzekļiem, kā arī palīdzot zinātniekiem ciešāk sadarboties ar masu mēdiju speciālistiem.
– renew science communication, favouring modern means to achieve higher impact, helping scientists to work closely with media professionals.
- atjaunot saziņu zinātnes jomā, lielāka iespaida sasniegšanai dodot priekšroku moderniem saziņas līdzekļiem, kā arī palīdzot zinātniekiem ciešāk sadarboties ar masu mēdiju speciālistiem , jo īpaši ar jauno informācijas un sakaru tehnoloģiju speciālistiem .
– renew science communication, favouring modern means to achieve higher impact, helping scientists to work closely with media professionals , particularly in the field of new ICT.
I pielikuma apakšvirsraksta „Zinātne sabiedrībā” sadaļas „Metode” 7. daļas 8.a ievilkums (jauns)
Annex I, subtitle 'Science in society', heading 'Approach', paragraph 7, indent 8 a (new)
- sadarboties ar medicīnisko preparātu izstrādes bezpeļņas iniciatīvām.
– collaborate with not-for-profit drug development initiatives.
Pētniecībai, kas nav orientēta uz peļņu, ir jābūt valsts līdzekļu piešķiršanas prioritātei.
Not for profit research should be a priority for public funds.
I pielikuma apakšvirsraksta „Zinātne sabiedrībā” sadaļas „Metode” iedaļas „Pirmais darbības virziens:” 1. aizzīmes 1. ievilkums
Annex I, subtitle ‘Science in society’, heading ‘Approach’, sub-heading ‘First action line:’, bullet 1, indent 1
- zinātnisko un ekspertu ieteikumu izmantošanas un ietekmes uzraudzības uzlabošanu politikas noteikšanā Eiropā, kā arī praktisku instrumentu un shēmu (piemēram, elektroniskos tīklu) izstrādi
– improving the use, and monitoring the impact, of scientific advice and expertise for policy-making in Europe , and developing practical tools and schemes (e.g. electronic networks)
- palīdzību to profesionāļu un amatpersonu apmācības turpināšanā un kvalifikācijas celšanā, kas vada atbalsta un pētniecības programmas dalībvalstīs un reģionos ar mērķi ieviest vienotas metodes un iepazīstināt ar paraugpraksi,
– assisting with continuing and refresher training for the professionals and officials who administer aid and research programmes in the Member States and thier regions, working towards uniform methods and familiarty with best practice
I pielikuma apakšvirsraksta „Zinātne sabiedrībā” sadaļas „Metode” iedaļas „Pirmais darbības virziens:” 1. aizzīmes 2. ievilkums
Annex I, subtitle 'Science in society', heading 'Approach', subheading 'First action line: ', bullet 1, indent 2
- uzticības un pašregulācijas veicināšanu zinātnieku aprindās
- promoting trust and self-regulation in the scientific community
- uzticības, demokrātiskas pārskatatbildības un pašregulācijas veicināšanu zinātnieku aprindās, no jauna definējot un izplatot pamatkritērijus garantijām zinātnes jomā
- promoting democratic accountability, trust and self-regulation in the scientific community , redefining and disseminating the basic criteria for scientific safeguards
Viena no problēmām saistībā ar to, kā sabiedrība kopumā uztver zinātni, ir sabiedrībā pieaugošais skepticisms attiecībā uz zinātnieku godīgumu un objektivitāti daudzos plaši reklamētos materiālos (piemēram, medicīniskajā pētniecībā un biotehnoloģijās) tajās jomās, kurās ir augstas likmes.
One of the problems in the perception of science by the public opinion at large is its increasing scepticism towards the impartiality and objectivity of scientists in many widely publicized dossiers (e.g. medical research and biotechnologies) where the stakes are high.
ES var rīkoties, lai ieviestu lielāku pārredzamību finansējuma avotos un tajā, kas ietekmē zinātniskās pētniecības gaitu, tādējādi radot labvēlīgāku klimatu zinātnes uzplaukumam.
The EU can act to impose more transparency in the sources of funding and in the pressures influencing the course of scientific research, and thus create a climate more favourable to the flourishing of science.
I pielikuma apakšvirsraksta „Zinātne sabiedrībā” sadaļas „Metode” iedaļas „Pirmais darbības virziens:” 2. aizzīmes 2.a ievilkums (jauns)
Annex I, subtitle 'Science in society', heading 'Approach', subheading 'First action line: ', bullet 2, indent 2 a (new)
- lielāks uzsvars uz diskusijām pētnieku aprindās par pētniecības sociālajiem aspektiem.
- Greater emphasis on discussion within the research community of the social aspects of research.
Viens no lielākajiem šķēršļiem, kas kavē zinātnieku un pārējās sabiedrības savstarpējo saprašanos, ir diskusiju trūkums zinātnieku aprindās par tādiem pētniecības sociāliem aspektiem kā jaunu tehnoloģiju ētiskie aspekti un radītās sekas.
One major obstacle to mutual understanding between the research community and the rest of society is the lack of discussion within the research community on social aspects of research, such as the ethical aspects or consequences of new technology.
To var novērst, izmantojot pieeju, kuras mērķis ir panākt, lai pētniecības aprindas pašas izprastu pētniecības sociālos aspektus.
This can be counteracted by an approach which targets the research community’s own understanding of the social aspects of research.
I pielikuma apakšvirsraksta „Zinātne sabiedrībā” sadaļas „Metode” iedaļas „Pirmais darbības virziens:” 3. aizzīme
Annex I, subtitle ‘Science in society’, heading ‘Approach’, sub-heading ‘First action line:’, bullet 3
Lai ar pamatotas politikas starpniecību pievērstos attiecībām starp zinātni un sabiedrību, Eiropā ir jāpaplašina, jāapvieno un jāizplata vēsturē , socioloģijā un zinātnes filozofijā uzkrātās zināšanas.
In order to address the relationship between science and society through sound policies, the knowledge accumulated in the history, sociology and philosophy of sciences needs to be expanded, consolidated and spread at European level.
Šim nolūkam šo nozaru zinātniekiem jāveido tīklus, strukturējot pētniecību un debates, kas spēj atklāt zinātnes patieso ieguldījumu Eiropas sabiedrības un identitātes veidošanā, īpaši uzsverot:
To this end, scholars from these disciplines should form networks to structure research and debates capable of revealing the real participation of science in building a European society and identity, stressing in particular:
Lai ar pamatotas politikas starpniecību pievērstos attiecībām starp zinātni un sabiedrību, Eiropā ir jāpaplašina, jāapvieno un jāizplata visā vēstures gaitā, zinātniskajā un tehnoloģiskajā mantojumā, socioloģijā un zinātnes filozofijā uzkrātās zināšanas.
In order to address the relationship between science and society through sound policies, the knowledge accumulated throughout the course of history, of our scientific and technological heritage, and of the sociology and philosophy of sciences needs to be expanded, consolidated and spread at European level.
Šim nolūkam šo nozaru zinātniekiem jāveido tīkli, strukturējot pētniecību un debates, kas spēj atklāt zinātnes patieso ieguldījumu Eiropas sabiedrības un identitātes veidošanā un sekmēt debates par šo jautājumu , īpaši uzsverot:
To this end, scholars from these disciplines should form networks to structure research and debates capable of revealing and contributing to a debate on the real participation of science in building a European society and identity, stressing in particular:
- attiecības starp zinātni, demokrātiju un tiesiskumu
- Relationships between science, democracy and law
- pētījumus par ētiku zinātnē un tehnoloģijās
- Research on ethics in science and technology
- zinātnes un kultūras savstarpējo ietekmi
- The reciprocal influence of science and culture
- zinātnieku lomu un tēlu.
- The role and the image of scientists
- zinātnē strādājošo vīriešu un sieviešu lomu un tēlu
- The role and the image of men and women in science
– riska novērtēšanas un vadības procedūras kā lēmumu pieņemšanas instrumentus, lai ierobežotu iracionālu sabiedrības reakciju,
- Risk assessment and management procedures as tools for decision-making, in order to limit irrational societal reactions
- veidus, kā zinātni padarīt saprotamāku sabiedrībai un veicināt publiskās diskusijas.
- Ways of making science more comprehensible to society and fostering public debate.