natgillin/translations-raw huggingface dataset:
bez izraidīšanas no valsts tiek atbrīvoti visi politiskie ieslodzītie, un publiski tiek izteikta apņemšanās nekad neieslodzīt nevardarbīgus politiskos oponentus,
the release, without banishment, of all political prisoners and prisoners of conscience, with a public commitment never to imprison non-violent political opponents;
izbeigt vardarbību un draudus pret miermīlīgo opozīciju,
an end to the violent beatings of and threats to the peaceful opposition;
atzīt, ka visi Kubas likumi, kuri ir pretrunā ar Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, tiks pārskatīti un atcelti,
an announcement that all Cuban laws that contravene the Universal Declaration of Human Rights will be reviewed and repealed;
piešķirt līdzekļus opozīcijas partiju, neatkarīgu masu mediju un arodbiedrību izveidei,
granting the means, in daily practice, for establishing opposition parties, mass media not subordinate to the 'State socialism' system, independent trade unions and any other kind of peaceful social bodies;
Viņš ir trešais Saharovas balvas saņēmējs no Kubas.
He ended the strike after the Cuban government gave in to his plea and released 52 political prisoners.
Pirms tam balva 2002.gadā tika piešķirta Oswaldo José Payá Sardiñas un 2005.gadā - opozīcijas kustībai Ladies in White.
Guillermo Fariñas is the third winner from Cuba to receive the €50,000 prize, after Oswaldo José Payá Sardiñas in 2002 and Ladies in White in 2005.
Arī 1990.gadā, kad Saharova balvu saņēma Aung San Suu Kyi, un 2005.gadā, kad balva tika piešķirta Ladies in White, uz ceremoniju ieradās laureātu ģimenes locekļi vai pārstāvji.
For other winners, such as Aung San Suu Kyi in 1990 and Damas de blanco (Ladies in White) in 2005, close family members or representatives took part in the ceremony but up to now the winners have still not received the prize in person.
Saharova balva
The Sakharov Prize
Saharova balvas mājas lapa EuroparlTv sižets par Saharova balvas ieguvēju Guillermo Fariñas Audi/video materiāli no balvas pasniegšanas, intervijas ar Guillermo Fariñas Intervija ar Guillermo Fariñas
The required million signatures must be collected within 12 months Countries will verify the signatories' details The European Commission will in future have to consider drafting a new EU law if so requested by at least one million EU citizens, now that Parliament has approved the ground rules for the "citizens' initiative" laid down by the Lisbon Treaty.
Parlaments atbalsta "Pilsoņu iniciatīvu"
MEPs also made the procedure much more user-friendly than initially proposed.
Pilsoņu iniciatīva: miljons parakstu un divi smaidi (Zita Gurmai, Alain Lamassoure) Šodien Eiropas Parlaments balsojumā apstiprināja Lisabonas līgumā paredzēto "Pilsoņu iniciatīvu", kas nosaka, ka Eiropas Komisijai turpmāk varētu izstrādāt jaunus ES likumu priekšlikumus, ja to pieprasīs vismaz viens miljons ES pilsoņu.
"Today the European Union is opening itself up to participatory democracy.
Deputāti arī panāca, ka procedūra ir saprotamāka, nekā tas bija sākotnējā priekšlikumā.
The citizens now have the same right of political initiative as we have here in Parliament and in Council.
Parlaments "Pilsoņu iniciatīvu" apstiprināja ar 628 balsīm "par", 15 balsīm "pret" un 24 balsīm "atturoties".
Now it is up to our citizens to act", said rapporteur Alain Lamassoure (EPP, FR) in the debate preceding the vote, in which his report was approved by 628 votes to 15 with 24 abstentions.
EP deputāts Alain Lamassoure (EPP, Francija), atbildīgais par jautājuma virzību Parlamentā pirms balsojuma debatēs uzsvēra: " Eiropas Savienība kļūs atvērta iesaistīšanās demokrātijai.
Co-rapporteur Zita Gurmai (S&D, HU) added "the citizens' initiative is a unique opportunity.
Pilsoņiem tiks nodrošinātas tādas pašas politikās iniciatīvas tiesības kā Parlamentam un Padomei.
For the first time citizens can now get together and let us know if we are doing our job properly.
Šāda atgriezeniskā saite mums ir ļoti nepieciešama".
We need this badly".
Kā tas notiks?
How will it work?
"Pilsoņu komiteja", kuru veidos pārstāvji no vismaz ceturtdaļas ES dalībvalstu pilsoņiem (pašreiz tās ir 7 valstis), varēs Eiropas Komisijā pieteikt iniciatīvas priekšlikumu.
Once the legislation is in place, a "citizens' committee" consisting of people from at least one fourth of the Member States (i.e. currently seven States) will be able to register an initiative with the Commission.
Kad EK būs pārbaudījusi, vai priekšlikums ir reģistrējams, pilsoņi varēs uzsākt parakstu vākšanu vai nu elektroniski, vai parakstus vācot uz papīra.
After the Commission has made an initial admissibility check, they can start collecting signatures either on paper or online.
Nepieciešamais parakstu skaits - viens miljons būs jāsavāc 12 mēnešu laikā.
The required million signatures must be collected within 12 months.
Katrā dalībvalstī būs jāsavāc minimālais parakstu skaits (robežās no 3750 parakstiem Maltā un 74 250 paraksti Vācijā).
A minimum number of signatures needs to be gathered in each Member State for them to count towards the seven mentioned above, ranging from 3750 signatures in Malta to 74,250 in Germany.
Latvijā būs nepieciešams savākt 6000 parakstus.
Member States will verify the signatories' details.
Dalībvalstis apstiprinās informāciju par parakstītājiem.
For this purpose, each State will decide which information is needed and most will require an ID card number.
Tāpēc šim nolūkam katra valsts izlems, kāda informācija būs nepieciešana, un lielākoties tā varētu būt prasība norādīt personas identifikācijas kartes numuru vai kodu.
All signatories must be citizens of the European Union and old enough to vote in European elections.
Visiem parakstītājiem jābūt Eiropas Savienības pilsoņiem un atbilstošā vecumā, lai varētu piedalīties Eiropas vēlēšanās (nosaka nacionālā līmenī).
At the end of the process, the Commission will decide within three months if a new law can be proposed, and it will have to make its reasons public.
Nozīmīgākie Parlamenta sasniegumi
Its key demands have been accepted.
Parlamenta mērķis bija padarīt procedūru pēc iespējas vienkāršāku un saprotamāku, un tā galvenās prasības ir apstiprinātas.
Thus, for example, the admissibility check will now be carried out at the outset, rather than after 300,000 signatures have been collected.
Tāpat arī minimālais valstu skaits parakstu vākšanai tika pazemināts no trešdaļas uz ceturtdaļu, un atbilstoša pārraudzība tiks nodrošināta visām iniciatīvām, kurām savākts viens miljons parakstu.
The minimum number of Member States from which signatures must be gathered was lowered from one third to one fourth, and a proper follow-up will now be guaranteed to all initiatives backed by one million signatures, including a public hearing.
Pateicoties deputātiem, Komisijai būs jānodrošina rokasgrāmatas izstrāde, kas saprotamā veidā organizatoriem izskaidros procedūru, kā arī jānodrošina palīdzības dienests un bezmaksas programmatūra parakstu vākšanai tiešsaistē.
Finally, thanks to MEPs, the Commission will help the organisers of an initiative by providing a user-friendly guide, by setting up a point of contact and by providing online collection software free of charge.
Padomei vēl formāli jāapstiprina regulu, un tas varētu notikt turpmāko nedēļu laikā.
The Council is expected to adopt the new legislation formally within a few weeks.
Apstiprinātais teksts (būs pieejams pēc 15.decembra) Jautājumi un atbildes angļu valodā Deputāts Alain Lamassoure (EPP, Francija) Deputāte Zita Gurmai (S&D, Ungārija)
They argue instead that these must be negotiated by Parliament and the Council, to ensure the mechanism's accountability, transparency and legitimacy vis-à-vis markets and citizens.
-//EP//TEXT IM-PRESS 20101203STO05908 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT REPORT A7-2010-0333 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20101203FCS06328 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT REPORT A7-2010-0339 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20101025STO89965 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100507STO74259 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20101001FCS84570 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT REPORT A7-2010-0265 0 NOT XML V0//EN
Kultūras diplomātija: kā pasaulei "pārdot" Eiropas kultūru un vērtības?
Cultural diplomacy: To sell European culture and values globally
Kāpēc kultūra ārpolitikā ir svarīga?
Why is culture important in foreign politics?
Kultūra vai kultūras aktivitātes tiek liktas lietā, lai veicinātu demokratizāciju, attīstību, izglītību, cilvēktiesības un vārda brīvību.
Culture or culture actions are used to foster democratization participation, development, education, human rights and freedom of expression.
Kultūra arvien vairāk kļūst par kanālu, caur kuru tiek sasniegti mērķi, kuri ir orientēti uz vērtībām.
Culture is increasingly recognized as a vehicle to accomplish other goals that are more value oriented.
Mēs redzam, kā notiek apmaiņas programmas starp studentiem, skolotājiem, žurnālistiem, māksliniekiem, un daļu attīstības fondu nauda tiek izmantota kultūras sadarbības un partnerības veicināšanai ar trešajām valstīm.
We see exchanges between students, teachers, journalists, artists and we see elements of development money being used for culture and partnerships with third countries.
Šajā ziņojumā ir ieteikumi par to, kā šīs politikas programmas izmantot saskaņotāk un kā veicināt stratēģisko koordināciju starp programmām.
This report makes suggestions on how these policies can be used more coherently and how we can make a more strategic coordination between the programmes.
Un tā nav tikai mana ideja; tas, ka kultūrai ir jāintegrē un tās elementiem jābūt ikvienā programmā, ir minēts gan Lisabonas līgumā, gan UNESCO konvencijā.
Not only because I believe it's a good idea, but because it has already been said in the Lisbon Treaty and the UNESCO convention that culture should be mainstreamed and be an element of every programme.
Ziņojumā jūs ierosināt, ka katrā ES pārstāvniecība pasaulē, ir jābūt kultūras administratoram.
In the report you propose that there should be a cultural administrator at each EU representation in the world.
Kāda būtu šī cilvēka misija?
What would be the job description for this person?
Jā, mans ziņojums ierosina, ka katrā Eiropas pārstāvniecībā jābūt vienam cilvēkam, kurš nodarbotos ar kultūras programmu koordinēšanu.
Yes, the report proposes one representative in each European representation that deals with the coordination of cultural programmes.
Šis cilvēks pārzinātu visas ES kultūras aktivitātes un programmas, un par tām arī informētu uz vietas.
This person would know about all the cultural actions and programmes that the EU has and should inform people about it.
To var ari darīt, izmantojot internetu.
This can also be done via internet.
Jūs minējāt, ka "jaunajiem medijiem" ir būtiska loma kultūras diplomātijā...
You mention that "new media" has a crucial part to play in cultural diplomacy...
Cilvēki saziņai arvien vairāk izmanto internetu.
People interact increasingly over the internet.
Jaunie mēdiji var palīdzēt veicināt tādas vērtības kā runas brīvību, brīvu piekļuvi informācijai un aktīvu demokrātiju.
New media can help to foster values such as freedom of expression, access to information and democratic participation.
Tagad ir iespējams izlauzties cauri cenzūrai un arī aizspriedumiem, un tādēļ ir ļoti svarīgi iesaistīt cilvēkus demokrātijas procesā caur jaunajiem mēdijiem.
It is now possible to break through censorship and taboos and it’s really important to engage people in democracy and human rights through these new media.
Tam būtu jābūt arī daļai no kultūras programmām.
This is also a part of the cultural programmes.
Blogotāji ir šodienas žurnālisti, un cilvēki tiek ieslodzīti par to, ko viņi raksta savos blogos vai par to, kā viņi komunicē caur jaunajiem mēdijiem.
Bloggers are basically the journalists of today and people are being imprisoned for the blogs they write or the way they use new media.
Tā ir jaunās pasaules realitāte, kura vēl netiek ņemta vērā, izstrādājot politikas vadlīnijas, un man šķiet, ka būtu laiks to darīt.
It's just the reality in the new world - a reality that has not really been factored into the policies yet, and this would be a good moment to do so.
Ir ļoti svarīgi, ka Eiropa aizstāv brīvu un atvērtu internetu.
It is very important that Europe stands for a free and open internet.
Tas ir svarīgi vārda brīvībai un arī demokrātijas principiem.
It’s important for the freedom of expression and it’s important for democratic participation.
Wikileaks gadījums ir simptoms tam, kā internets un tehnoloģijas maina demokrātiju.
The Wikileaks’ cases are a symptom of how the internet and technology changes democracy.
Mums ir jāpārskata diplomātijas, demokrātijas un pārvaldības principi un jānodrošina lielāka atklātība.
What we should do is to rethink diplomacy, democracy and governance and see how we can make it much more open.
Wikileaks attīstījās, kā protests un neticība valdības aktivitātēm.
Services like Wikileaks were developed in a climate of mistrust of government.
Atklātībai valdības darbā ir jābūt vispārpieņemtam standartam, un slepenībai - izņēmumam.
Open government needs to be the standard and secrecy needs to be the exception.
Tāpēc es ceru, kas šis būs tas brīdis, kad radīsies lielāka atklātība.
So I hope that this moment will be used to create more openness.
Es ceru starp cilvēkiem un valdībām tiks atjaunot uzticība.
I hope that trust can be rebuilt effectively between government politicians and people.
Jūsu ziņojums arī min Eiropas zīmola konceptu.
Your report also mentions the concept of "Brand Europe".
Kā, Jūsuprāt, tas ir izdarāms?
How do you think we can do this?
Dalībvalstu ir tik daudz, un mums ir atšķirīgas kultūras.
We are many member states, we have different cultures.
Kā mēs varam sevi "pārdot" zem vienota kultūras zīmola?
How can we sell ourselves as a one cultural brand?
Šīs atšķirības ir tieši tās, kas veido Eiropas pievilcību.
This diversity is precisely what makes Europe so attractive.
Neviens nevēlas tās sakausēt vienā, tas pat nebūtu iespējams, un arī kaitētu tam, kas Eiropu veido stipru.
There is no desire to blend this together, it would not even be possible and it would kill precisely what makes Europe strong.
Ir svarīgi domāt par mūsu vietu pasaules ekonomikā, jo citādi mēs zaudēsim daudz iespēju un riskējam kļūt vāji spēlētāji uz pasaules skatuves, lai gan mums ir vispievilcīgākā kultūras ainava.
It’s important to think about our position in the worldwide economy because otherwise we miss opportunities and we risk becoming less relevant on the global stage even though we have the by far most attractive cultural landscape.
20101203STO05908 Ziņojuma projekts Deputāte Marietje Schaake Eiropas Kultūras portāls
20101203STO05908 Draft Report Marietje Schaake Parliament website Europeana
-//EP//TEXT COMPARL PE-450.904 04 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT COMPARL PE-450.904 04 NOT XML V0//EN
Eiropas Attīstības dienas: uz bērniem vērsta attīstības politika
Role of children stressed on European Development Days
Pasākumā piedalījās arī Beļģijas princese Matilde, kura ir UNICEF/UNAIDS vēstniece "Bērni un AIDS" jautājumos.
A panel organised by European Parliament looked at Children Rights in Development Policy for the next generation.
Atklāšanas ceremonijā Parlamenta priekšsēdētājs Jeržijs Buzeks teica, ka palīdzība attīstībai ir pienākums pret "Eiropas iedzīvotajiem, cilvēkiem pasaules mazāk attīstītākajos rajonos un arī nākamajām paaudzēm.
Speaking in the Opening Ceremony EP President Jerzy Buzek said development is an obligation by "the people of Europe, to the people of the least developed regions of our world, to the future generations."
Viņš piebilda, ka ES Attīstības politikai nepieciešams modernizēt palīdzību."
He said that "European Union development policy needs to modernise aid."
Aizstāvot bērnu tiesības
Making children's voice heard
Stājoties spēka Lisabonas līgumam, bērnu tiesību aizsardzība kļuva par īpašu ES Arējās politikas mērķi.
After the entry into force of Lisbon Treaty, the protection of the rights of the child has become a specific objective of the EU external policy.
Hilde Džonsona, UNICEF Izpildirektora vietniece, norādīja: "Eiropas Savienībai ir nozīmīgs spēlētājs uz pasaules skatuves.
Hilde Johnson , a senior official from UNICEF said that "the EU has a powerful voice on the world stage.
Tā var bērnu vajadzības definēt kā prioritāti daudzu politiku dienaskārtībā: Tūkstošgades Attīstības mērķos, drošībā, klimata pārmaiņās..."
You can make children a priority in important agendas such as the Millennium Development Goals, security and climate change".
"Bērni un jaunieši veido vienu trešdaļu no pasaules iedzīvotajiem un pat vairāk nekā pusi lielā daļā jaunattīstības valstu.
Green MEP Eva Joly who chairs Parliament's Development Committee said that "children and adolescents comprise one third of the world population and constitute more than half of the population in a significant number of developing countries.
Diemžēl par viņu vajadzībām netiek runāts ne debatēs, ne likumdošanas procesos, kuri ietekmē viņu dzīves," uzsvēra Eva Džolī (Zaļie/EFA, Francija), Parlamenta Attīstības Komitejas priekšsēdētāja.
Unfortunately, their voice remains generally unheard in discussions and decision-making processes that affect their lives".
Uzklausīt un dot iespēju
The "wall of Poverty between North and South can tumble"
Gajs Mičels (EPP, Īrija) atgādināja, ka daudzās jaunattīstības valstīs tieši bērni cieš visvairāk un viņu vajadzības tiek atstātas pēdējā vietā.
Irish MEP Gay Mitchell (EPP) said that in many developing countries it is children who suffer the most and are "left at the bottom of the ladder".
Viņš aicināja uzklausīt bērnus un atvieglot viņu dzīvi.
He went on to say that "it is therefore the case that they know what is needed to make their life that little bit easier.
Beļģu deputāte Veronika De Keizere (S&D) uzsvēra, ka cīņa par bērnu tiesībām ir universāla un ka arī ES vēl joprojām sastopas ar bērnu ekspluatācijas problēmu.
Belgian MEP Véronique De Keyser (S&D) said the fight for children's rights is universal and EU also faces problems of children exploitation.
Viņa minēja četrus galvenos ES palīdzības stūrakmeņus: pietiekamu finansējumu, finansējuma efektīvu izmantojumu, ģimenes un citu sabiedrības struktūru, kuras rūpējas par bērniem, stiprināšanu, kā arī projektu izpildes pārbaudes uz vietas.
She said that EU development aid turns around a number of key issues - notably sufficient financing, efficiency, empowerment through strengthening family and community structures and assuring implementation on the ground.
Patriks Vats no organizācijas "Glābiet bērnus" Anglijā uzsvēra, ka ir bērni ir nabadzības apkarošanas veiksmes atslēga un aicināja ES, kā lielāko donoru, veltīt bērniem vēl vairāk uzmanību un tos likt attīstības politiku centrā.
Patrick Watt of the Save the Children from the United Kingdom told those present that "children are a key to breaking intergenerational poverty" and he urged EU as a largest donor to take child–centred development approach in 2011
Eiropas Attīstības dienas (EAD)
European Development Days (EDD)
Uzsāktas 2006. gadā
European Development Days (EDD) was launched in 2006.
Vairāk nekā 6000 dalībnieku
Its aim is to create greater cohesion amongst development stakeholders.
Iepriekšējās EAD piedalījušies tādi pasaules līderi kā Kofi Annans, Desmonds Tutu, Džordžs Soros, Dominiks Strauss-Kāns
Participants debate the hottest topics like climate change, water, food security, human rights, gender equality, democracy, free and fair trade, or economic and social growth.
20101203STO05928 Eiropas Attīstības dienas Intervija ar Kimu Klijstersu par bērnu aizsardzību ES tiesību akti par bērnu aizsardzību AN Bērnu tiesību konvencija
20101203STO05928 European Development Days Press release EU external policy and Children's rights Protection of children in EU law UN and Children's rights
"Konflikta minerāļi" un politiskā nestabilitāte Kongo Demokrātiskajā republikā
"Conflict minerals" and political instability in eastern D R Congo
Raktuve Gomas pilsētā, Kivu regiona ziemeļos, Kongo ©BELGA_AFP_EMANNUEL PEUCHOT Tā saukto "konflikta minerāļu" - zelta, kobalta un koltana - nelikumīga ieguve joprojām turpinās Kongo Demokrātiskās Republikas (KDR) austrumu daļā un Lielo ezeru reģionā.
A Congolese miner chips away inside a deep mine located some 200 km west of the eastern Congolese town of Goma in the north Kivu region on April 12, 2010. ©BELGA EU-ACP Joint Parliamentary Assembly debates conflict diamonds Kivu region particularly affected The illegal mining of so-called "conflict minerals" such as gold, cobalt and coltan, is rife in the eastern part of the Democratic Republic of the Congo and the Great Lakes Region.
Gūtā peļņa finansē konfliktus, un ir saistīta ar cilvēktiesību pārkāpumiem, tai skaitā, piespiedu darbu un bērnu ekspluatāciju.
The earnings help finance the fighting there and are linked to human rights abuses and phenomena such as coercion and child labour.
Eiropas Parlamenta deputāti, kuri piedalījās Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu (ĀKK) un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas tikšanos Kinšasā, apsprieda šīs problēmas ar vietējiem Kongo ekspertiem un deputātiem no ĀKK valstīm.
MEPs attending a workshop on 1 December at the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly in Kinshasa addressed the problem with local Congolese experts and MPs from ACP countries.
Deputāte Marija Nedeļčeva (EPP, Bulgārija), kura vadīja semināru par reģionālo stabilitāti Centrālāfrikā un draudiem, ko izraisa minerālu nelikumīga ieguve, brīdināja par šīs problēmas "novienkāršotiem izskaidrojumiem" un norādīja, ka tās risināšanai būtu nepieciešama koordinēta rīcība reģionālā un starptautiskā līmenī.
Bulgarian centre right MEP Mariya Nedelcheva (EPP) who chaired a workshop on regional stability in Central Africa and the threats caused by the illegal exploitation of minerals, warned against "simplistic explanations" of the phenomenon and said it could only be tackled via coordinated action at the regional and international level.
Aicinājums ES nākt klajā ar tiesību aktiem par "konflikta minerālvielu" lietošanu
Appeal to the EU to legislate on the use of conflict minerals
Beļģu deputāts, Luiss Mišels (S&D), ES un ĀKK Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājs uzsvēra, ka nelikumīgās ieguves ir Kongo Demokrātiskajai Republikai ļoti "būtisks jautājums", un aicināja Asambleju izdarīt spiedienu uz ES, lai tā sekotu ASV Kongresa piemēram, kurš pieņēma likumu pret "asins minerālu" izmantošanu (tā saukto Dodd-Frank likumu).
Louis Michel, co-president of the EU-ACP Joint Parliamentary Assembly said the illegal exploitation of resources was a "fundamental issue" for the DRC.
Mišels atgādināja, ka Eiropas ministri iebilda pret šādu iniciatīvu, kuras izpildei būtu nepieciešams, ka biržā kotētie uzņēmumi, kuriem ir noslēgti līgumu ar KDR, atklātu summas, ko tās maksā valdībai par piekļuvi naftas resursiem, gāzei un derīgajiem izrakteņu, ja tās izmanto minerālvielas, kas nāk no konfliktu skartajām zonām.
He urged the Assembly to press the EU to follow the lead of the US Congress in adopting legislation against the use of "blood minerals" (the so-called Dodd-Frank law).
"Tāpat būtu nepieciešams, ka pastāv likumdošana derīgo izrakteņu kontroles jomā arī no Kongo valdības puses, lai valsts varētu uzsākt savas attīstības otro posmu," uzsvēra Mišels.
Mr Michel recalled that European Ministers had opposed such an initiative that would require large publicly traded companies that have contracts with the DRC to report the amounts they pay to governments for access to resources in oil, gas and if they use minerals from conflict zones.
Kongo raktuvju ministrijas ģenerālsekretārs Kriss Kaninio aicināja visas Āfrikas valstis iesaistīties Kimberli (Kimberley) procesā - kopīgā valdības un rūpniecības uzņēmumu iniciatīvā, kurā ir iesaistījušās 75 valstis, un kuras mērķis ir izvairīties no "konfliktu dimantu" tirdzniecības, piemērojot stingrus sertifikācijas un izsekojamības noteikumus.
The secretary-general of the Congolese mining Ministry Christophe Kaninio called on all African countries to commit to the Kimberley process - a joint governmental and industry initiative representing 75 countries which aims to avoid trade of conflict diamonds by imposing strict certification and traceability rules.