natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I. tā kā par veselīgu uzturu ir uzskatāms uzturs, kas apvieno noteiktas kvantitatīvas un kvalitatīvas iezīmes, piemēram, enerģētiskā vērtība atbilst individuālajām vajadzībām un vienmēr ir saskaņā ar pareiza uztura principiem;
I. whereas a healthy diet must be considered as one with certain quantitative and qualitative properties such as energy content in accordance with individual needs and always in accordance with dietetic principles,
J. tā kā atbilstoši kompetencei, kas tai ar Līgumiem uzticēta, Eiropas Savienībai ir svarīga loma patērētāju aizsardzības jautājumos, veicinot veselīgu uzturu un augļu un dārzeņu lietošanu uzturā, bet attiecībā uz fiziskās aktivitātes un sporta veicināšanu Kopienas pasākumiem katrā ziņā jāpapildina dalībvalstu, reģionu un pilsētu pasākumi;
J. whereas although by virtue of the powers conferred upon it under the Treaties the EU has an essential role to play in the field of consumer protection by encouraging healthy eating and the consumption of fruit and vegetables, Community measures to promote sport and physical activity must of necessity complement those implemented by Europe's Member States, regions and cities,
K. tā kā slimības, kas saistītas ar liekā svara problēmām, rada noteiktas sociālekonomiskās sekas (tām pašlaik tiek tērēts 4–7 % no dalībvalstu kopējiem izdevumiem par veselību); tā kā aptaukošanās problēmas kopējās izmaksas (ņemot vērā lielāku bezdarba risku, darba izbeigšanu, invaliditāti) nav zinātniski precīzi novērtētas;
K. having regard to the socio-economic impact of diseases relating to the problems of overweight (which already account for between 4 and 7% of the Member States' total health expenditure); whereas the overall cost of obesity (taking into account the increased likelihood of unemployment, work stoppages and invalidity) has not been subjected to precise scientific evaluation,
L. tā kā vairuma dalībvalstu politikas virzienu mērķis ir risināt ar aptaukošanos saistītās problēmas un uzlabot iedzīvotāju veselību — dažas valdības ir aizliegušas veselībai kaitīgo, bet citas izvēlējušās veselīgu dzīvesveidu stimulējošus pasākumus;
L. whereas most of the Member States have introduced policies designed to tackle the problems of obesity and to increase their population's level of health - some governments having introduced bans and others preferring incentives,
M. tā kā dažās dalībvalstīs ir, piemēram, nolemts ierobežot vai pat aizliegt tirdzniecības automātus skolu telpās, jo to piedāvājums ir nepietiekams, tostarp pārāk maz tiek piedāvāti dzērieni ar zemu cukura daudzumu, augļi, dārzeņi un tā sauktie diētiskie produkti;
M. whereas certain Member States have, for example, decided to regulate - or even to ban - the presence of vending machines in schools on account of the limited range of items on offer and the negligible provision of low-sugar drinks, fruit and vegetables and 'diet' products,
N. sākuma posmā ar interesi izvērtējot, no vienas puses, Eiropas bezalkoholisko dzērienu ražotāju neseno brīvprātīgo apņemšanos ierobežot komerciālo piedāvājumu bērniem, kas ir jaunāki par 12 gadiem, vienlaikus veicinot dzērienu dažādību skolās, un, no otras puses, divu ātrās ēdināšanas nozares ,,gigantu” apņemšanos uz hamburgeru un čipsu iepakojumiem sniegt norādes par produktu uzturvērtību;
N. considering with interest - as constituting an initial stage - the voluntary undertakings recently given on the one hand by European manufacturers of non-alcoholic beverages to restrict marketing to children under the age of 12 whilst at the same time providing access to more varied beverages in schools and, on the other, by two 'giants' of the fast-food sector to print nutrition symbols on hamburger packaging and on the paper cones in which chips are sold,
O. atzinīgi vērtējot daudzu Eiropas mazumtirgotāju iniciatīvas, kuru mērķis ir veselīga uztura veicināšana, tostarp veselīgu produktu piedāvāšana, vieglāk saprotamu produktu uzturvērtības marķējumu ieviešana, kā arī sadarbība ar valdībām, skolām un NVO, lai vairotu izpratni par veselīga uztura un regulāras fiziskās aktivitātes labvēlīgo ietekmi,
O. welcoming the various initiatives aimed at promoting healthy eating that many European retailers are piloting, including development of healthy ranges, comprehensive and easy-to-understand labelling of nutrition information, and partnerships with governments, schools and NGOs to raise awareness about the benefits of healthy eating and regular exercise,
P. tā kā minētā Zaļā grāmata ir daļa no vispārējas ES iniciatīvas, kuras mērķis ir vērsties pret veselībai bīstamākajiem faktoriem, tostarp pret sliktiem ieradumiem un fiziskās aktivitātes trūkumu, kas, tāpat kā smēķēšana un alkohola pārmērīga lietošana, palielina valstu veselības sistēmu slodzi un ir pamatcēlonis sirds un asinsvadu slimībām kuras ir galvenais nāves cēlonis vīriešiem un sievietēm Eiropas Savienībā, noteiktiem vēža veidiem, elpošanas ceļu slimībām, osteoporozei un 2. tipa diabētam;
P. whereas the Green Paper under consideration is part of a comprehensive EU initiative designed to combat the factors which are most harmful to health ( including poor eating habits and lack of physical activity) and which - along with smoking and excessive alcohol consumption - are the root cause of cardiovascular diseases (which are the primary cause of death amongst men and women in the European Union), certain types of cancer, respiratory disease, osteoporosis and type 2 diabetes, which increase the demand on national health systems,
Q. tā kā Komisija 2006. gada 11. septembrī iepazīstināja ar rezultātiem, kas gūti sabiedriskās apspriešanas gaitā saistībā ar Zaļo grāmatu un kas mudina it īpaši uz rīcību Eiropas Savienības līmenī, aptverot dažādas Kopienas politikas un īpašu uzmanību veltot bērniem un jauniešiem;
Q. having regard to the Commission's presentation on 11 September 2006 of the outcome of a public-consultation exercise in the wake of the Green Paper - an outcome which prompts calls in particular for EU action covering various Community policies and devoting particular attention to children and young people,
R. tā kā Kopienai saistībā ar kopīgām politikām vai papildus darbībām, ko veic 25 dalībvalstis, aktīvi jāinformē patērētāji par aptaukošanās problēmu, jāizmanto kopējā lauksaimniecības politika, lai palielinātu augļu un dārzeņu patēriņu uzturā, jāfinansē pētījumi, izglītības un sporta projekti un jāpieņem jauni vai pārskatīti tiesību akti ar reālu ietekmi uz Eiropas iedzīvotāju uztura veselīgumu,
R. having regard to the active role which the Community is called upon to play (in connection with joint policies or in addition to the activities engaged in by the 25 Member States) in terms of campaigns to inform consumers and make them more aware of the obesity issue, to restore fruit and vegetable consumption under the Common Agricultural Policy, to fund research, educational and sports projects and to adopt new or revised legislation which has a genuine impact on the European people's nutritional health.
Aptaukošanās problēma — vai tā ir politiska prioritāte?
Obesity: a political priority?
3. pauž lielu nožēlu, ka, neraugoties uz daudzu dalībvalstu rīcību, aptaukošanās skar arvien lielāku iedzīvotāju daļu un ka, šādai tendencei turpinoties, ietekme uz iedzīvotāju veselību kļūs neaprēķināma, lai gan to varētu novērst ar atbilstošiem pasākumiem;
Bitterly regrets that despite the action taken by a number of Member States, obesity affects a constantly growing proportion of the population and that if this trend continues, the consequences in terms of public health, which could be prevented through the proper measures, will be incalculable;
7. atzinīgi vērtē Platformā iesaistīto pušu jau piedāvātās brīvprātīgās saistības; uzsver vajadzību nodrošināt, ka šādas saistības tiek efektīvi pārraudzītas, un aicina Komisiju izstrādāt skaidrus novērtēšanas kritērijus; atzīmē, ka uzticams novērtējums ir būtisks, lai nodrošinātu progresa adekvātu vērtējumu un ļautu ES vajadzības gadījumā turpmāk apsvērt rīcību vai tiesību aktu priekšlikumus; aicina Komisiju ik gadu ziņot Eiropas Parlamentam par Platformas panākumiem;
Welcomes the voluntary commitments already proposed by the stakeholders of the Platform; stresses the need to ensure that such commitments made in the Platform are effectively monitored and calls on the Commission to develop clear criteria for assessment; notes that reliable assessment is vital to ensure that progress can be adequately measured and to allow for further EU action or legislative proposals to be considered where this may be necessary; calls on the Commission to report annually to the European Parliament on the achievements of the Platform;
10. uzskata, ka dažādās Eiropas pārtikas rūpniecības nozarēs pastāvošā tendence mainīt komerciālo piedāvājumu bērniem un ieviest bērnu pārtikas produktu un dzērienu uzturvērtības marķējumus ir solis pareizajā virzienā;
Regards as a step in the right direction the trend currently prevailing in various sectors of the European food industry towards practical action designed to refocus the marketing of products to children and to introduce nutritional labelling on children's drinks and food products;
Patērētāju informēšana no bērnības
Informing consumers from childhood onwards
16. norāda, ka skolā bērni pavada visilgāko laiku un ka tāpēc skolas videi un it īpaši skolas ēdnīcām jāveido ēšanas ieradumi un jārosina uz regulārām fiziskām aktivitātēm un veselīgu dzīvesveidu, it īpaši, lai kompensētu laiku, kas arvien mazāk tiek atvēlēts fiziskai audzināšanai skolā; tādēļ aicina Komisiju izstrādāt mehānismus, kā skolās izplatīt labāko praksi saistībā ar visefektīvākajām idejām par bērnu izglītošanu veselīga uztura jautājumos un ēdiena nodrošināšanu saskaņā ar visaugstākajiem uzturvērtības standartiem;
Points out that school is the place where children spend most of their time and that the school environment, and especially school canteens, must therefore encourage young children to develop their tastes and promote regular physical activity and a healthy lifestyle, particularly in order to counter the decreasing time allocated to physical education in schools in the EU; calls therefore on the Commission to develop mechanisms to promote best practice in schools which take account of the most effective initiatives educating children about healthy eating and providing food based on high nutritional standards;
19. aicina ES bezalkoholisko dzērienu ražotājus nekavējoties īstenot saistības, ko tie uzņēmās 2005. gada 20. decembrī savā prakses kodeksā, jo īpaši saistības attiecībā uz komerciālās darbības ierobežošanu sākumskolās;
Calls for EU soft drink manufacturers to implement without delay the commitments which they laid down on 20 December 2005 in their code of practice, in particular their commitment to restrict commercial activities in primary schools;
22. aicina Komisiju Platformā izveidot brīvprātīgas vai pašregulējošas saistības, lai pārtrauktu reklamēt bērniem pārtikas produktus ar augstu tauku, cukura un sāls saturu, bet mudina Komisiju iesniegt tiesību aktu priekšlikumus, ja pašregulācija nesekmēs pārmaiņas;
22.Calls on the Commission to establish, within the Platform, voluntary or self-regulatory commitments to end the promotion of foods high in fat, sugar and salt to children but urges the Commission to come forward with legislative proposals should self-regulation fail to deliver change;
24. uzskata, ka nākotnē starp Komisiju un Eiropas plašsaziņas līdzekļiem jānoslēdz „džentlmeņu vienošanās” par to, ka uz bērniem paredzētiem ražojumiem dažādos plašsaziņas līdzekļos, piemēram, televīzijā, kino, internetā un video spēlēs jābūt informācijai par veselību un aktīvo atpūtu, kas informētu Eiropas jauniešus par to, cik svarīgi ir nodarboties ar sportu un lietot uzturā augļus un dārzeņus, lai saglabātu labu veselību;
Considers that a 'gentlemen's agreement' between the Commission and the European media industries must eventually be concluded, involving the requirement for children's products in different media formats (television, cinema, Internet and video games) to carry health and recreation information intended to make Europe's youngsters aware of the importance of practising sport and of eating fruit and vegetables in order to remain healthy;
25. atzīst Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes lomu ar uzturu saistītu padomu un rekomendāciju sniegšanā;
25.Acknowledges the role of the European Food Safety Authority in issuing dietary advice and recommendations;
28. atzīmē sabiedrības un zinātnieku pieaugošās bažas par mākslīgo hidroģenēto tauku ietekmi uz cilvēka veselību un norāda uz atsevišķu valstu (Kanāda, Dānija) un reģionu (Ņujorka) iestāžu centieniem izslēgt hidroģenētos taukus no cilvēku uztura, aicina ES rīkoties, lai samazinātu hidroģenēto tauku uzņemšanu uzturā;
28.Notes growing public and scientific concern about the impact of artificial trans-fats on human health and notes moves by certain national (Canada, Denmark) and regional (City of New York) authorities to remove trans-fats from the human diet; calls for EU action to reduce the intake of trans-fats;.
Uztura un fiziskās aktivitātes iekļaušana citās Kopienas politikās
Incorporating nutrition and physical activity into other Community policies
35. atzinīgi vērtē pašreizējās Kopienas rīcības programmas sabiedrības veselības jomā (2003–2008) finansiālo atbalstu daudziem projektiem par aptaukošanās problēmu, uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt pieeju ilgtermiņa finansējumam un ka nākamajā programmā (2007–2013) jāuzsver bērnu, jauniešu un invalīdu veselīga dzīvesveida veicināšana;
Welcomes the fact that the current Community action programme on public health (2003-2008) provides funding for a number of projects concerned with obesity and considers that long-term funding must be made available and that emphasis must be placed in the second programme (2007-2013) on promoting a healthy lifestyle amongst children, young people and people with disabilities;
Starptautiskajā kongresā par aptaukošanās problēmu zinātnieku aprindu izvirzīto aicinājumu pastiprināt pētījumus, lai labāk izprastu to ģenētisko faktoru un dzīvesveida mijiedarbību, kas ierosina šo slimību;
Welcomes the call issued by the scientific fraternity at the Tenth International Congress on Obesity for research to be stepped up with a view to achieving better insight into how genetic factors and lifestyle interact and give rise to illness;
44. aicina saistībā ar Septīto pētniecības un attīstības pamatprogrammu cīņu pret aptaukošanos turpināt ne tikai, lai gūtu labumu no pētnieku starptautiskās sadarbības pārtikas, lauksaimniecības un biotehnoloģiju jomā, bet lai to varētu arī uzskatīt par vairākām disciplīnām kopēju pētījumu priekšmetu;
Calls in connection with the Seventh Research and Development Framework Programme for action against obesity to continue not only to reap the benefit of transnational cooperation between researchers in the thematic field of diet, agriculture and biotechnology but for it also to be regarded as a research topic of common interest to a number of disciplines;
45. uzsver, ka liela nozīme ir salīdzināmiem rādītājiem par veselības stāvokli, tostarp datiem par uzturu, fizisko aktivitāti un aptaukošanos, jo īpaši pa vecuma grupām un sociālekonomiskajiem slāņiem;
45.Highlights the importance of having a comparable set of indicators on health status (including data on dietary intake, physical activity and obesity), especially by age group and socio-economic class;
48. pauž bažas par ziņojumiem, ka Eiropā audzēto augļu un dārzeņu uzturvērtība pēdējās desmitgadēs ir pasliktinājusies, un aicina Komisiju un Padomi 2008. gada kopējās lauksaimniecības politikas pārskatā pārtikas uzturvērtību uzskatīt par nozīmīgu kritēriju, lai lauku attīstības politikās veicinātu kvalitatīvas pārtikas ražošanu un veselīgu uzturu;
Is concerned about reports that the nutritional content of fruit and vegetables produced in Europe has fallen over the last decades and calls on Commission and Council to take the necessary steps in the 2008 Common Agricultural Policy review in order to consider food nutritive value an important criterion and to enhance quality food production and healthy nutrition incentives in the framework of rural development policies;
„ Pareizi ēšanas ieradumi ir kā krājgrāmatiņa — ilgu laiku jāveic ieguldījumi, pirms tā nes peļņu. ”
‘Good eating habits are like a savings book: you have to invest long before you earn any interest.’
Kvebekas Lavalas Universitātes Uztura un funkcionālās pārtikas institūta profesore Simone Lemiux , 2005. gads.
Simone Lemiux, of the Institute of Nutrition and Functional Foodstuffs at the Université Laval-Québec , speaking in 2005.
Aptaukošanās un liekā svara epidēmija, kas skar Eiropas iedzīvotājus, mūs rosina celt trauksmi.
The obesity and excess-weight epidemic affecting the people of Europe prompts us to press the alarm button.
Var minēt ļoti daiļrunīgus skaitļus, kas ņemti no ļoti noderīgā patstāvīgā atzinuma, ko 2005. gadā sagatavoja Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, kuru pašu iedvesmoja Pasaules Veselības organizācijas un starptautiskās darba grupas aptaukošanās problēmas jautājumos sniegtie ziņojumi:
Highly revealing figures may be quoted from the extremely useful own-initiative opinion drawn up in 2005 by the European Economic and Social Committee on the basis of reports issued by the World Health Organisation and the International Task Force on Obesity:
– 25 valstu Eiropas Savienībā 14 miljoniem bērnu ir liekais svars, tostarp 3 miljoniem — aptaukošanās,
- within the 25-Member EU, 14 million children are overweight and 3 million are obese;
– daudzās ES valstīs liekais svars ir vairāk nekā pusei pieaugušo iedzīvotāju; savukārt aptuveni 20–30 % ir konstatēta aptaukošanās,
- in a number of EU countries, over half the adult population is overweight and between 20 and 30% of adults are deemed to be obese;
– to Eiropas bērnu skaits, kuriem ir liekais svars un aptaukošanās, katru gadu palielinās par vairāk nekā 400 000, skarot gandrīz 1 no 4 bērniem 25 valstu Eiropas Savienībā,
- the number of European children who are overweight or obese increases by over 400 000 cases per year and this problem affects almost one child in four over the 25-Member EU as a whole;
– aptuveni 10–20 % bērnu Ziemeļeiropā ir liekā svara problēma, savukārt Eiropas dienvidos, Īrijā un Apvienotajā Karalistē tā ir aptuveni 20–35 % bērnu.
- between 10 and 20% of children in northern Europe are overweight, whereas in southern Europe, the UK and Ireland the proportion is between 20 and 35%.
Tāpēc aptaukošanās ir realitāte, kas mums uz ielas vai kinoteātra rindā liek konstatēt arvien lielāku to personu skaitu, kam acīmredzami ir liekais svars.
Obesity is therefore a reality which leads us to observe as we turn a street corner that an increasing number of the people queuing for the cinema are manifestly overweight.
Šī realitāte ir vēl kliedzošāka tāpēc, ka tā skar arvien vairāk Eiropas bērnu un pusaudžu.
This fact is all the more striking in view of the fact that it affects more and more of Europe’s children and teenagers.
Protams, vienmēr būs arī tādi, kas iebildīs pret to, kas, viņuprāt, ir tikai mānija, kura saistīta ar jauniem estētikas standartiem, bet nevis patiesa XXI gadsimta „civilizācijas slimība”.
Of course, there will always be those who speak out against what in their eyes is only an obsession linked to new aesthetic values and not a genuine 21st-century ‘disease of civilisation’.
Realitāte ir tāda, ka gan aptaukošanās (nejaukt ar lieko svaru vai dažiem liekiem kilogramiem), gan anoreksija (arī nejaukt ar slaidumu) ir nopietnas fiziskās veselības problēmas.
The fact of the matter is that obesity (which is not to be confused with being overweight or carrying a few extra kilos) - and anorexia (which should not be mistaken for merely being slim or slightly too thin) - are both major physical-health problems.
Aptaukošanās nav tikai nianse, bet tā pieaug visā sabiedrībā un palielina risku mirstībai no patoloģijām, kas ar to saistītas, piemēram, 2. tipa diabēts, paaugstināts asinsspiediens un sirds slimības.
Nuances apart, the greater prevalence of obesity in all sections of the population implies a greater risk of death from associated conditions such as type-2 diabetes, high blood pressure and heart disease.
Tāpēc ir atzinīgi jāvērtē debates, ko Komisija uzsākusi, 2005. gada decembrī sagatavojot Zaļo grāmatu, lai mēs domātu par to, kādi līdzekļi ir vislabākie cīņai pret aptaukošanos, veicinot veselīgu uzturu un regulāru nodarbošanos ar fiziskām aktivitātēm.
We should, therefore, welcome the debate launched by the Commission by means of the Green Paper drawn up in December 2005, the purpose of which is to make us think about the best ways of combating obesity by promoting a healthy diet and regular physical activity.
Šī iniciatīva seko pēc 2005. gadā izveidotās Eiropas Uztura, fiziskās aktivitātes un veselības rīcības platformas, kur Veselības un patērētāju tiesību aizsardzības ģenerāldirektorāta paspārnē regulāri tiekas rūpniecības nozaru pārstāvji, valstu iestādes un NVO.
This initiative follows on from the launch in March 2005 of the EU Platform for Action on Diet, Physical Activity and Health, which regularly brings together representatives from various industries, the Member States’ authorities and NGOs under the aegis of DG SANCO.
Referente atzinīgi vērtē arī šo atklāto un novatorisko saskaņošanas metodi un cer, ka nākotnē tā ļaus noteikt virzienus kopējai rīcībai, kas jāveic Eiropas Savienības līmenī.
The rapporteur welcomes this new method of open and innovative consultation which (she hopes) will enable the main framework for future joint activities at EU level to be set up.
Attiecībā uz sadaļu „fiziskā aktivitāte”, kas ir vienādojuma viena puse un tātad risinājums (slavenās 30 minūtes ikdienas fizisko aktivitāšu, ko iesaka daudzi praktizējoši ārsti), referente vēlas precizēt: izglītība un sports ir vispirmām kārtām valstu un reģionu kompetencē.
As regards 'physical activity', which is half of the equation and hence of the solution (the famous 30 minutes of daily physical activity suggested by many medical practitioners), the rapporteur would like to point out straightaway that education and sport are matters for which the Member States or the regions have prime responsibility.
Protams, sporta izglītojošo vērtību atzina 2000. gada decembra Eiropadomes sanāksmē Nicā, protams, ka 2004. gads bija audzināšanai ar sportu veltīts Eiropas Gads, bet tik un tā Eiropas Savienības rīcības iespējas ir samērā ierobežotas.
Although it is true that the educational value of sport was acknowledged at the December 2000 Nice European Council and that 2004 was designated the European Year of Education through sport, it is nonetheless true that the EU has comparatively little scope for action.
Nevar noliegt, ka pastāv dažas iespējas, kas būtu jāapsver: pasākumi informēšanai par fizisko aktivitāti, izmantojot dažādus plašsaziņas līdzekļus, tematiskās partnerības ar 25 izglītības ministrijām un Eiropas fiziskās audzināšanas skolotāju apvienību ( EUPEA ) un jo īpaši sporta sadaļas ņemšana vērā reģionālajā politikā.
A number of avenues should of course be explored: campaigns using various media to raise public awareness of physical activity, theme-based partnerships with the 25 Ministries of Education and the EUPEA (European Physical Education Teacher Association) and in particular the incorporation of sport into regional policy.
Ir arī jāuzsver varas iestāžu vēlā reakcija uz šo mūsdienu slimību.
It is just as important that we should point out that the public authorities responded only belatedly to what is a disease of the modern era.
Jāprecizē, ka pretēji dažiem vispārpieņemtiem uzskatiem aptaukošanās skar ne tikai industrializētās valstis, bet arī citu valstu iedzīvotājus, piemēram, Āzijā, Okeānijā, kur rekordaugsts aptaukošanās līmenis ir Melanēzijas un Mikronēzijas iedzīvotājiem, vai arī Vidusjūras baseina valstīs.
Contrary to what many people think, obesity affects not only industrialised countries but other populations too: in Asia and Oceania (with record rates amongst Melanesians and Micronesians) and in the Mediterranean countries.