natgillin/translations-raw huggingface dataset:
C. tā kā ar Euratom līgumu ir ieviestas augstas drošības prasības darbam ar radioaktīviem degvielas elementiem un atkritumiem ES, izvirzīti vienoti drošības standarti darbinieku un iedzīvotāju veselības aizsardzībai, paredzētas procedūras šo standartu īstenošanai un pausta negatīva nostāja pret kodolmateriālu izplatīšanu militāriem mērķiem,
C. whereas the Euratom Treaty introduced stringent safety standards for the handling of radioactive fuel elements and waste in the European Union, lays down uniform safety standards for protecting the health of workers and of the public as well as procedures for the implementation of those standards, and opposes any p roliferation of nuclear material for military purposes ,
D. tā kā Euratom līgums sniedz visaptverošu un saskaņotu tiesisku regulējumu kodolenerģijas drošai izmantošanai Eiropā visu dalībvalstu labā,
D. whereas the Euratom Treaty offers a comprehensive and coherent legal framework for the use of nuclear energy in Europe under safe conditions for the benefit of all the Member States,
E. tā kā vairākas dalībvalstis nekad nav attīstījušas savu kodolpotenciālu, citas īsteno aktīvu pārtraukšanas politiku un vēl citas turpina atbalstīt savu kodolenerģijas nozari;
E. whereas several Member States have never developed the nuclear option, others have an active phase-out policy and others continue to support their nuclear sector,
F. tā kā Eiropas Konvents „Līguma par Konstitūcija Eiropai” (Konstitucionālā līguma) projektā ieteica nošķirt Euratom līgumu no topošās Konstitūcijas juridiskās struktūras; tā kā Konvents savā darbā attiecībā uz Eiropas Savienības nākotni un Konstitucionālā līguma parakstīšanu ir saglabājis Euratom līguma noteikumus to pašreizējā redakcijā, tos pievienojot kā atsevišķu protokolu;
F. whereas, in its draft Treaty establishing a Constitution for Europe (the Constitutional Treaty), the Convention proposed that the Euratom Treaty should be separated from the legal structure of the future Constitution; whereas the Convention, in its work on the future of the European Union and the signing of the Constitutional Treaty, has maintained the provisions of the Euratom Treaty in their present state in the form of an annexed protocol,
G. tā kā Vācija, Īrija, Austrija, Ungārija un Zviedrija pievienoja Konstitucionālajam līgumam deklarāciju, kurā norādīja, ka galvenie Euratom līguma noteikumi ir jāatjaunina un tāpēc „pēc iespējas ātrāk” ir jāsasauc līguma pārskatīšanas konference;
G. whereas Germany, Ireland, Austria, Hungary and Sweden have annexed to the Constitutional Treaty a declaration noting that the core provisions of the Euratom Treaty need to be brought up to date and calling for a revision conference to be convened ‘as soon as possible’,
H. tā kā nesenā paplašināšanās ir palielinājusi dažādību, kas Eiropas Savienībā pastāv kodolenerģētikas jomā, un pastiprinājušas nepieciešamību pēc Kopienas rīcības kodolenerģētikas jomā;
H. whereas the recent round of enlargement has increased the diversity of the European Union’s landscape in the area of nuclear energy and the need for Community action in the nuclear domain,
I. tā kā Euratom līguma piecdesmitā gadskārta Eiropas Parlamentam sniedz iespēju apsvērt tā saturu un lietderību un pievērst uzmanību tam, ka Euratom līguma galvenie noteikumi nav grozīti, kopš tas stājās spēkā pirms 50 gadiem,
I. whereas the 50th anniversary of the Euratom Treaty provides Parliament with the opportunity of considering its content and relevance and expressing its concern that the main provisions of the Euratom Treaty have not been amended since it entered into force 50 years ago,
J. tā kā šīs pārdomas par Euratom līguma nemainību nav šķiramas no mērķiem, ko Komisija īsteno, lai izstrādātu Eiropas enerģētikas politiku drošākai, ilgtspējīgākai un konkurētspējīgākai enerģijai, sniedzot ieguldījumu cīņu pret klimata pārmaiņām, kā norādīts iepriekš minētajā Komisijas 2007. gada 10. janvāra paziņojumā,
J. whereas these reflections on the permanence of the Euratom Treaty are indissociable from the aims that the Commission is pursuing in favour of a European policy for a safer, more sustainable and more competitive form of energy, contributing to the fight against climate change, as set out recently in the above Commission Communication of 10 January 2007,
Euratom līguma darbības 15 gadi
50 years with the Euratom Treaty
4. atgādina, ka attiecībā uz cīņu pret klimata pārmaiņām Komisija savā Zaļajā grāmatā „Uz Eiropas stratēģiju energoapgādes drošībai” (COM (2000)769) aplēsa, ka kodolenerģija ļautu 2010. gadā izvairīties no vairāk nekā 300 miljonu tonnu CO2 emisijām, „kas atbilst aptuveni 100 miljonu automašīnu radītajām emisijām", atgādina, ka 2007. gada 10. janvāra paziņojuma I pielikumā Komisija pauda uzskatu, ka kodolenerģija ir zemākā oglekļa satura enerģijas avots pēc jūras vēja un nelieliem hidroenerģijas avotiem;
Points out, as regards combating climate change, that the Commission, in its Green Paper ‘Towards a European strategy for the security of energy supply’ (COM(2000)769) estimated that nuclear energy would save more than 300 million tonnes of CO 2 emissions in 2010, ‘the equivalent of the CO 2 emissions produced by some 100 million cars’; recalls that, in Annex I of its Communication of 10 January 2007, the Commission considered nuclear to be the least carbon-producing source of energy after offshore wind and small-scale hydropower;
9. uzskata, ka saskaņā ar Euratom līguma III nodaļu (par veselības aizsardzību) izstrādātajiem tiesību aktiem jāpaliek Eiropas Savienības kompetencē, lai nodrošinātu strādājošo un plašas sabiedrības aizsardzības pamatstandartu piemērošanu un paplašināšanu ar vides jomu , un ka šajos tiesību aktos tiek ņemta vērā starptautisku zinātnisku pētījumu rezultātu attīstība;
Considers that the legislation developed under Chapter III of the Euratom Treaty (on health protection) must remain under the responsibility of the European Union in order to ensure that basic standards for the protection of workers and the general public are applied and expanded to include the environment, and that it takes account in an evolutionary way of the results of international scientific studies;
16. uzskata, ka drošības pasākumi (VII nodaļa) ir viens no Euratom līguma piemērošanas ievērojamākajiem panākumiem un sniedz Komisijai līdzekļus, lai tā noskaidrotu kodolmateriālu krājumus un plūsmas Eiropas Savienībā;
Considers that safeguards (Chapter VII) are one of the major successes of the Euratom Treaty’s application and provide the Commission with the means of ascertaining the stocks and movements of nuclear materials in the European Union;
19. konstatē arī, ka, pamatojoties tieši uz Euratom līguma X nodaļu, Euratom ir noslēgusi vairākus sadarbības līgumus pētniecības jomā, piedalījusies tādos starptautiskos projektos kā Forums „IV paaudze” par nākotnes reaktoru tehnoloģijām un veikusi starptautiskās sarunas par ITER projektu;
Notes also that it is on the basis of Chapter X of the Euratom Treaty that the Euratom has concluded a number of cooperation agreements in the field of research, participated in international projects such as the Generation IV International Forum on future nuclear reactors, and conducted the international negotiations on the ITER Project;
20. atzīmē, ka Euratom līguma galvenie noteikumi nav grozīti kopš tā stāšanās spēkā 1958 gada 1. janvārī;
Notes that the main provisions of the Euratom Treaty have not been amended since it entered into force on 1 January 1958;
25. atzīmē, ka Euratom tiesiskais regulējums Kopienas labā ir spēkā arī dalībvalstīs, kuras neražo kodolenerģiju, bet kuru teritorijā atrodas kodolpētījumu reaktori, un sniedz šīm dalībvalstīm instrumentus (piemēram, Euratom pētniecības un attīstības pamatprogrammas), kas tām ļauj saņemt finansējumu, piemēram, medicīnas pētījumu jomā;
Notes that the Euratom legal framework also applies, for the good of the Community, to Member States that generate no nuclear power but have nuclear research reactors on their territory, and offers such Member States instruments (such as the Euratom research and development framework programmes) enabling them to receive funding, for instance in the field of medical research;
28. uzskata par nepieņemamu demokrātijas trūkumu to, ka Parlaments ir gandrīz pilnīgi izslēgts no Euratom likumdošanas procesa un ka ar Parlamentu apspriežas tikai par vienu no Euratom līguma desmit nodaļām;
Sees as evidence of an unacceptable democratic deficit the fact that Parliament is almost completely excluded from the Euratom legislative process and that it is consulted, and no more, on only one of the ten chapters of the Euratom Treaty;
( Euratom pamatprogramma); atzīmē arī, ka saistībā ar pēdējiem Eiropas Parlamenta Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejā izskatītajiem dokumentiem ( Euratom pētniecības un attīstības pamatprogramma, vadlīnijas attiecībā uz radioaktīvo atkritumu un izmantotās degvielas pārrobežu pārvadājumu uzraudzību
Notes, however, that the Parliament is associated, by means of an Interinstitutional Agreement, with the negotiations on the framework programme of the Euratom for nuclear research and training activities (2007 to 2011) (Euratom FP); also notes, in the light of the documents most recently considered in the European Parliament’s Committee on Industry, Research and Energy (Euratom FP, the directive on monitoring crossborder shipments of radioactive waste and spent fuel
30. uzsver Euratom līguma 203. panta nozīmi, jo tajā piedāvāta elastīga pieeja līdzīgi kodolenerģētikas sadarbības instrumenta izveidei uzsākt likumdošanas iniciatīvas, kas sākotnēji nav iekļautas Euratom līgumā; uzskata, ka ir jāizpēta, kā 203. pantu var piemērot jaunu iniciatīvu izstrādei un, iespējams, veikt pielāgojumus Euratom līgumā;
Highlights the significance of Article 203 of the Euratom Treaty, in that it offers flexibility – as with the creation of the Instrument for Nuclear Cooperation – to undertake legislative initiatives not initially provided for in the Euratom Treaty; considers that there is a need to examine how Article 203 could be used to develop new initiatives and, possibly, to make adjustments to the Euratom Treaty;
33. atzīmē, kā to apstiprināja iepriekš minētais EK Tiesas spriedums lietā C-29/99 Komisija pret Padomi , ka Komisijai saskaņā ar Euratom līgumu ir kompetence kodoldrošības jomā un ka tā ir pilnvarota par šo jautājumu iesniegt priekšlikumus;
Notes that, as confirmed by the abovementioned judgment of the Court of Justice in Case C-29/99 Commission v Council , the Commission has powers in the field of nuclear safety under the Euratom Treaty and that it is authorised to put forward proposals in this area;
Pamatnostādnes nākotnei
Guidelines for the future
35. norāda, ka Euratom līguma noteikumi kopā ar Lisabonas stratēģiju pašlaik ir ļoti aktuāli debatēs par rūpniecības un enerģētikas jautājumiem, it īpaši energoapgādes ziņā, laikā, kad Eiropas Savienība cenšas noteikt Eiropas enerģijas veidus, kuru ražošanā rastos mazāk oglekļa, kuri būtu konkurētspējīgāki un pēc iespējas „vietēji”;
Points out that the provisions of the Euratom Treaty are at the heart of the debate on industrial issues, in connection with the Lisbon Strategy, and energy issues (particularly from the supply angle), at a time when the European Union is seeking to define a European energy mix that is low-carbon, competitive and as far as possible ‘home-grown’;
37. uzskata, ka tad, ja šāda tiesiska regulējuma, ko paredz Euratom līgums, nebūtu, kodolenerģētikas politika Eiropā atgrieztos valstu kompetencē un notiktu acquis communautaire regress, un visām 27 dalībvalstīm rastos juridiskās nenoteiktības risks;
Considers that the absence of the legal framework provided by the Euratom Treaty would lead to the renationalisation of nuclear policy in Europe, which would be a setback for the acquis communautaire, and would give rise to a risk of legal uncertainty for all the 27 Member States;
39. uzskata arī, ka vienas vai vairāku nodaļu svītrošana no Euratom līguma vai noteiktu noteikumu apvienošana ar EK līgumu radītu līdzsvara trūkumu visā Euratom līgumā, vājinot kodolenerģijas izmantošanas uzraudzību Eiropā; piebilst, ka saskaņota tiesiska regulējuma neesamība sarežģītu Euratom acquis pieņemšanu nākamajām dalībvalstīm;
Considers also that deleting one or more chapters from the Euratom Treaty or merging certain provisions into the EC Treaty would unbalance the Euratom Treaty as a whole by weakening supervision of nuclear energy use in Europe; adds that the absence of a coherent legal framework would make it far more complicated for future Member States to take on the Euratom acquis;
44. uzskata, ka šos grozījumus var veikt, izmantojot Euratom līguma 203. pantu, tādējādi nevajadzīgi nemainot šā līguma vispārējo struktūru un saturu; aicina Padomi apsvērt šo iespēju;
Considers that these changes could be made by means of Article 203 of the Euratom Treaty, without necessarily disrupting the Treaty’s general structure and content; calls on the Council to consider this opportunity;
48. aicina izveidot valstu labāko prakšu Eiropas koordinēšanas mehānismu, lai aizsargātu strādājošos un sabiedrību no radiācijas, tādējādi papildinot jau panāktos saskaņojumus šajā Euratom līguma nozarē;
Calls for a European coordination mechanism of best national practices to protect workers and the public from radiation so as to complement the harmonisation already achieved in this sector by the Euratom Treaty;
50. aicina Padomi, ņemot vērā apgādes drošības un CO2 emisiju ierobežošanas mērķus, paredzēt saskaņotu politiku, kas pilnībā atbilstīgi drošības prasībām veicinātu ieguldījumus ar mērķi pagarināt esošo reaktoru darbību un uzlabot to rādītājus, kā arī veicinātu ieguldījumus jaunu iespēju attīstībā;
Invites the Council, bearing in mind the objective of security of supply and targets to reduce CO 2 emissions, to define a coordinated policy that would encourage investment, in full compliance with safety requirements, aimed at extending the life of and improving the performance of existing reactors, as well as investment in new capacities;
54. aicina turpināt ciešo starptautisko sadarbību, kurai Euratom līgums ir spējis sagatavot nepieciešamo pamatu, un aicina pastāvīgi pastiprināt sadarbību ar IAEA, lai novērstu šīs organizācijas un Euratom attiecīgo darbību dublēšanos, un nodrošināt visaugstāko aizsardzības līmeni starojumaizsardzības, kodoldrošības un kodolieroču neizplatīšanas jomā;
Calls for the continuance of intense international cooperation, for which the Euratom Treaty has prepared the ground, and calls for continued strengthening of cooperation with the IAEA, to avoid any redundancy in the respective actions of that agency and of the Euratom, and to secure the highest possible level of protection in the fields of radiological protection, nuclear safety and nuclear non-proliferation;
Pēc Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma (turpmāk tekstā ― Līgums) piemērošanas piecdesmit gadiem un laikā, kad notiek pārdomas par Eiropas enerģētikas politikas noteikšanu, referenta uzdevums ir pārbaudīt, vai Līgums šodien joprojām atbilst elektroenerģētikas situācijai Eiropas Savienībā un vai tas sniedz instrumentus, kas vajadzīgi, lai risinātu nākotnes enerģētikas uzdevumus.
After 50 years of application of the Treaty establishing the European Atomic Energy Community (‘the Treaty’), and now that reflection is under way on defining a European energy policy, the rapporteur is called upon to consider whether the Treaty is today suited to the present situation of nuclear energy in the European Union and whether it provides the tools needed to meet the energy challenges of the future.
Sākumā šķiet, ka Euratom juridiskais pamats ir novecojis formas ziņā, jo tā institucionālā struktūra nav sekojusi Eiropas Savienības attīstībai.
At first sight the Euratom framework would seem to be outmoded in form, as its institutional organisation has not kept up with the evolving European Union.
Būdams sākotnēji iecerēts kā „funkcionālās integrācijas” instruments, tas var zināmā mērā šķist arī novecojis pēc būtības, jo daži no tā noteikumiem ir nogrimuši aizmirstībā vai netiek piemēroti atbilstoši Līguma sākotnējām iecerēm.
Designed originally as an instrument for ‘operational integration’, it may to some extent seem equally outmoded in content, as some of its provisions have fallen into disuse or have not been applied in accordance with the Treaty’s original intentions.
Tomēr referents uzskata, ka Līguma trūkumi nedrīkst likt aizmirst, ka daži tā noteikumi nekad nav bijuši tik svarīgi kā tagad un ka tie ir kalpojuši par pamatu bagātīgam skaitam atvasināto tiesību aktu pieņemšanai.
But the rapporteur believes that the Treaty’s limitations should not hide the fact that some of its provisions are more relevant than ever, and have led to the adoption of an abundant body of derived regulation.
Šis Līgums ne vien veicina kodolenerģētikas attīstību, bet nosaka saistošu tiesisko regulējumu kodolenerģētikas nozares darbībai.
Far from being a ‘promotional’ treaty, it is a set of rules that constrains the operation of the nuclear industry.
Tāpēc šajā ziņojumā tiks noskaidrots, kādā ziņā Līgums joprojām ir atbilstošs juridiskais pamats, lai pastiprinātu tiesisko regulējumu jomās, kas joprojām nav apgūtas – kopīgu drošības normu pieņemšana un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošana –, un vai tas spēj veicināt Eiropas saimniecisko konkurētspēju, tās enerģētisko neatkarību un tās energoapgādes drošību.
So this report will examine how far the Treaty remains a suitable legal framework for tightening up the rules in areas that are still neglected – such as the adoption of common standards for safety and radioactive waste management – and whether it can contribute to Europe’s economic competitiveness, its energy independence and its security of supply.
I – Līgums ir pārbaudīts un līdzsvarots juridiskais pamats konkurētspējīgas kodolenerģētikas nozares attīstībai:
I – The Treaty is a proven and balanced framework for developing a competitive nuclear industry.
· iniciatīvu un ambiciozu projektu īstenošanas 50 gadi pierāda šī Līguma līdzsvarotību un efektivitāti.
· 50 years of initiatives and ambitious achievements prove the Treaty’s balance and effectiveness.
- Līgums ir ļāvis panākt, ka kodolenerģija ir kļuvusi par Eiropas enerģijas veidu klāsta svarīgu sastāvdaļu, turklāt ir atzīts, ka tā ļauj novērst apmēram 312 Mt CO2 emisiju gadā (7 % no kopējām siltumnīcefekta gāzu emisijām Eiropas Savienībā).
– The Treaty has enabled nuclear energy to become a major component in Europe’s energy mix, and is also recognised today as a way of avoiding some 312 million tonnes of CO 2 per year (7 % of the EU’s total greenhouse gas emissions).
2005. gadā ar kodolenerģiju saražojot vairāk nekā 920 TWh elektroenerģijas, ES nodrošina 1/3 pasaules kodolelektroenerģijas jaudas, ko kopumā lēš 2470 TWh apmērā.
With energy production of nuclear origin of more than 920 TWh in 2005, the EU represents a third of the world’s electronuclear capacity, estimated at 2470 TWh.
Kopienā vidēji 32 % elektroenerģijas iegūst, izmantojot kodolenerģiju, un šis vidējais lielums aptver ļoti atšķirīgas situācijas: 15 dalībvalstīs ir kodolspēkstacijas, kas dažām no šīm valstīm ir galvenais elektroenerģijas avots.
The Community average amounts to 32 % of electricity of nuclear origin and covers a wide variety of situations: 15 Member States have nuclear power stations, which for some of them are their main source of electricity.
Eiropas rūpniecība aptver visu kodoldegvielas ciklu un ir izstrādājusi pati savas tehnoloģijas (kodoldegvielas bagātināšana, reaktoru projektēšana, izlietotās kodoldegvielas apstrāde un pārstrāde).
The European industry covers all of the fuel cycle, with the development of local technologies (for fuel enrichment, reactor design, and the recycling and processing of spent fuel).
Pēc referenta domām tas ir svarīgs Eiropas kodolenerģijas nozares aspekts, jo īpaši ņemot vērā pašreizējās starptautiskās diskusijas par „daudzpusējām pieejām ciklam”.
In the rapporteur’s view this is a conspicuous aspect of the European nuclear landscape, particularly in the context of the current international debate on the cycle’s ‘multilateral approaches’.
- Runājot par pētniecību, sešu Euratom pētniecības un attīstības pamatprogrammu stimulējošā iedarbība ir ļāvusi saglabāt Eiropas pētniecības vadošo lomu pasaulē, jo īpaši kontrolētas kodolsintēzes jomā.
– In the area of research, the incentive effect of the six Euratom JPRD has maintained European research as a world leader, particularly in the field of controlled fusion.
· Daudzi Līguma noteikumi liecina par tā dzīvotspēju un spēju pielāgoties.
· Many of the Treaty’s provisions are proof of its vitality and adaptability.
- Rūpes par veselības aizsardzību ir kļuvušas par prioritāti:
– A health protection concern that has become a priority
Līgums paredz, ka Eiropas Atomenerģijas kopiena „ievieš vienotus drošības standartus darbinieku un visas sabiedrības veselības aizsardzībai, kā arī raugās, lai tos piemērotu”.
The Treaty states that the EAEC should ‘ establish uniform safety standards to protect the health of workers and of the general public and ensure that they are applied ’.
Šī nodaļa ir kalpojusi par pamatu lielam skaitam atvasināto tiesību aktu, kas veido dalībvalstu nacionālo tiesisko regulējumu starojumaizsardzības jomā: kopīgu „pamatstandartu” pieņemšana, radioaktīvā piesārņojuma maksimāli pieļaujamo līmeņu noteikšana pārtikas produktiem, informācijas apmaiņas kārtība un c situācijas, radioaktivitātes kontrole vidē un kodoliekārtu radioaktīvo atkritumu kontrole, civilās aviācijas apkalpju aizsardzība.
This chapter has given rise to an abundant body of derived legislation forming the framework for the Member States’ national rules on radiological protection: the adoption of common ‘basic standards’, fixing maximum permissible levels of radioactive contamination for foodstuffs, arrangements for exchanging information and radiological emergency situations, monitoring radioactivity in the environment and the disposal of radioactive waste from nuclear plants, and the protection of aircrews in civil aviation.
- Kodolmateriālu drošības kontrole papildina darbības, ko veic Starptautiskā Atomenerģijas aģentūra ( IAEA ):
– Monitoring the safety of nuclear materials to complement action by the International Atomic Energy Agency (IAEA)
Līguma VII nodaļa nosaka ļoti pilnīgu sistēmu drošības pasākumiem, kas paredzēti, lai nodrošinātu, ka rūdas un īpašus skaldāmos materiālus izmanto tikai nolūkos, ko deklarējuši šo materiālu lietotāji.
Chapter VII sets up a comprehensive system of controls to ensure that ores and special fissile materials are not diverted from their intended uses as declared by the users.
Šie drošības pasākumi, kuru pamatā ir deklarēšanas sistēma par lietotāju rīcībā esošo materiālu atbilstību, papildina „garantiju” („ Safeguards ”) režīmu, ko IAEA piemēro saskaņā ar trīspusējiem nolīgumiem, kuri noslēgti ar dalībvalstīm un Eiropas Atomenerģijas kopienu.
This security control, which is based on a system for declaring the accounts for materials held by the operators, is run in conjunction with the Safeguards scheme applied by the IAEA under tripartite agreements concluded with the Member States and the Euratom Community.
Saistībā ar kodolieroču neizplatīšanas režīma pastiprināšanu, 1998. gadā noslēdzot papildprotokolus pie šiem garantiju nolīgumiem, Eiropas Atomenerģijas kopiena IAEA regulāri iesniedz pārskatus par kodolmateriāliem, kas ir dalībvalstu rīcībā.
As part of the tightening-up of the non-proliferation scheme with the conclusion in 1998 of Additional Protocols to these safeguard agreements, Euratom regularly sends the IAEA accounting records for nuclear materials held by the Member States.
Referents uzskata, ka abas šīs sistēmas ir pierādījušas to, ka tās viena otru papildina un ka tad, ja tās ir jāpilnveido, praktiski pilnveidojumi jāveic attiecībā uz pārbaužu metožu savstarpīgumu un apsekojumu kārtību, lai novērstu jebkādu dubultošanos.
The rapporteur considers that these two systems have proved their complementary nature, and that if improvements need to be sought they should be sought in a practical way in the sharing of methods for investigation and the conduct of inspections, to avoid any duplication of effort.