natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šai nozarei ir vajadzīga intensīva pētniecība un tehnoloģiju attīstība, un pašreizējā Eiropas aeronautikas un gaisa pārvadājumu uzņēmumu konkurētspēja pasaules tirgū ir panākta, pateicoties ievērojamiem privātiem ieguldījumiem (parasti 13-15% no apgrozījuma) vairāku gadu desmitu laikā.
As an RTD-intensive industry, the existing competitiveness of the European aeronautical and air transport companies in world markets has been built on significant private research investments (typically 13-15% of the turnover) over many decades.
Ņemot vērā nozares specifiku, tās attīstība bieži vien ir atkarīga no efektīvas valsts un privātā sektora sadarbības.
Given the specificities of the sector, new developments often depend on effective cooperation between the public and the private sector.
Ir dažas nozares, kā, piemēram, reģionālais gaisa transports, kurās Eiropai ir jāatgūst sava konkurētspēja, arī izmantojot tehnoloģiskā ziņā novatoriskus risinājumus, un citas, kurās pieaug konkurences spiediens.
There are sectors, such as regional air transport, in which Europe needs to regain its competitiveness also through technologically innovative solutions, and others in which the competitive pressure is increasing .
Jo īpaši, videi draudzīgāku tehnoloģiju izstrāde ir ļoti svarīga, lai nodrošinātu visas nozares (ieskaitot rotējošu spārnu gaisa satiksmes līdzekļus un reģionālos gaisa kuģus) konkurētspēju.
In particular, the development of green technologies is key to ensuring the competitiveness of the entire sector (including rotorcraft and regional aircraft).
Videi draudzīgāks gaisa transports ir galvenā tehnoloģiskā prioritāte visai gaisa transporta nozarei (kas ietver arī rotējošu spārnu gaisa satiksmes līdzekļus un reģionālos gaisa kuģus).
Greening of air transport represents a key technological priority for the entire air transport sector (which includes also rotorcraft and regional aircraft).
III pielikums, sadaļa „Kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas”, 5. aizzīme, 3. daļa
Annex III, heading 'Joint Technology Initiatives', bullet 5, paragraph 3
Aeronautikas un gaisa pārvadājumu jomā pievērsīsies dažādām sfērām, piemēram, videi draudzīgi un rentabli gaisa kuģi („ Zaļie gaisa kuģi ”) un gaisa satiksmes pārvaldība Vienoto Eiropas debesu politikas un SESAME iniciatīvas atbalstam.
In the field of Aeronautics and Air Transport, different areas would be addressed, such as environmentally friendly and cost efficient aircraft (“The Green Aircraft ”), and air traffic management in support of the Single European Sky policy and SESAME initiative.
Aeronautikas un gaisa pārvadājumu jomā pievērsīsies dažādām sfērām, piemēram, videi draudzīgas un rentablas gaisa transporta sistēmas („ Zaļā gaisa transporta sistēma ”) un gaisa satiksmes pārvaldība Vienoto Eiropas debesu politikas un SESAME iniciatīvas atbalstam.
In the field of Aeronautics and Air Transport, different areas would be addressed, such as environmentally friendly and cost efficient air transport system (“The Green Air Transport System "), and air traffic management in support of the Single European Sky policy and SESAME initiative.
Termins „gaisa kuģis” ir sašaurinošs.
The term 'aircraft' is reductive.
Nozarē pašlaik dod priekšroku terminam „gaisa transporta sistēma”.
The industry currently prefers to use the term 'air transport system'.
III pielikums, sadaļa „Kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas”, 2. daļa
Annex III, section "Joint Technology Initiatives and Risk-Sharing Finance Facility", paragraph 2
III pielikums, sadaļa „Riska dalīšanas finanšu mehānisms”, 4. daļa
Annex III, heading 'Risk-Sharing Finance Facility', paragraph 4
Piešķīrumu izmaksās katru gadu.
This grant will be disbursed on a yearly basis .
Ikgadējā summa tiks noteikta darba programmās, ņemot vērā ikgadējo darbības pārskatu un prognozes, ko EIB iesniegs Kopienai.
The annual amount will be established in the work programmes, taking into consideration the activity report and forecasts that the EIB will present to the Community.
Kopējo piešķīruma summu visam periodam, kā arī paredzētās gada summas ierosinās iepriekš.
The overall amount of the grant for the whole period will be proposed in advance, as will be projected annual amounts.
Piešķīrumu izmaksās katru gadu , un ikgadējo summu tāpēc darba programmās var pārskatīt , ņemot vērā ikgadējo darbības pārskatu un prognozes, ko EIB iesniegs Kopienai.
This grant will be disbursed on a yearly basis and the annual amount thereof may be revised in the work programmes, taking into consideration the activity report and forecasts that the EIB will present to the Community.
III pielikums, sadaļa „Riska dalīšanas finanšu mehānisms”, 5. daļa, 2. aizzīme
Annex III, heading 'Risk-Sharing Finance Facility', paragraph 5, bullet 2
Lielas PTA darbības Eiropā, kas var pretendēt uz aizdevumu.
The eligibility of large European RTD actions.
Automātiski uz finansējumu var pretendēt visas „Kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas” un lieli sadarbības projekti, ko Kopiena finansē to šīs īpašās programmas tēmu un darbību ietvaros, kuras papildina piešķīrumu.
By default, “Joint Technology Initiatives” and large collaborative projects funded by the Community under the contributing themes and activities of this Specific Programme shall be automatically eligible.
Iespējams apsvērt arī citus lielus Eiropas sadarbības projektus, tādus kā EUREKA projekti.
Other large European collaborative projects such as EUREKA ones could also be considered.
Lielas PTA darbības Eiropā un MVU ierosināti projekti , kas var pretendēt uz aizdevumu.
The eligibility of large European RTD actions and of projects proposed by SMEs .
Ir arī jāizklāsta nosacījumi finansējuma piešķiršanai MVU.
The eligibility of SMEs should also be made very clear.
Ceļā uz jauninājumu un zināšanu Eiropu
Towards a Europe of innovation and knowledge
ES jācenšas sasniegt izcilība, un tai tāpēc ir jāizveido ambicioza pētniecības, attīstības un jauninājumu sistēma
The EU must aspire to excellence, and for this it is vital that it commits itself to an ambitious system of research, development and innovation
Lisabonas Eiropadome ierosināja stratēģiju jaunam ekonomikas izaugsmes modelim, kurš būtu gan nekaitīgs videi, gan vērsts uz progresu un kura galvenie instrumenti būtu zinātniskā pētniecība, tehnoloģiju attīstība un jauninājumi.
The Lisbon European Council proposed a strategy for a new model of economic growth, both environment-friendly and progress-oriented, with scientific research, technological development and innovation as its main tools.
Vēlāk Barselonas Eiropadome ierosināja mērķi līdz 2010. gadam kopējos izdevumus pētniecībai un attīstībai un jauninājumiem palielināt līdz 3 % no Eiropas Savienības IKP (divas trešdaļas no privātā sektora un atlikusī trešdaļa no publiskā sektora).
Subsequently, the Barcelona European Council proposed the target of increasing overall spending on R&D and innovation to 3% of Union GDP by 2010 (with two-thirds coming from the private sector and the remaining third from the public sector).
Pamatojoties uz W. Kok ziņojumu
Taking as its reference point the Kok report
http://europa.eu.int/comm/councils/bx20041105/kok_report_en.pdf , P. E. Locatelli ziņojumā
http://europa.eu.int/comm/councils/bx20041105/kok_report_en.pdf , the Locatelli report
Pieņemtie teksti, P6_TA (2005) 0077 ir izklāstītas prasības, kas ES jāievēro, lai varētu sasniegt 2010. gada mērķus: stimulēt privātos ieguldījumus pētniecībā, palielināt cilvēkresursus līdz 8 pētniekiem uz 1000 aktīviem darba ņēmējiem jeb kopā 700 000 jaunu pētnieku; atbalstīt augstas kvalitātes fundamentālos pētījumus; izveidot ciešākas saiknes starp pētniecības un uzņēmējdarbības pasauli, jo īpaši ar MVU; uzlabot saziņas kanālus starp pētniecības politikām Eiropas, valstu un reģionālā līmenī (pirmajā minētajā ieskaitot EIB), un mazināt birokrātiju un vienkāršot procedūras.
Texts adopted, P6_TA (2005) 0077 sets out the requirements for the EU to be able to meet the 2010 targets: stimulation of private investment in research; an increase in human resources up to 8 researchers per 1000 active workers, or a total of 700 000 new researchers; support for high-quality basic research; closer links between the research and business worlds, notably with SMEs; improved channels of communication between research policies at European, national and regional level (the first-named including the EIB); and cutting red tape and simplifying procedures.
Attiecībā uz 7PP saturu Parlaments pauž savu vispārējo piekrišanu Komisijas priekšlikumam un precizē, ka tikai tad, ja Komisijas un Parlamenta ierosinātais finansējuma līmenis tiks saglabāts, varēs nodrošināt, ka tiek sasniegti izvirzītie mērķi.
Concerning the content of the 7FP, Parliament expresses its agreement in general terms with the Commission's proposal, and makes it clear that only if the level of funding proposed by the Commission and Parliament is maintained will it be possible to ensure that the targets are met.
Tomēr gan Eiropadomes 2005. gada decembra nolīgums, gan Padomes/Parlamenta nolīgums par finanšu plānu 2007.-2013. gadam 7PP piešķir apropriācijas, kas ir gandrīz par 30 % mazākas nekā Komisijas sākotnējā priekšlikumā, pat ja pēdējais minētais nolīgums paredz Kopienas budžetu 2009. gadā radikāli pārskatīt.
However, the European Council agreement of December 2005 and the Council/Parliament agreement on the financial perspective for 2007-2013 both assign a total in appropriations for the 7FP that is almost 30% less than that of the Commission's initial proposal, even though the latter agreement proposes a radical review of the Community budget in 2009.
Komisijai un Padomei tad būs jāpiekrīt Parlamentam veikt ievērojamu apropriāciju palielinājumu atbilstoši 7PP vajadzībām un jo īpaši šim īpašajam režīmam, lai tiktu sasniegti attiecīgie mērķi.
The Commission and Council will then have to agree with Parliament on introducing a significant increase in appropriations, in line with the requirements of the 7FP and, in particular, this specific regime, with a view to the targets being met.
Īpašā sadarbības programma saskaņā ar Komisijas sākotnējo priekšlikumu atbilst 60 % no 7PP kopējā budžeta.
The specific programme on cooperation represents, in terms of the initial Commission proposal, 61% of the total budget of the 7FP.
Mērķis ir ļaut ES sasniegt vadošu stāvokli vairākās īpašās zinātnes un tehnoloģiju/stratēģiskās jomās, izmantojot sadarbību starp universitātēm, pētniecības centriem, rūpniecību un citām struktūrām gan ES, gan trešās valstīs.
The aim is to enable the EU to assume a cutting-edge position in a number of specific scientific and technological/strategic areas, by means of cooperation between universities, research centres, industry and other institutions, both within the EU and in third countries.
Komisijas priekšlikumā ir izklāstītas deviņas prioritārās „tēmas”, ko raksturo augsta līmeņa pēctecība attiecībā pret 6PP, un ir ierosināti vairāki uzlabojumi, kuru mērķis ir pētniecības grupām atvieglot piekļuvi programmām.
The Commission proposal sets out nine priority 'Themes', characterised by a high degree of continuity with the 6FP, and proposes a number of improvements aimed at facilitating access to the programmes for research groups.
Jūsu referente kopumā apstiprina Komisijas priekšlikuma struktūru un saturu.
Your rapporteur, in general terms, endorses the structure and content of the Commission proposal.
Tomēr viņa uzskata, ka ir jāprecizē šādi jautājumi:
She nonetheless believes that further clarification is needed on the following points:
Daudzdisciplīnu un starpdisciplīnu pieeja.
Multidisciplinarity and interdisciplinarity.
Tiks ievērojami atvieglots liels zinātniskais progress, ja tehnoloģiju un zinātniskajām „tēmām” būs kopēji priekšlikumi, ko varēs piemērot vairāk nekā vienai tēmai, un ja attiecībā uz starpdisciplīnu pieeju dažiem sarežģītiem prioritāro „tēmu” jautājumiem varēs pievērsties vienlaikus no vairāk nekā vienas disciplīnas.
Major scientific progress will be much facilitated if there are joint proposals for technological and scientific 'Themes' that are applicable to more than one theme and, regarding interdisciplinarity, certain complex issues of the priority 'Themes' are approached simultaneously via more than one discipline.
Rūpniecības nozīmes pastiprināšana ar tehnoloģiju platformām.
Reinforcement of the role of industry via the technological platforms.
Lai sasniegtu Barselonas Eiropadomes mērķus un lai palielinātu konkurētspēju, ir svarīgi īstenot strukturētu dialogu un nodrošināt sadarbību ar rūpniecību un starp rūpniecību un pētniecības centriem.
If the targets of the Barcelona European Council are to be achieved and competitiveness is to be boosted, it is vital to operate a structured dialogue and to ensure cooperation with industry and between industry and research centres.
Kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas.
Joint technological initiatives.
Tās ir nepieciešamas būtībā, lai nodrošinātu pēctecību tehnoloģiju platformām, kuras ierobežotā skaitā gadījumu varētu kļūt par valsts un privātām sabiedrībām, kam būtu integrētāks, ambiciozāks un ilgāka laikposma raksturs.
These are required, essentially, so as to give continuity to the technological platforms, which, in a limited number of cases, could bring into being public-private partnerships of a more integrated, ambitious and long-term nature.
Tās pārvaldītu kopuzņēmumi, attiecībā uz kuriem Komisijas paredzētajam kapitāla ieguldījumam ir vajadzīgs Parlamenta atzinums, kā to nosaka 171. pants.
These would be managed by joint ventures, regarding which the level of the capital input provided by the Commission requires the opinion of Parliament, as is obligatory under Article 171.
Tā kā tas ir saistīts ar jauniem tehniskās un finanšu pārvaldības instrumentiem līdzdalībai īpašajā sadarbības programmā, Komisijai būs jāizveido pārvaldības struktūras, kas nodrošinās atbilstību kritērijiem, pārredzamību attiecībā uz prioritātēm un pareizi un efektīvu pārvaldību, par visiem šiem aspektiem sniedzot regulārus ziņojumus Parlamentam.
Since this involves new technical and financial management instruments for participation in the specific programme for cooperation, the Commission will have to establish management structures which ensure compliance with the criteria, transparency as regards priorities, and sound and efficient management, reporting regularly on all these aspects to Parliament.
MVU līdzdalība.
Participation of SMEs.
Ir jāievieš mehānismi, lai nodrošinātu reālu MVU līdzdalību darbībās un projektos saskaņā ar programmas „Sadarbība” prioritārajām „tēmām”.
Mechanisms must be put in place to ensure the real participation of SMEs in the actions and projects under the priority 'Themes' of the 'Cooperation' programme.
Komisijas priekšlikumā precīzāk jānosaka šādi aspekti:
The Commission proposal needs more precise definition concerning the following aspects:
a) konkrētu mērķu noteikšana līdzdalībai un „Sadarbības” programmas budžetam (20 %);
a) setting concrete objectives for participation and for the budget of the 'Cooperation' programme (20%);
b) pēc iespējas augstāki ieguldījumi no visiem Kopienas fondiem, ieskaitot EIB (Eiropas Investīciju banka) un EIF (Eiropas Investīciju fonds), to projektu finansēšanai, kuros piedalās MVU;
b) seeking the highest possible level of contribution from all the Community funds, including the EIB (European Investment Bank) and EIF (European Investment Fund), for the financing of projects including the participation of SMEs;
c) mehānismu izveidošana reģionālu, tematisku un teritoriālu grupējumu izveidei ar mērķi pastiprināt līdzdalības iespējas;
c) establishing mechanisms for the creation of regional, thematic or territorial groupings with a view to enhancing participation capacity;
d) administratīvo procedūru uzlabošana un vienkāršošana.
d) improving and simplifying the administrative procedures.
Šajā sakarā ir svarīgi veikt īpašus pasākumus koordinācijai ar īpašo programmu „Iespējas” un ar Konkurētspējas un jauninājumu programmu.
On this point, it is important to establish specific measures for coordination with the specific programme 'Capacities' and with the Programme for Competitiveness and Innovation.
Papildināmība un sinerģija.
Complementarity and synergy.
Ir svarīgi attīstīt papildināmību un sinerģiju starp īpašo programmu „Sadarbība” un citām Kopienas darbībām un programmām, piemēram, ar Konkurētspējas un jauninājumu programmu, struktūrfondiem un citiem, kas var būt potenciāli finansējuma avoti darbībām, infrastruktūrām vai projektiem pētniecības un attīstības un jauninājumu jomā.
It is important to develop complementarity and synergy between the specific programme 'Cooperation' and other Community actions and programmes, such as the Programme for Competitiveness and Innovation, the Structural Funds, and others which may be potential sources of funding for actions, infrastructures or projects in the field of R&D or innovation.
Praksē to nav viegli īstenot, jo noteikumos, ko mēs paši esam ieviesuši un kas jāievēro fondiem un programmu vadībai, pastāv noteikti ierobežojumi.
In practice, this is not easy to implement thanks to the restrictions existing under the rules which we ourselves have put in place for the use of the funds and the management of the programmes.
Ir ierosināta procedūra integrētu programmu iesniegšanai, pamatojoties uz centienu apvienošanu, vienlaikus nepieļaujot to dublēšanu.
A procedure is proposed for submitting integrated programmes on a basis of combining efforts while not duplicating them.
Šis jautājums ir jāiekļauj līdzdalības noteikumos.
This point should be included in the participation rules.
Budžeta pārskatīšana.
Budget review.
Tā kā nolīgums, ko Parlaments un Padome noslēdza par finanšu plānu 2007.-2013. gadam, nesniedz finanšu līdzekļus, kas vajadzīgi, lai pilnībā sasniegtu 7PP mērķus vai, konkrētāk, īpašās programmas „Sadarbība” mērķus, jūsu referente ierosina 2009. gadā apsolītās finanšu plāna pārskatīšanas kontekstā iesniegt priekšlikumu, kas pareizi atspoguļo Eiropas Savienības ieceres šajā jomā.
Since the agreement reached by Parliament and the Council on the financial perspective for 2007-2013 does not offer the financial means required for full achievement of the objectives of the 7FP, or in particular, those of the specific programme 'Cooperation', your rapporteur suggests that, in the context of the review of the financial framework promised for 2009, a proposal should be submitted that properly reflects the Union's aspirations in this field.
Reaģēšana uz vajadzībām un iespējām.
Response to new needs and opportunities.
Īpašajai programmai „Sadarbība” jābūt atvērtai un pietiekami elastīgai, lai reaģētu uz to jomu vajadzībām, kurās ir sevišķi ātrs progress, kas nemitīgi mainās un ko grūti paredzēt septiņus gadus uz priekšu, kā arī, lai apmierinātu dažādās politiskās prasības, kas var rasties neparedzētu apstākļu dēļ un kam būs nepieciešama ātra reakcija (epidēmijas u. c.).
The specific programme 'Cooperation' needs to be open-ended and flexible enough to respond to the needs of those areas where progress is especially rapid, ever-changing and difficult to predict at seven years' distance, and also to face the various political demands that may arise out of unforeseen circumstances and will call for rapid reaction (epidemics, etc).
Koordinācija ar dalībvalstīm.
Coordination with the Member States.
Ir jāpastiprina mehānismi dalībvalstu un reģionu pētniecības un attīstības programmu un pamatprogrammas un jo sevišķi šīs īpašās programmas koordinēšanai, lai panāktu finanšu resursu optimizāciju, apvienotu, bet nevis dubultotu centienus un lai izveidotu patiesu Eiropas Pētniecības telpu.
It is necessary to reinforce the mechanisms for the coordination of Member States' and regions' R&D and innovation programmes with the framework programme and, in particular, this specific programme, so as to achieve the optimisation of financial resources, combine but not duplicate efforts, and build an authentic European Research Area.
Eiropas Pētniecības telpa.
The European Research Area.
Ir svarīgi pastiprināt darbību prioritāšu noteikšanas principu Kopienas jomā, nevis starpvaldību metodi.
It is essential to reinforce the principle of prioritising actions in the Community area rather than the intergovernmental method.
Citiem vārdiem, starpvaldība sadarbība, kā, piemēram, ERA NET kontekstā, ir jāsekmē tikai tad, ja attiecīgās darbības sakrīt ar 7PP mērķiem un ja to ierosinātāji atvieglo un nodrošina tādu līdzdalības iespēju, kas balstās uz vienlīdzību ar citiem dalībniekiem no citām dalībvalstīm.
In other words, intergovernmental cooperation, as in the ERA NET context, should be favoured only if the actions coincide with the objectives of the 7FP and if the proponents facilitate and ensure the possibility of participating on a footing of equality with other actors from other Member States.
Universitātes kā svarīgs pētniecības un mācību centru tīkls.
The universities as an essential network of research and teaching centres.
Vairāk nekā 60 % pētniecības darbību ES notiek universitātēs, un tieši tajās lielākā daļa pētnieku saņem izglītību.
More than 60% of research in the EU takes place in the universities, and it is there that the great majority of researchers receive their education.
Tā ir vēl viena svarīga joma, kas ziņojumā ir jāuzsver.
This is another key area that needs stressing in the report.
Tas jāņem vērā arī visos turpmākos lēmumos attiecībā uz zinātnes un tehnoloģiju organizāciju ES un iespējamu jaunu izcilības centru izveidi pētniecības kontekstā, kā, piemēram, Eiropas Tehnoloģijas institūts.
It should also be taken into account in any future decisions concerning the organisation of science and technology in the EU and the possible creation of new centres of excellence in the research context, such as a future European Institute of Technology.
Tehnoloģiju nodošana.
Technology transfer.
Problēmas, kas saistītas ar saikņu veidošanu starp uzņēmumiem un pētniecības pasauli (abos virzienos), ir labi zināmas.
There is sufficient knowledge of the problems of interlinking the business and research worlds (in both directions).
Ir jānodrošina un jāattīsta mehānismi un stimuli, lai nodrošinātu, ka zināšanu, prasmju un tehnoloģiju nodošana notiek tādā veidā, ka ar pētījumu rezultātiem tiek iepazīstināti darba devēji, jo īpaši MVU, un lai tie tos var apgūt un izmantot.
It is necessary to provide and develop mechanisms and incentives to ensure that the transfer of knowledge, skills and technologies takes place in such a way that the research findings are brought to the attention of employers, especially SMEs, and can be assimilated and used by them.
Starptautiskā sadarbība.
International cooperation.
Sadarbībā ar trešām valstīm uzmanības lokā jābūt tām „tēmām”, kurās tā var sniegt ievērojamu pievienoto vērtību, un tai jābūt divu veidu: sadarbība ar industrializētām valstīm attiecībā uz konkrētām savstarpējas intereses „tēmām”, prioritāti piešķirot šīs programmas „tēmām”; un sadarbība ar jaunattīstības valstīm attiecībā uz programmām, kuru mērķis ir veicināt ekonomikas attīstības, veselības aizsardzības un sociālās labklājības uzlabojumus un vides ilgtspēju.
Cooperation with non-EU countries should be centred on those 'Themes' for which it can provide a significant added value, and should be of two types: cooperation with industrialised countries on specific 'Themes' of mutual interest, with priority for the 'Themes' of this programme; and cooperation with developing countries on programmes aimed at promoting improvements in economic development, health, social welfare and environmental sustainability.
Digitālās plaisas novēršana.
Bridging the digital divide.
Skaitļi liecina, ka tehnoloģiju plaisa starp ES dalībvalstīm un reģioniem ir platāka nekā ekonomiskā vai dzīves kvalitātes plaisa.
The figures show that the technological gap between the EU's Member States and regions is wider than the economic or quality of life gap.