natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tomēr jāatzīmē, ka atsevišķām Lielbritānijas izvēlētām komitejām (abas Pārstāvju palātā un Lordu palātā) ir procedūras, kas līdzīgas citu valstu PIK, bet tām ir beztermiņa pilnvaras un pastāvīgs uzdevumu saraksts (piemēram, ES tiesību aktu izvērtēšana).
It should be noted, however, that some of the British Select Committees (both in the House of Commons and the House of Lords) have procedures similar to those of PCIs in other countries, but they have an open-ended mandate and a permanent catalogue of duties (e.g., scrutiny of EU legislation).
Šajās valstīs pastāv tiesiska sistēma PIK izveidei.
In these countries there is a legal framework for the creation of PCIs.
Tā ietver noteikumus Konstitūcijā, parlamenta Reglamentā vai parastos tiesību aktos.
This includes provisions either in the Constitution, the Rules of Procedure of the Parliament, or ordinary law.
Dažās valstīs tiesiskajā pamatā ir iekļauti visi trīs līmeņi, bet citās valstīs attiecīgos noteikumus var atrast tikai vienā vai divās iepriekš minētajās kategorijās.
In some countries the legal bases encompass all three levels, whereas in others the relevant provisions can be found in just one or two of the categories mentioned above.
Dažās valstīs PIK ir papildu pienākums nodrošināt Konstitūcijas vai citu tiesību aktu noteikumu ievērošanu.
In some states PCIs have the additional duty to ensure respect of the Constitution or other legal provisions.
Dažos gadījumos (AK Lordu palātā, Īrijā, Somijā, Spānijā, Zviedrijā, ) PIK pilnvaras ir līdzīgas tām, kādas ir citām parlamentārajām komitejām.
In some cases (Finland, Ireland, Spain, Sweden, UK House of Lords) PCIs have powers similar to those of other parliamentary committees.
Beidzoties PIK pilnvarām, parasti ir politiski rezultāti un dažkārt tiesas darbība vai procedūras.
At the end of the mandate of PCIs there are usually political consequences and sometimes judicial acts or procedures as well.
Nepakļaušanās izmeklēšanai un neierašanās PIK gadījumā dažādās valstīs ir atšķirīgas sankcijas : piemēram, Grieķijā PIK vadītājs var noteikt liecinieka obligātu ierašanos, bet Īrijā atteikums ierasties PIK var novest pie lietas iesniegšanas Augstākajā tiesā ierašanās pavēstes izdošanai.
In case of non-compliance with an invitation to appear before a PCI there are different sanctions from country to country: in Greece, for example, the chair of a PCI may enforce the witness's compulsory attendance, whereas in Ireland a refusal to appear before the PCI may lead to presentation of a case to the High Court for an order to appear.
Tāpat atteikums sadarboties var būt kriminālpārkāpums.
Refusal to comply may also constitute a criminal offence.
Nīderlandē lieciniekus, kas atsakās ierasties komitejā vai tīši neierodas, var pat apcietināt.
In the Netherlands, witnesses who refuse to appear before the committee or who deliberately do not attend may even be imprisoned.
Dažās valstīs PIK var arī noteikt par pienākumu privātām struktūrām apkopot informāciju komitejas vajadzībām.
In a few countries PCIs can also oblige private bodies to collect information for them.
Vairumā dalībvalstu, kas apsekotas šajā pārskatā, noteikumi nodrošina PIK instrumentus cīņai pret šādu struktūru atteikumu sadarboties.
In most Member States examined in this survey the rules provide PCIs with tools to deal with a refusal of such bodies to collaborate.
27) Tāpat attiecīgie dati parāda, ka atsevišķās dalībvalstīs (piemēram, Austrijā, Beļģijā, Itālijā, Somijā, Šveicē, kā arī Zviedrijā) PIK ir papildu privilēģija: tās var pieprasīt tiesām dokumentus, un tiesas parasti izpilda šos pieprasījumus.
The data also indicate that in several Member States (e.g., Austria, Belgium, Finland, Italy, Sweden, and also in Switzerland) PCIs enjoy a further privilege: they can ask the Courts for documents, and the Courts normally comply with these requests.
No otras puses, Francijā, Īrijā, Grieķijā un Nīderlandē starp PIK un tiesām nenotiek nekāda sadarbība – abas struktūras strādā neatkarīgi, bez tiešas mijiedarbības.
On the other hand, in France, Ireland, Greece and the Netherlands there is no cooperation between a PCI and the Courts, the two bodies working independently without any direct interaction.
Jo īpaši būtu lietderīgi noteikt striktākus noteikumus par sankcijām pret personām vai iestādēm, kas atsakās sadarboties.
In particular, making stricter the rules governing sanctions for persons or institutions refusing to cooperate would appear useful.
Viens no veidiem, kā to panākt, varētu būt ciešāka sadarbība ar valstu iestādēm.
Closer cooperation with national authorities could be one way of achieving this.
Tomēr krasās pretrunas starp sankcijām, kas noteiktas dažādās valstu sistēmās, iespējams, varētu radīt diskriminācijas problēmas Eiropas Parlamenta attieksmē pret ES pilsoņiem caur valstu iestādēm.
However, the wide discrepancies between the sanctions provided for in different national systems could possibly create problems of discrimination in the European Parliament's treatment of EU citizens via national institutions.
Nobeigumā var izdalīt šādus galvenos punktus:
In conclusion we may draw the following key points:
PIK iespējas veikt izmeklēšanu daudzos gadījumos ir līdzīgas tiesu iespējām, bet mazākā mērā, un PIK pilnvaru joma ir pietiekama;
PCIs have in many cases investigative powers similar to the Courts but to a lesser extent, and the scope of their mandate is sufficient.
Kopumā PIK ir tiesīgas pieprasīt informāciju no sabiedriskām struktūrām – tostarp tiesām – un privātām struktūrām, un šīm struktūrām ir pienākums sadarboties, pretējā gadījumā tām var piemērot sankcijas;
The PCIs are, in general, entitled to request information from public - including Courts- and private bodies and these bodies are obliged to cooperate subject to sanctions if they refuse to comply.
Lieciniekus parasti var uzaicināt sniegt liecību, un tiem var piemērot administratīvus vai pat kriminālus sodus, ja tie atsakās sniegt liecību;
Witnesses may, as a general rule, be summoned and are subject to administrative or even criminal penalties if they refuse to give evidence.
Sadarbība ar tiesām ir nodrošināta vairumā dalībvalstu daudzos dažādos veidos.
Collaboration with the Courts is ensured in most Member States and in many different ways.
-The administra ­tive authorities
-The administra­tive authorities
- The adminis ­trative authorities
- The adminis­trative authorities
En vertu de l'article 4 de la loi du 3 Mai 1880 la commission ainsi que son prési ­dent, pour autant qu'il y soit habilité, peuvent prendre toutes les mesures d'instruction prévues par le Code d'instruc ­tion criminelle.
En vertu de l'article 4 de la loi du 3 Mai 1880 la commission ainsi que son prési­dent, pour autant qu'il y soit habilité, peuvent prendre toutes les mesures d'instruction prévues par le Code d'instruc­tion criminelle.
Toute violation de ce secret sera punie conformé ­ment aux dispositions de l’article 458 du Code pénal.
Toute violation de ce secret sera punie conformé­ment aux dispositions de l’article 458 du Code pénal.
Secinājumi: VI DAĻA – IZMEKLĒŠANAS KOMITEJU NOZĪME
Conclusions - PART VI, COMMITTEES OF INQUIRY
VI DAĻA – IZMEKLĒŠANAS KOMITEJU NOZĪME
PART VI - ROLE OF COMMITTEES OF INQUIRY
Izmeklēšanas komiteja saskaņā ar pilnvarām, kas ļauj tai izvirzīt ikvienu priekšlikumu, ko tā uzskata par vajadzīgu, izdara šādus secinājumus:
The Committee of Inquiry, following its mandate which entitles it to put forward any proposal which it deems necessary, draws the following conclusions:
Komiteja pauž nepatiku un nožēlu par dažu liecinieku nepieklājīgo izturēšanos, nesadarbojoties ar izmeklēšanu.
The committee expresses irritation and regret at the discourteous conduct of several witnesses who did not cooperate with the Inquiry.
Komiteja norāda, ka Izmeklēšanas komitejas pilnvaras, kā to nosaka Reglaments un Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Lēmums Nr. 95/167, ir ļoti ierobežotas un neatbilst Eiropas Parlamenta politiskajai stājai, vajadzībām un pilnvarām.
The committee notes that the powers of the Committees of Inquiry, as set in the Rules of Procedure and in Decision 95/167 of the European Parliament, the Council and the Commission, are very limited and not in line with the political stature, needs and competences of the European Parliament.
VII DAĻA – IETEIKUMI
PART VII - RECOMMENDATIONS
Izmeklēšanas komitejas saistībā ar sabiedrības Equitable Life Assurance Society sabrukumu
of the report of the Committee of Inquiry into the crisis of the Equitable Life Assurance Society
SATURA RĀDĪTĀJS Ieteikumi
INDEX Recommendations
A. II un III daļa – Transponēšana un regulēšanas sistēma
A. Part II and III - Transposition and Regulatory system
B. IV daļa – Tiesiskās aizsardzības līdzekļi
B. Part IV - Remedies
C. V daļa – Eiropas Komisijas nozīme
C. Part V - Role of the European Commission
D. VI daļa – Izmeklēšanas komiteju nozīme
D. Part VI - Role of Committees of Inquiry
A. IETEIKUMI, II DAĻA UN III DAĻA – TRANSPONĒŠANA UN REGULĒŠANAS SISTĒMA
A. RECOMMENDATIONS, PART II AND III - TRANSPOSITION AND REGULATORY SYSTEM
Komiteja pieprasa veikt konsultatīvās uzraudzības un regulēšanas normu turpmāku nostiprināšanu visā Savienībā, tostarp obligātu rezervju veidošanu tādām saistībām kā, piemēram, prēmijām, tostarp terminētām prēmijām un garantētiem ieguvumiem.
The committee demands the further strengthening of prudential supervisory and regulatory standards throughout the Union, including an obligation to reserve for liabilities such as bonuses, including terminal bonuses and guaranteed benefits.
Komiteja pieprasa, lai finanšu pakalpojumu tiesību akti nodrošinātu profilaktiskas agrīnas brīdināšanas sistēmas, kas spēj efektīvi signalizēt par iespējamām problēmām, ko rada finanšu pakalpojumu firmu uzraudzība vai regulēšana, it īpaši saistībā ar pārrobežu finanšu darījumiem.
The committee requests financial services legislation to provide for preventive early-warning systems that are able efficiently to signal potential problems arising from the supervision or regulation of financial services companies, in particular when cross-border financial operations are involved.
Komiteja uzskata, ka tā jāiekļauj Komisijas „Maksātspējas II” priekšlikumā.
The committee believes that this should be encompassed by the Commission's proposal on Solvency II.
Komiteja atzinīgi vērtē patlaban notiekošās sarunas par Maksātspēju II un par principu un uz riska pamatotas pieejas pielietojumu saprātīgu prasību aprēķināšanai, kas prasa no uzņēmumiem saglabāt kapitālu atbilstīgi konkrētajai darbības jomai, nevis izpildīt vienu apjomu, kas atbilst visām prasībām.
The committee welcomes current discussions surrounding Solvency II and the use of a principles and risk-based approach in calculating prudential requirements which will require companies to hold capital in line with their particular profile rather than meeting a one size fits all requirement.
Komiteja nopietni iesaka ieviest smalkākus mehānismus, kas spēj garantēt priekšzīmīgu sadarbību starp valstu regulēšanas iestādēm, it īpaši Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraugu komitejas ( CEIOPS ) tīklā, lai radītu patiesi efektīvu iejaukšanās sistēmu, kas spēj veiksmīgi reaģēt uz novirzēm vai pārrāvumiem iekšējā tirgū.
The committee strongly recommends the further implementation of more sophisticated mechanisms which are able to guarantee exemplary co-operation between national regulatory authorities, in particular within the framework of the Committee of European Insurance and Occupational Pensions Supervisors (CEIOPS) network, in order to create a truly efficient intervention system able to successfully react to anomalies or disruptions within the internal market.
Komiteja atzinīgi vērtē to, ka CEIOPS ir ietvērusi savā 2007. gada darba programmā reglamentu pārskatīšanu, kas jāievēro uzraugiem pārrobežu darbībās, kā noteikts Sjēnas protokolā
The committee welcomes CEIOPS’s inclusion in its 2007 Work Programme of a review of rules of procedures to be followed by supervisors in cross-border activities, as set out in the Siena Protocol
Sjenas protokols attiecībā uz EK dalībvalstu uzraudzības iestāžu sadarbību, it īpaši piemērojot direktīvas par dzīvības apdrošināšanu un nedzīvības apdrošināšanu (1997. gads). .
Siena Protocol relating to the collaboration of the supervisory authorities of the Member States of the EC in particular in the application of the Directives on life assurance and non-life insurance (1997). .
Komiteja aicina veikt vispusīgu šī protokola pārskatu, koncentrējot uzmanību uz apdrošinājuma ņēmēj u aizsardzību un pārrobežu sūdzību izskatīšanu.
The committee calls for a thorough review of this protocol, focused on policyholder protection and the treatment of cross-border complaints.
Komiteja uzskata par nepieļaujamu ikvienu mēģinājumu skaidrot vai attaisnot valstu finanšu regulatoru pasīvo lomu, ierobežojot to tikai ar viņu valsts jurisdikciju, un aicina EK tiesību aktos parādīt valstu regulatoru koleģiālo atbildību, nodrošinot visaugstākos klientu aizsardzībā standartus un garantējot finanšu pakalpojumu iekšējā tirgus optimālu darbību visā ES.
The committee considers unacceptable any attempt to interpret or to justify a passive role of national financial regulators limited only to their national jurisdiction and calls for EC legislation to highlight the collegial responsibility of national regulators in assuring the highest standards of consumer protection and safeguarding the optimal working of the internal market in financial services on an EU-wide basis.
Komiteja it īpaši uzskata, ka uzņēmējas valsts regulatoriem ir aktīvi jāaizstāv sūdzību iesniedzēji, jāpalīdz viņiem virzīt sūdzības atbilstīgajiem adresātiem un jāsniedz rezultatīvam procesam nepieciešamais atbalsts.
In particular, the committee considers that host State regulators should actively assist complainants, help them to direct their complaints to the appropriate destination, and support them as necessary throughout the resulting process.
Komiteja atzīst, ka Komisija nevar pildīt regulatoru regulatora uzdevumu.
The committee acknowledges that the Commission cannot assume the role of a regulator of regulators .
Tomēr, lai nodrošinātu pareizu EK tiesību aktu piemērošanu iekšējā tirgū, komiteja stingri iesaka, lai Komisija rūpīgi pārbaudītu, vai visas dalībvalstis ir devušas valsts regulatoriem pietiekamas un līdzvērtīgas pilnvaras, nepārtaukti pieejamus līdzekļus un resursus, lai tie varētu pilnībā un sistemātiski piemērot EK tiesību aktus finanšu pārraudzībā.
However, in order to assure the correct application of EC legislation throughout the internal market, it strongly recommends that the Commission look regularly and closely at whether all Member States have equipped their national regulators with sufficient and equivalent powers, as well as continuing means and resources to be in a position to apply fully and consistently EC legislation in financial supervision.
Turklāt tā aicina Komisiju informēt Eiropas Parlamenta attiecīgās komitejas par novērtējumu.
It further invites the Commission to inform the appropriate committees of the European Parliament of its assessments.
Komiteja stingri pieprasa, lai visi atbilstīgie tiesību akti pienācīgi atzīst patērētāja un ieguldītāja aizsardzības jautājumu prioritāti, tai pašā laikā nodrošinot finanšu pakalpojumu sniedzējiem dinamisku un konkurētspējīgu vidi, kas iespējami mazina birokrātiju un neslāpē inovāciju.
The committee strongly requests that any financial services legislation duly recognises the priority of consumer and investor protection issues, while at the same time ensuring a dynamic and competitive environment for financial services providers that minimises red tape and does not stifle commercial flexibility and innovation.
Tādēļ komiteja atbalsta to, ka visos turpmākajos finanšu pakalpojumu tiesību aktos lielāka nozīme tiek piešķirta uz risku un principiem pamatotai regulēšanai.
In this regard, the committee supports the emphasis on risk and principles-based regulation in financial services legislation.
Turklāt tā kā ieguldījumiem pensiju produktos ir jāiegūst arvien lielāka nozīme Eiropas ekonomikā, ņemot vērā demogrāfisko nelīdzsvarotību un iedzīvotāju novecošanos, komiteja uzsver vajadzību veicināt pircēju uzticēšanos pensiju produktiem, nodrošinot tiem visaugstākos informācijas un drošības standartus un ieguldītāja aizsardzību iekšējā tirgū.
Furthermore, as investments in pension products are to play an increasingly important role in the European economy in view of demographic imbalance and ageing populations, the committee emphasises the need to foster consumer confidence in pension products by ensuring for them the highest standards of information, security and investor protection throughout the internal market.
Komiteja atzīst nepieciešamību palielināt uzraugu sadarbību un aicina Komisiju uzlabot regulēšanas procesus, kas kaitē iespējamai izcelsmes/uzņēmējas valsts uzraudzībai, īpašu uzmanību pievēršot Makstātspējas II projektam.
The committee recognises the need for increased supervisory co-operation, and calls upon the Commission to remedy the regulatory processes which undermine the potential to home/host supervision, giving particular consideration to the Solvency II project.
B. IETEIKUMI, IV DAĻA – TIESISKĀS AIZSARDZĪBAS LĪDZEKĻI
B. RECOMMENDATIONS, PART IV - REMEDIES
Ja iespējams pierādīt, ka Apvienotās Karalistes valdība nav izpildījusi Trešās dzīvības apdrošināšanas direktīvas prasības, un ņemot vērā to, ka trūkst vai nu pieejamas tiesiskas aizsardzības tiesu jomā, vai citu efektīvu tiesiskas aizsardzības līdzekļu, komiteja noteikti uzskata, ka AK valdības pienākums ir uzņemties atbildību.
In view of the UK Government's failure to comply with the requirements of the Third Life Directive and given the absence either of accessible legal redress through the courts or of effective alternative means of redress, the committee firmly believes that the UK Government is under an obligation to assume responsibility.
Komiteja tādēļ īpaši iesaka, lai Apvienotās Karalistes valdība izstrādā un ievieš piemērotu shēmu attiecībā uz kompensācijām sabiedrības „ Equitable Life ” apdrošinājuma ņēmēj iem Apvienotajā Karalistē, Īrijā, Vācijā un citās valstīs.
The committee therefore strongly recommends that the UK Government devise and implement an appropriate scheme with a view to compensating Equitable Life policyholders within the UK, Ireland, Germany and elsewhere.
Komiteja mudina Apvienotās Karalistes valdību un visas iesaistītās puses pieņemt un pienācīgi īstenot AK parlamentārā ombuda iespējamos ieteikumus attiecībā uz sabiedrību „ Equitable Life ”.
The committee urges the UK Government and all affected parties to accept and implement appropriately any recommendations the UK Parliamentary Ombudsman may make with regard to Equitable Life.
Komiteja iesaka Īrijas, Vācijas un citu uzņēmēju dalībvalstu iestādēm aktīvi palīdzēt iedzīvotājiem īstenot šos ieteikumus.
The committee recommends that the Irish, German and other host Member State authorities actively assist their citizens in implementing those recommendations.
Lai gan FOD var uzskatīt par vienu no attīstītākajām ārpustiesas strīdu izšķiršanas struktūrām Eiropā kompetenču un pilnvaru ziņā, komiteja uzskata, ka sabiedrības „ Equitable Life ” lieta ir atklājusi daudzas nopietnas nepilnības šīs struktūras darbībā.
Although the FOS can be considered as one of the more advanced out-of-court dispute settlement schemes in Europe in terms of competences and powers, the committee believes that the Equitable Life case has revealed a number of serious shortcomings in its operation.
Komiteja tādēļ mudina Apvienotās Karalistes valdību steidzami pievērsties šīm nepilnībām, nostiprināt FOD rīcībspēju un nodrošināt tā pilnīgu neatkarību no finanšu pakalpojumu iestādes un no pašas valdības.
The committee therefore urges the UK Government to address these shortcomings, strengthen the FOS's capacities and ensure that it is truly independent from the FSA and from the government itself.
Komiteja aicina dalībvalstis nodrošināt, lai to teritorijās būtu atbilstoša alternatīvas strīdu risināšanas (ASR) shēma, kas attiektos uz finanšu pakalpojumu jomu kopumā, lai likvidētu atlikušos ģeogrāfiski attiecināmos trūkumus FIN-NET sistēmā.
The committee urges Member States to ensure that, within their respective territories, there are proper alternative dispute resolution (ADR) schemes covering the whole area of financial services, so as to remove remaining geographical gaps within the FIN-NET system.
Komiteja arī aicina Eiropas Parlamentu atbalstīt tādus pasākumus finanšu pakalpojumu tiesību aktu jomā, kas mudina dalībvalstis nodrošināt šādu struktūru darbību to teritorijās.
The committee also calls on the European Parliament to support measures within the framework of financial services legislation urging Member States to ensure that there are such schemes within their territories.
Šķiet, ka nav pretrunas starp Kopienas ieteikumu izveidot šādu struktūru, no vienas puses, un to, ka patērētājiem šādas ārpustiesas struktūras izmantošana ir tikai izvēles iespēja, no otras puses.
There appears to be no contradiction between a Community recommendation to set up such schemes on the one hand, and the fact that their use by consumers is merely optional on the other.
Ņemot vērā FIN-NET sistēmas trūkumu novēršanu un to, ka patērētājiem ir svarīgi piekļūt objektīvai ārpustiesas strīdu izšķiršanas struktūrai, komiteja pieprasa Komisijai ierosināt pasākumus, kas mudina dalībvalstis ieviest obligātu alternatīvas strīdu risināšanas struktūru, kas aptver visus finanšu pakalpojumus dalībvalstu teritorijās.
With a view to filling the gaps within the FIN-NET system and given the importance for consumers to have access to impartial out-of-court settlement schemes, the committee requests the Commission to propose measures that urge Member States to put in place statutory ADR schemes covering all financial services within their territories.
Komisijas priekšlikums varētu noteikt ASR struktūras neatkarību, pilnvaras un kompetences, kā arī rosināt dalībvalstis pieņemt kopējus kritērijus šai struktūrai atbilstīgas jurisdikcijas veidā.
The Commission's proposal could define the independence, powers and competences of ADR schemes and stimulate Member States to adopt common criteria as to the schemes’ respective jurisdictions.
Komiteja mudina Komisiju veikt pasākumus, lai palielinātu FIN-NET struktūras redzamību un patērētāju informētību par to.
The committee urges the Commission to pursue efforts aimed at increasing the visibility and consumers’ awareness of the FIN-NET scheme.
Izstrādājot tiesību aktu priekšlikumus, Komisijai vajadzētu plašāk apspriesties ar patērētāju organizācijām.
The Commission should also consult consumers' organisations on a wider basis when drafting its legislative proposals.
Tāpat komiteja aicina dalībvalstis pilnībā sadarboties ar FIN-NET, inter alia nekavējoties informējot par ikvienu ievērojamu struktūru.
Similarly, the committee calls on the Member States to cooperate fully with FIN-NET, inter alia by informing it promptly of any outstanding relevant schemes.
Komiteja uzskata, ka Eiropas Parlamentam pilnībā jāiesaistās gan FIN-NET pārskatā, kur iekļauta aptaujas anketa, ko nosūta dalībvalstīm
The committee considers that Parliament must be fully involved in the review of FIN-NET, which includes the questionnaire sent to Member States
H9, 11. lpp. , gan turpmākajā notikumu attīstībā.
H9, p.11. , and any subsequent developments.
Komiteja uzskata, ka finanšu pakalpojumu patērētājiem jādod lielākas pilnvaras, lai sasniegtu līdzsvarotākas attiecības starp viņiem un finanšu pakalpojumu uzņēmumiem, kas pareizi izvēlas izmantot iekšējā tirgus priekšrocības, tādējādi nodrošinot to, ka „nav mobilitātes bez atbildības”.
The committee is of the opinion that consumers of financial services should be further empowered in order to achieve a more balanced relationship between themselves and financial services undertakings who rightly choose to take advantage of the internal market, thus ensuring that there is no mobility without liability .