natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pamatpasākumi attiecībā uz karstuma viļņiem ir vienkārši: vairāk ūdens, vairāk zaļo zonu, samazinātas emisijas no automoboļiem un atsevišķos gadījumos – gaisa kondicionēšanas sistēmas.
The basic treatment for heat waves is simple: more water, more green spaces, reduced emissions from cars, and, in certain cases, air conditioning system.
Pilsētu plānošanā jāizvairās no karsta gaisa salām, nodrošinot kanālus vēja plūsmām un atbilstīgu ventilāciju pilsētas iekšienē.
Urban planning should avoid heat isles with built-in wind channels and proper ventilation of the cities.
Zaļās pilsētas
Green towns and cities:
Pilsētu centriem jākļūst par dzīvošanai pievilcīgu vietu.
City centres must become attractive places to live in.
Tas prasa vairāk zaļo zonu pilsētas centrā.
This requires more green spaces in the centres.
Pat daži desmiti kvadrātmetru zaļās zonas var uzlabot pilsētas centra gaisotni, protams, ja tuvumā atrodas lielāki parki un dārzi.
Even some ten square meters of green islands can improve the spirit of a city centre, together, of course, with bigger parks and gardens nearby.
Lielāki parki, pilsētas meži, ezeri un cita veida zaļās zonas ārpus pilsētas centra ir svarīga pilsētas daļa, kurā cilvēki var dzīvot.
Out of the centre larger parks, urban forests, lakes and other green areas are important parts of a city, where people can live.
Pilsētu teritorijā dzīvo arī vairāku sugu dzīvnieki, un mūsdienās bioloģiskā daudzveidība pilsētās dažkārt pat palielinās.
Many animal species also live in urban areas, and biodiversity sometimes even increases nowadays in our cities.
Līdz zināmai robežai dzīvnieki aklimatizējas dzīvei pilsētas apstākļos.
Animals - up to a certain limit - get acclimatized to urban circumstances.
Vairākumam pilsētās dzīvojošo bērnu šie dzīvnieki pārstāv faunu.
For most of the urban children they represent "The Fauna".
Izklaidējoši informatīvas afišas, saistoša iepazīstināšana ar „dzīvnieku pilsētu”, skolotāju un dzīvnieku aprūpes speciālistu organizētas „bioloģijas stundas” brīvā dabā var sekmēt tādu paaudžu veidošanos, kurām vairāk rūp apkārtējā vide.
Entertaining information posters, lively introductions to the “Animal City”, out-door “biology lessons” by teachers and animal-care experts can lead to more environment-conscious generations.
Brīvdabas pasākumi (ārpus telpām) ir būtiska pilsētu dzīves sastāvdaļa.
Open-air (out-door) activities are vital parts of urban life.
Tie ir Dienvideiropas dzīvesveida tradicionāla vērtība, un tie kļūst aizvien populārāki Rietumu un Centrālajā Eiropā.
They are traditional values of the Southern European way of life, and more and more popular in Western and Central Europe.
Slēgti parki un dārzi var attīrīt gaisu pilsētā, taču tie neder pilsētas iedzīvotāju patiesajām vajadzībām.
Closed parks and gardens can make the air cleaner, but they don’t serve the real needs of the urban population.
No pavasara līdz rudenim pilsētas dzīves kvalitāte lielā mērā ir atkarīga no brīvā dabā organizēto pasākumu pieejamības.
From spring to autumn the quality of a city life largely depends on the supply of the open-air events.
Cilvēki, kas apmeklē brīvdabas koncertus, spēj labāk izprast draudus, ko rada gaisa piesārņojums un automašīnu izraisītais troksnis.
People participating in an open-air concert, can really understand the danger of the air pollution and noise caused by the cars.
Publiski filmu brīvdabas demonstrējumi un citi sabiedrībai domāti uzvedumi sniedz bezmaksas izklaidi jaunatnei, pensionāriem un tūristiem.
Public open-air screenings and other public shows provide ticket-free entertainment for youngsters, pensioners and tourists.
Tāpat vērtīgi projekti ir vasaras liedagi jeb „pludmales” pilsētas teritorijā (piem., Parīzē, Briselē un Budapeštā pēdējo gadu laikā), kas sniedz atpūtas iespējas simtiem tūkstošu pilsētnieku.
Summer-time urban beaches or “strands” (as in Paris, Brussels and Budapest in the last years) are also useful projects, entertaining hundred thousands of city folk.
Vasaras laikā pilsētām nav jābūt cietumam, bet gan patīkamai un daudzkrāsainai dzīves vietai tiem iedzīvotājiem, kuri nevar izbraukt no pilsētas garākā atvaļinājumā.
Cities should not be prisons during summertime, but pleasant and colourful places for those, who cannot leave the city for long vacations.
Upju krastmalu, veco doku un piestātņu atjaunošana paver jaunas iespējas pilsētas dzīvē, atklāta ūdens virsmas arī atsvaidzina apkārtni.
Regeneration of the riversides, old quays and docks opens new spaces for urban life, revival of open water surfaces also refreshes the environment.
Tāpat ilgtspējīgas nākotnes svarīgs faktors ir ūdens ekonomiska izmantošana, tostarp lietus ūdens uzkrāšana un izmantošana, un racionāla skalojamā ūdens lietošana tualetēs.
Economical water use and treatment, including the stock and re-use of rain water, rational flush of the toilets, are also crucial elements of the sustainable future.
Pilsētu izplešanās un priekšpilsētu problēmas
Sprawl and suburban issues:
Kā vecajās, tā arī jaunajās dalībvalstīs desmitiem miljonu cilvēku dzīvo sērijveida blokmāju mikrorajonos.
Both in old and new Member States tens of millions of people live in mass-produced, pre-fabricated housing estates.
Daudzās Rietumu pilsētās šie rajoni ir kļuvuši par geto šī vārda etniskajā un sociālajā nozīmē.
In many Western cities these became ghettos, both in the ethnic and social meaning of the word.
Ir vajadzīgas vienotas sociālas, kultūras un vides programmas šo priekšpilsētu atjaunošanai.
Complex social, cultural and environmental programs are needed to rehabilitate those suburbs.
Vajadzīgas labas skolas un profesionālā apmācība, darbavietas, kas nodrošina pastāvīgu darbu, atšķirīgu kultūru izpratne (gan vietējās kultūras, gan izcelsmes valsts kultūras), ērts sabiedriskais transports uz pilsētas centru un uz darba vietām (skolām).
Good schools and vocational training, jobs with permanent contracts, the understanding of different cultures (both the local and the countries of origin), good public transport to the centre and to the working places (schools) are needed.
Centrāleiropā lielākā daļa šo dzīvojamo rajonu vēl nav kļuvuši par geto, vairākums to iemītnieku joprojām pieder pie zemākās vidusšķiras.
In Central Europe most of those housing estates haven’t become ghettos yet, the majority of their dwellers are still belong to the lower middle class.
Šo iedzīvotāju mājokļu fiziskais stāvoklis ir satraucošs.
In their case the physical state of the houses are worrying.
Jaunajās dalībvalstīs (ES-10), priekšpilsētu dzīvojamo rajonu remonts un atjaunošana ir izšķirīgs solis, lai saglabātu sabiedrības mieru un uzlabotu pilsētas dzīvi.
In EU-10 countries the repair and rehabilitation of housing estates is a crucial step to save social peace and improve city life.
Pilsētā tās centrs nav tikai iepirkšanās vietas un pārvaldes iestāžu rajons.
In a living city the centre is not only a shopping place and administrative district.
Bez iedzīvotājiem pilsētas centrs ir nedzīvs, un bez apdzīvota centra visa pilsēta ir nedzīva vieta, neraugoties uz dažādo rajonu daudzveidību.
Without residents a city centre is a dead place, and without a living centre the whole city is an empty place, despite the variety of different districts.
Vecās ēkas ir jāatjauno un jāuzlabo tā, lai tajās var ierīkot dzīvokļus, tostarp tādus, kas piemēroti jauniem pāriem, kuriem ir mazi bērni.
Old houses should be rehabilitated and improved to provide flats for people, including young couples with small children.
Ir jārespektē pilsētas centra tradicionālā struktūra un arhitektūras vērtības.
The traditional structure and the architectural values of the centre should be respected.
Taču vēsturiskie pieminekļi un tā saucamie pieminekļi nedrīkst paralizēt pilsētas centra veselīgu attīstību.
But historic monuments and so-called monuments should not paralyze the healthy development of the city centres.
Jāatrod saprātīgs kompromiss starp arhitektūras mantojuma saglabāšanu un pilsētas centra atdzīvināšanu.
Rational compromise is needed between the architectural heritage and the revitalizing of the city centre.
Nav jāveic krasas izmaiņas, bet ir patiesa vajadzība būvēt jaunas ēkas, dažkārt pat saglabājot veco fasādi.
No radical changes, but there is a real need for new buildings, sometimes behind the old façade.
Ir vajadzība arī pēc jauniem dzīvokļiem, skolām un bērnudārziem, bibliotēkām, nelieliem publiskiem dārziem un citām sabiedriskām iestādēm.
Besides the new flats schools, and kindergartens, public libraries, small public gardens and other public institutions are also needed.
Referents apzinās arī mūsu sabiedrības demogrāfiskās problēmas, tomēr šim ziņojumam ir noteikti ierobežojumi.
Your Rapporteur understands the demographic challenge of our societies as well, however this report has its natural limits.
par pilsētvides tematisko stratēģiju
on Thematic Strategy on the Urban Environment
Transporta un tūrisma komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Transport and Tourism calls on the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety (ENVI), as committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
Ņemot vērā Komisijas 2006. gada 11. janvāra paziņojumu par pilsētvides tematisko stratēģiju ( KOM(2005)0718 ),
Having regard to the Commission Communication of 11 January 2006 on Thematic Strategy on the Urban Environment ( COM(2005)0718 ),
2. uzsver, ka IPTP jāietver konkrēti un izmērāmi mērķi, kurus var atspoguļot un pārraudzīt ar salīdzinoša izpildes vērtējuma palīdzību, šādi veicinot paraugprakses izplatīšanu dalībvalstīs; norāda, ka IPTP jābūt pietiekami elastīgiem, lai tos varētu pielāgot jaunākajām izmaiņām;
Stresses that SUTPs should contain concrete and quantifiable targets that can be presented and monitored by means of a scoreboard, which would enhance the dissemination of best practice among Member States; points out that SUTPs should be flexible enough to accommodate new developments.
Direktīva 2005/55/EK par gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisijas samazināšanu. atbilstošu kravas automobiļu un autobusu izmantošanu; tādēļ īpašu vērību veltīs Komisijas priekšlikumam par tīru sabiedrisko transportlīdzekļu ieviešanu, un ierosina vietējām energoefektivitātes aģentūrām atvēlēt konkrētu, ar pilsētas transportu saistītu darbības jomu;
Directive 2005/55/EC concerning the emission of gaseous and particulate pollutants. ; will accordingly give its keen attention to the Commission proposal on the introduction of clean public transport vehicles and proposes that the local energy efficiency agencies be allocated a specific field of activity relating to urban transport.
6. uzsver, ka šādu iniciatīvu ieviešanai ir jānodrošina atbilstošs ES finansējums, īpaši no konkrētām programmām un fondiem, piemēram, CIVITAS
Emphasises the need to support the introduction of such initiatives with adequate EU funding, especially from specific programmes and funds such as CIVITAS
Pilsētvides tematiskā stratēģija
The Thematic Strategy on the Urban Environment
Margrete Auken, Inés Ayala Sender, Etelka Barsi-Pataky, Paolo Costa, Michael Cramer, Arūnas Degutis, Christine De Veyrac, Armando Dionisi, Saïd El Khadraoui, Emanuel Jardim Fernandes, Roland Gewalt, Luis de Grandes Pascual, Mathieu Grosch, Ewa Hedkvist Petersen, Stanisław Jałowiecki, Georg Jarzembowski, Dieter-Lebrecht Koch, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Jörg Leichtfried, Bogusław Liberadzki, Eva Lichtenberger, Erik Meijer, Robert Navarro, Janusz Onyszkiewicz, Willi Piecyk, Luís Queiró, Reinhard Rack, Luca Romagnoli, Gilles Savary, Ulrich Stockmann, Gary Titley, Marta Vincenzi, Corien Wortmann-Kool , Roberts Zīle
Margrete Auken, Inés Ayala Sender, Etelka Barsi-Pataky, Paolo Costa, Michael Cramer, Arūnas Degutis, Christine De Veyrac, Armando Dionisi, Saïd El Khadraoui, Emanuel Jardim Fernandes, Roland Gewalt, Luis de Grandes Pascual, Mathieu Grosch, Ewa Hedkvist Petersen, Stanisław Jałowiecki, Georg Jarzembowski, Dieter-Lebrecht Koch, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Jörg Leichtfried, Bogusław Liberadzki, Eva Lichtenberger, Erik Meijer, Robert Navarro, Janusz Onyszkiewicz, Willi Piecyk, Luís Queiró, Reinhard Rack, Luca Romagnoli, Gilles Savary, Ulrich Stockmann, Gary Titley, Marta Vincenzi, Corien Wortmann-Kool, Roberts Zīle
par pilsētvides tematisko stratēģiju
on a thematic strategy for the urban environment
3. prasa Komisijai vienkāršot procedūru vietējo varas iestāžu ziņošanas saistībām attiecībā uz ES noteikumiem vides jomā, ieviešot vienotu integrētu saistību veidlapu, tādējādi samazinot birokrātiju;
Urges the Commission to simplify local authorities' notification obligations concerning current EU environmental provisions by introducing a single integrated obligation form, thus reducing bureaucracy;
7. uzsver pētniecības nozīmīgumu attiecībā uz urbāno politiku saistībā ar elektroenerģijas un gāzes piegādi, apkuri, gaisa kondicionēšanu un atkritumu apsaimniekošanu, kā arī aicina Komisiju Septītajā pētniecības pamatprogrammā no jauna iekļaut specifiskus noteikumus šajā jomā;
Emphasis the significance of research in connection with urban policy, including issues relating to electricity and gas supplies, heating and air conditioning and waste treatment, and calls on the Commission to re-incorporate specific provisions dealing with this issue in the 7th Framework Programme on Research;
9. prasa Komisijai iedziļināties jautājumā, cik svarīga nozīme ir pilsētu un to apkaimes saiknēm ilgtspējīgā pilsētu attīstībā, ar ko sekmē ES vispārējo kohēziju, un šajā kontekstā aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt šādu ilgtspējīgu pilsētu attīstību;
Urges the Commission to go into greater detail with regard to the significance of the relations between cities and their environs for sustainable urban development which contributes to the overall cohesion of the EU and, in this regard, calls on the Commission and the Member States to promote such sustainable urban development;
Pilsētu teritorijās dzīvo apmēram 80 procentu Eiropas iedzīvotāju.
Urban areas account for some 80 percent of Europe's population.
Tas neapšaubāmi nopietni ietekmē vidi.
This inevitably has a serious impact on the environment.
Izvirzot pilsētvides tematisko stratēģiju, Komisija cenšas uzlabot vides apstākļus Eiropas pilsētās.
In putting forward the thematic strategy for the urban environment, the Commission seeks to improve environmental conditions in European cities.
Šī ir viena no septiņām stratēģijām saistībā ar Sesto Kopienas vides rīcības programmu, un tās nolūks ir apvienot vairākus pašreizējos individuālos plānus, lai izstrādātu integrētu pieeju.
This strategy is one of seven strategies provided for under the 6th Environment Action Plan intended to bring together the numerous existing individual plans to form an integrated approach.
Pilsētas ir izaugsmes un nodarbinātības virzītājspēks.
Cities constitute a driving force for growth and employment.
Neierobežotais zemes lietojums ES – ik dienu no jauna tiek izmantoti 120 ha – ir pretrunā ilgtspējīgai attīstībai.
The unrestrained use of land in the EU at a rate of 120 ha/day runs counter to sustainable development.
Tāpēc aizvien samazinās teritorijas, kuras ir pieejamas pilsētās kompensējošiem pasākumiem saskaņā ar vides aizsardzības noteikumiem.
The areas available in cities for compensatory measures under environmental protection provisions are therefore becoming ever more scarce.
Tas jāņem vērā, piešķirot struktūrfondu resursus, un priekšroka jādod to platību attīstībai, ko jau izmanto, vai veco piesārņoto ražošanas platību atjaunošanai.
Therefore, in allocating Structural Fund resources, preference should be given to the utilization of land already in use or of brownfield sites.
Izstrādājot dalībvalstu pilsētu pārvaldības plānus un rīcības programmas, ir jāņem vērā šis vides aspekts.
This environmental aspect should be taken into account in drawing up national framework plans and operational programmes.
Strukturālo fondu līdzekļu piešķiršanā prioritāte ir jāpiešķir integrētām koncepcijām attiecībā uz vietējo vides politiku, tostarp plāniem ilgstspējīga pilsētas sabiedriskā transporta veicināšanai.
Integrated concepts for local environmental policy including plans for sustainable urban public transport should be given priority in the allocation of structural funds.
Ir svarīgi, lai Komisija tehniskajās pamatnostādnēs iekļauj atbilstīgu galveno indikatoru sarakstu tematiskās stratēģijas sasniegumu novērtēšanā.
It is vital that the Commission incorporate a list of appropriate core indicators in the technical guidelines in order to be able to measure the success of the thematic strategy.
Ir nepieciešami indikatori un novērtējuma sistēmas ES līmenī, lai varētu salīdzināt problēmas un sasniegumus.
EU-wide indicators and assessment systems are necessary in order to be able to compare problems and achievements.
Tas palīdz arī noteikt vispārējās vadlīnijas attiecībā uz turpmākiem izdevumiem, plānošanu un attīstību.
They also help to define the general course to be pursued as regards future expenditure, planning and development.
Vispārēja sabiedrības līdzdalība plānošanas un novērtēšanas posmā sniedz iespēju palielināt sabiedrības izpratni par Eiropas politikas mērķiem un satura būtību.
Comprehensive public participation at the planning and evaluation stages offers the opportunity to raise awareness of the objectives and substance of European policy.
Tāpēc ir jāizsaka nožēla, ka Komisija nav pievērsusi pietiekamu uzmanību sociālo partneru lomai vides politikas integrētās koncepcijas sekmīgā īstenošanā vietējā līmenī.
In this regard, it is regrettable that the Commission does not pay sufficient attention to the role of social partners in the successful implementation of an integrated concept for local environmental policy.
Politikas mērķus vislabāk izdodas sasniegt tad, ja tos izstrādā un īsteno kopīgi ar iedzīvotājiem, uz kuriem tie attiecas, tādējādi ir iespējams sabiedrību vairāk iepazīstināt ar izvirzītajiem mērķiem un veicamajiem pasākumiem.
Policy objectives have the greatest chance of success if drawn up and implemented together with the citizens concerned thus allowing greater public identification with the objectives set and measures undertaken.
Komisija arī nav pienācīgi ņēmusi vērā pilsētu un to apkaimes mijiedarbības nozīmīgumu.
The Commission also fails to pay due regard to the significance of the interaction of cities and their environs.
Šai saiknei ir simbiotisks raksturs, proti, laba sabiedriskā transporta satiksme no un uz apkārtējo reģionu samazina individuālā transporta izmantošanu pilsētā.
This relation is of a symbiotic nature: good public transport links from and to the surrounding region reduce the use of individual transport within the city.
Zaļo zonu izveide pilsētās var samazināt iedzīvotāju izbraukšanu uz apkārtējo reģionu.
The creation of green spaces within city boundaries can reduce population flight to the surrounding region.
Zaļo joslu atpūtas zonas apkārt pilsētai paaugstina dzīves kvalitāti reģionā.
Greenbelt recreational areas around cities enhance the quality of life throughout the region.
Pilsētu un piepilsētu reģioniem nepieciešamas neviendabīgas struktūras ar veikaliem, mājokļiem un darba iespējām, lai samazinātu regulāro braucēju plūsmas.
Urban and suburban regions need heterogeneous structures with shops, housing and employment opportunities in order to reduce commuter flows.
Kopumā ir jāizsaka nožēla, ka Komisijas galīgajā dokumentā vairs nav ietverti daudzi no pirmā paziņojuma pozitīvajiem ieteikumiem.
In general, it is regrettable that the Commission's final document no longer contains many of the positive recommendations from the first communication.
Attiecībā uz vietējo varas iestāžu darbību ir izvirzīts pietiekami daudz mērķu, taču vajadzīga atbilstība pastāvošām saistībām.
Nevertheless, it is to be welcomed that the objectives of this strategy are not to be pursued by means of new legislation.
Šim nolūkam stratēģijai būtu jāpalīdz samazināt birokrātiju, apvienojot dažādas ziņošanas saistības, kam pakļautas vietējās varas iestādes, integrētā vienkāršotā ziņošanas saistību formā.
For this reason, the strategy should help reduce bureaucracy by consolidating the various notification obligations to which local authorities are subject into an integrated, simplified notification obligation.
Ir apsveicami, ka ar tīklu veidošanas palīdzību ir paredzēts sekmēt pieredzes apmaiņu.
It is to be welcomed that the exchange of experiences is to be encouraged through networking.
Prioritāte ir jāpiešķir praktiskai sadarbībai, nevis daudzās jau esošās datubāzes par paraugpraksi vienkārši jāpapildina ar jaunu.
In order not to merely add to the numerous existing data banks on best practices, priority should be accorded to practical cooperation.
Turklāt negatīvās pieredzes apmaiņa palīdzētu izvairīties no kļūdām.
Moreover, the exchange of negative experiences can help avoid mistakes.
Šajā sakarā pilsētvides tīklu izveidošanai ir īpaša nozīme.
In this connection, the creation of urban environment networks is of particular importance.
Jaunai kohēzijas politikai ir jāatbalsta šie tīkli.
They should be supported under a new cohesion policy.
Valstu centru tīkla izmēģinājuma projekta URBACT gūtās pieredzes novērtējumu varētu izmantot kā pamatu, izstrādājot Eiropas pamatprogrammu pieredzes apmaiņai pilsētu attīstības jomā.
The evaluation of experiences gained with URBACT, a pilot network of national centres, could serve as a cornerstone for a European Framework Programme for the Exchange of Experiences in Urban Development.
Pilsētu attīstība un pilsētvides politika ir cieši saistīta ar sociālekonomiskiem, teritoriāliem un demogrāfiskiem jautājumiem, un tādēļ ir nepieciešama novatoriska pieeja to risināšanā.
Urban development and urban environmental policy are closely linked to social, economic, spatial and demographic challenges, for which reason innovative approaches are called for.
Attiecīgi ārkārtīgi svarīgi ir pētījumus šajā jomā no jauna iekļaut Septītajā pētniecības programmā
Consequently, the re-incorporation of research in this area in the 7th Framework Research Programme
Termiņa vidusposma pārskatu, kas paredzēts 2009. gadā, ir jāizmanto, lai uzlabotu pilsētvides apstākļus un novērtētu piešķirto finanšu līdzekļu efektivitāti, tādējādi dodot iespēju izdarīt attiecīgus secinājumus.
The mid-term review planned for 2009 should serve both to improve urban environmental conditions and to assess the effectiveness of financial resources allocated, allowing thus the appropriate conclusions to be drawn.
Pilsētvides tematiskā stratēģija
Thematic strategy for the urban environment
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( KOM(2005)0447 )
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2005)0447 )
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 175. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija iesniedza priekšlikumu Parlamentam ( C6‑0356/2005 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 175 of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0356/2005 ),
– ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu ( A6‑0234/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A6‑0234/2006 ),
2) Lai aizsargātu cilvēka veselību un vidi kopumā, vajadzīgs novērst, nepieļaut vai samazināt gaisu piesārņojošo kaitīgo vielu emisijas un noteikt attiecīgus apkārtējā gaisa kvalitātes standartus , kuros ņemti vērā atbilstīgie Pasaules Veselības organizācijas standarti, pamatnostādnes un programmas.
(2) In order to protect human health and the environment as a whole, emissions of harmful air pollutants should be avoided, prevented or reduced and appropriate standards set for ambient air quality taking into account relevant World Health Organisation standards, guidelines and programmes.
2) Lai aizsargātu cilvēka veselību un vidi kopumā , sevišķi svarīgi ir cīnīties pret gaisu piesārņojošo kaitīgo vielu emisiju to rašanās vietā .
(2) In order to protect human health and the environment as a whole, it is particularly important to combat the emission of pollutants at source.