natgillin/translations-raw huggingface dataset:
34. mudina dalībvalstis sniegt lielāku atbalstu, lai palielinātu jaundibināto uzņēmumu nelielo skaitu, un izstrādāt un piemērot atbilstīgus veicināšanas pasākumus, kā arī veikt speciālus atbalsta pasākumus, lai veicinātu uzņēmumu paplašināšanos un nodarbinātību; atzīmē uzņēmumu nodošanas nozīmi darba vietu un kapitāla saglabāšanā; atzinīgi vērtē jauno paziņojumu par uzņēmumu nodošanu „Kopienas Lisabonas programmas izaugsmei un nodarbinātībai īstenošana: uzņēmumu nodošana — nepārtrauktība ar jaunu sākumu”, kas saistīts ar mērķi samazināt uzņēmējdarbībai raksturīgo risku; atzīmē, ka sekmīgas uzņēmumu nodošanas nozīme palielinās, ņemot vērā Eiropas iedzīvotāju novecošanos un to, ka vairāk nekā trešdaļa Eiropas uzņēmēju dosies pensijā nākamajos desmit gados; līdz ar to aicina dalībvalstis vienādu politisko uzmanību pievērst gan uzņēmumu dibināšanai, gan nodošanai un valsts politikā ietvert praktiskus pasākumus Lisabonas stratēģijas īstenošanai, paredzot īpašus grafikus;
Encourages Member States to offer more support to redress the insufficient number of start-ups and to consider and apply appropriate incentives and introduce special aid arrangements that will encourage growth in terms of size and employment; notes the importance of business transfers in maintaining jobs and capital; welcomes the new communication on the transfer of businesses: Implementing the Lisbon Community Programme for Growth and Jobs: Transfer of businesses – Continuity through a new beginning, which is linked to the aim of reducing the intrinsic risk associated with entrepreneurship; notes that successful business transfers are increasingly important, given Europe's ageing population and the fact that over a third of European entrepreneurs will retire in the next ten years; therefore calls on Member States to give equal political attention to start-ups and business transfers and incorporate practical measures in national policies for the implementation of the Lisbon Strategy and adopt specific timetables;
36. prasa dalībvalstīm pārskatīt neefektīvus sociālos modeļus, ņemot vērā to finanšu ilgtspējību, globālo pārmaiņu dinamiku un demogrāfisko struktūru, lai paaugstinātu šo modeļu ilgtspējību;
Urges Member States to review inefficient social models in the light of their financial sustainability, changing global dynamics and demographic patterns so that these become more sustainable;
43. ierosina uzņēmējdarbības pamatiemaņu apguvi iekļaut vidējās izglītības programmās un mudina MVU iesaistīties tajās izglītības jomās, kurās tie var sniegt praktisku papildu informāciju un konsultācijas; atbalsta tādu augstskolu politiku, kuras mācību programmās iekļauj ekonomikas vajadzībām atbilstošas jomas;
Proposes the teaching of essential business skills in curricula of secondary schools and encourages the involvement of SMEs in areas of education where they can provide complementary practical information and advice; supports the policy of universities of including in their teaching programmes content which meets the needs of the economy;
47. iesaka dalībvalstīm pēc iespējas lielākā mērā censties izveidot tiesisku vidi, kas nodrošinātu elastību attiecībā uz MVU nodarbinātību, neierobežojot sociālās drošības aspektus;
Recommends that the Member States endeavour, as far as possible, to create a legislative environment which guarantees flexibility of employment for SMEs without prejudice to social security aspects;
Finanšu ilgtspējība
Financial sustainability
55. mudina izmantot fiskālus stimulus, lai sekmētu riska kapitāla ieguldījumus, un izmantot no Eiropas Investīciju fonda un struktūrfondiem pieejamos līdzekļus, kas palīdzētu veidot vietējā riska kapitāla ieguldītāju bāzi;
Urges the use of fiscal incentives that encourage investment in venture capital and use of resources available through the European Investment Fund and the structural funds which could contribute to building a domestic risk capital investor base;
VRP pasākumi
NRPs in Action
60. pauž nožēlu par konkrētības dimensijas zudumu, kas bija ziņojumos par Eiropas Mazo uzņēmumu hartu, un mudina Komisiju piedāvāt dalībvalstīm iespēju organizēt divpusējas sanāksmes (pieaicinot valsts ieinteresētās personas) par konkrētu MVU pasākumu attīstību, sagatavojot VRP gada ziņojumus;
Regrets the loss of the concrete dimension that was present in the reporting on the European Charter for Small Businesses and urges the Commission to offer the possibility to Member States to hold bilateral meetings (including national stakeholders) on progress with concrete SME measures in preparation for the annual NRP reports;
Eiropas atpalicība no ASV attiecībā uz IKP, darba ražīgumu, tehnoloģijas sasniegumiem un kopējiem ieguldījumiem P&A bija galvenie stimuli Lisabonas programmas pieņemšanai un tās atkārtotai uzsākšanai iepriekšējā gadā.
The recognition of Europe's declining position, behind the US in terms of GDP, labour productivity, performance in technology and total R&D investment, was a primary impetus for the Lisbon agenda and has required its relaunching last year.
Eiropa var ieņemt vadošo pozīciju pasaules ekonomikā tikai tad, ja tā sev nodrošina konkurētspēju, kļūstot par zināšanu sabiedrību, kas ir orientēta uz pētniecību un IKT, taču, kādi pasākumi jāveic, lai Eiropas ekonomika būtu balstīta uz zinātnes atziņām?
Europe can only take a driving position in the global economy if it can successfully guarantee its competitiveness, by adjusting to become a knowledge based society focused upon research and ICT, but how should Europe proceed to become a knowledge based economy?
Pirmkārt, Eiropas Savienībā ir jāsamazina reģionālā nevienādība, lai izveidotu plašāku Eiropas zinātnes un tehnoloģijas telpu.
Firstly the European Union must reduce regional disparities to create a greater European scientific and technological area.
Dalībvalstīm jāveic pasākumi, lai panāktu, ka valsts politika nodrošina atsaucīgu vidi IKT nozares konkurētspējas un IKT izplatības veicināšanai Eiropā.
Member States must work to guarantee that public policy provides a supportive environment for fostering the competitiveness of the ICT sector and the uptake of ICT in Europe.
Lai realizētu šo uz zinātnes atziņām balstīto ekonomiku, jābūt pieejamam enerģijas nodrošinājumam nepieciešamajā apjomā un Eiropas Savienībai jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu stabilu energoapgādi.
The energy supplies needed to run this knowledge economy must also be readily available and the European Union must do all it can to gain a secure energy supply.
Pašsaprotami, ka mūsu atkarību no enerģijas piegādēm nedaudz var mazināt ar praktiskiem energoefektivitātes pasākumiem, tomēr ilgtermiņā Eiropai ir nepieciešami ieguldījumi inovatīvās tehnoloģijās, kas nodrošinātu tīrākas un drošākas enerģijas piegādes ar pieņemamām izmaksām.
It is clear that our dependence on energy supplies could be somewhat lessened by practical energy efficiency measures, yet looking at the long-term, Europe needs investment in the creation of innovative technologies which offer cleaner, more secure energy supplies at a reasonable cost.
Otrkārt, kā vairākkārt ir pierādījies daudzos pētījumos, dalībvalstīm ir jāpalielina ar nepieciešamajiem resursiem un politiskajiem pasākumiem pamatotas saistības, lai paplašinātu inovāciju un zināšanas, īstenojot mūžizglītību un apgūstot vajadzīgās IKT prasmes.
Secondly, as many studies have shown time and again, Member States must increase their commitment, backed with the necessary resources and political measures, to boost innovation, and competence building through lifelong learning and proper skills training in ICT.
Šādi pasākumi izveidos sevišķi kompetentu un kvalificētu darbaspēku un ļaus izpausties Eiropas radošumam, kas ir stabilas prakses iedibināšanai nepieciešamā ideju plūsma, kā arī nodrošinās konkurētspējīgai uzņēmējdarbībai nepieciešamās zināšanas.
Such measures will create a highly competent and qualified labour force and enable the flow of European creativity, which is the river of ideas needed to penetrate stale practices, and create knowledge needed for businesses to be competitive.
Jāpastiprina sadarbība starp uzņēmējdarbības sektoru, valdību un akadēmiskām aprindām, lai šo plūsmu veicinātu, tādējādi panākot, ka Eiropa kļūst par darbības centru ar paplašinātu specializāciju augsto tehnoloģiju nozarēs.
Collaboration between the business sector, the government and academia should be strengthened to facilitate this flow and this in turn will lead Europe to be truly cutting edge, increasing its specialisation in high tech industries.
Jāatzīmē, ka pašreiz tikai 5 % Eiropas uzņēmumu, kas veic inovatīvu darbību, atsaucas uz universitātēm vai valsts pētniecības iestādēm kā ļoti nozīmīgiem inovācijas avotiem.
It is to be noted that currently only 5% of European firms with innovation activity cite universities or governmental research institutes as highly important sources of innovation.
Treškārt, ir likumsakarīgi, ka vairums Eiropas iedzīvotāju vēlas būt darba ņēmēji, nevis darba devēji; šo izvēli gan tieši, gan netieši veicina ES dalībvalstis.
Thirdly, it is no accident that most Europeans would rather be employees than their own bosses; this has been both actively and passively encouraged by European Member States.
Tomēr ir laiks veikt pārmaiņas un atdzīvināt uzņēmējdarbības un riska uzņemšanās garu, kas nemazinās, bet vairos konkurētspējīgas zināšanu sabiedrības izaugsmi.
However, time has come to turn the tide and to rekindle a spirit of entrepreneurship and risk taking, which will add to, not detract from the creation of a competitive knowledge society.
Dalībvalstīm ir jāveic pasākumi, lai izskaustu uzskatus, ka uzņēmējdarbība ir neveiksmīga, jo īpaši jaunatnes vidū, kas ir Eiropas veiksmīgas uzņēmējdarbības nākotne.
Member States must work to destigmatise business failure, especially amongst youth who are the future of a successful European business culture.
Vienlaikus dalībvalstīm jāveic viss iespējamais, lai palīdzētu veidot jaunus uzņēmumus, savā valstī samazinot uzņēmumu dibināšanai vajadzīgo laiku un izmaksas.
At the same time, Member States should do all they can to help the start.-up of businesses, reducing the time and cost needed to set up a business on their territory.
Eiropadomes 2005. gada martā pieņemtā Eiropas Jaunatnes pakta galvenais faktors bija uzņēmējdarbības kultūras veicināšana tieši Eiropas jaunatnes vidū.
Promoting a culture of entrepreneurship amongst European youth, in particular, was a key element of the European Youth Pact adopted in the European Council in March 2005.
Atsevišķu dalībvalstu izglītības ministrijas iepriekšējos gados ir atzinušas šo vajadzību un uzņēmušās vadību, izglītības programmā iekļaujot obligātos priekšmetus par uzņēmējdarbību un nodrošinot vajadzīgo atbalstu skolotājiem šīs pieejas īstenošanā.
Certain Member States education departments have acknowledged this need in recent years and have taken the lead by introducing compulsory elements of entrepreneurship training into school curricula, offering the support necessary to teachers to do this.
Šī pieeja ir atbalstāma, un to ieviest ir aicinātas arī citas dalībvalstis.
These are to be commended and their neighbours are encouraged to follow suit.
Izšķiroša nozīme ir sadarbībai starp Eiropas dalībvalstīm un iedzīvotājiem visā Eiropas Savienībā, lai Eiropa gūtu patiesu labumu no stabila Eiropas iekšējā tirgus priekšrocībām.
Cooperation is crucial amongst European Member States and amongst people throughout the European Union in order that Europe can truly benefit from the advantages of a real European home-market.
Tomēr Eiropas iedzīvotāju kopīgajam darbam un apjomradītām priekšrocībām ir daudzi šķēršļi.
Nevertheless, many barriers stand in the way of Europeans working together and making the most of the advantages of scale.
Tie ietver tādus faktorus kā infrastruktūras un sabiedrisko pakalpojumu atšķirības, darba, kapitāla un produktu tirgus elastība, valodas barjeras, nodokļu barjeras un finansējuma pieejamība, kas visi būtiski ietekmē MVU — mūsdienu ekonomikas vadošo spēku.
These include such factors as gaps in infrastructure and public services, flexibility of labour, capital and product markets, linguistic barriers, tax barriers and access to finance, all of which most seriously affect SMEs, the motor of our current economy.
Obligāti ir jāievieš Eiropas patents.
It is imperative that an EU patent is established.
Patenti liecina par izgudrojumiem un jaunrades darbībām, kas galvenokārt ir uzsāktas komerciāliem mērķiem, tomēr vērā ņemams fakts ir tas, ka Eiropas izgudrotāji vēlas patentu pieteikt ASV un izmantot ASV tirgus priekšrocības, nevis patentēt izgudrojumu savā valstī.
Patents indicate inventive and innovative activities, developed primarily for commercial purposes and yet it is clear that many Europeans prefer to patent in the US and to take advantage of its market instead of patenting at home.
Piektkārt, Eiropai ir jārisina milzīgi uzdevumi saistībā ar demogrāfiju un attiecīgi jāpielāgo sociālās politikas virzieni un modeļi, tiem kļūstot atvērtākiem un elastīgākiem, vai arī to ilgtspējība būs apdraudēta.
Fifthly, Europe is facing huge demographic challenges and social policies and models must adapt accordingly, become leaner and more flexible, or becoming ultimately unsustainable.
Cilvēki dzīvo ilgāk, pateicoties labākai veselības aprūpei, un samazinās dzimstība.
People are living longer due to improvements in healthcare and birth rates are falling.
Ņemot vērā šīs pārmaiņas, ir jāparedz attiecīgi stimuli, jo īpaši vis-à-vis ģimeni, lai nodrošinātu ģimenēm nepieciešamo atbalstu un lai tās varētu atļauties vairāk bērnus un viņus aprūpēt, nediskriminējot sievietes, kuras vēlas apvienot ģimenes dzīvi ar darbu.
Appropriate incentives must be introduced to deal with these changes in particular vis-à-vis the family to provide families with the support they need to be able to have more children, care for them, whilst not disadvantaging women who wish to combine a family and working life.
Visbeidzot, lai dalībvalstis sasniegtu Lisabonas mērķus, valdībām ir jāpalielina to finanšu saistības.
Lastly, in order for Member States to reach the Lisbon objectives, governments must increase their financial commitments.
Tam jābūt saistītam ne tikai ar valsts sektoru, ņemot vērā Māstrihtas kritērijus par valsts izdevumiem, bet dalībvalstīm ir jāveic pasākumi, lai tā būtu privātā sektora iniciatīva, kā tas ir ASV un Japānā.
This should not only come from the public sector due to the Maastricht parameters on public expenditure, but Member States must do more to encourage this to come from the private sector as in the US and Japan.
Pastāv daudzi privāti potenciālā finansējuma avoti.
There are many potential private sources of funding.
Viens no MVU finansēšanas un uz zinātnes atziņām balstītas ekonomikas attīstīšanas līdzekļiem ir riska kapitāls.
Venture capital is one means of financing SMEs and contributing to a knowledge economy.
2003. gadā Eiropas riska kapitāla uzņēmumi veica 377 sākotnējos ieguldījumus apmēram EUR 420 000 apjomā, kamēr ASV riska kapitāla uzņēmumi veica tikai 181 sākotnējo ieguldījumu apmēram EUR 1 680 000 apjomā.
In 2003, European venture capital firms made 377 seed investments averaging about €420.000, while US-based venture capital firms made only 181 seed investments averaging about €1.680.000.
Riska kapitāls vis-à-vis NKP ES dalībvalstīs ir atšķirīgs, un Zviedrijā tas ir 0,79 %, AK — 0,60 %, Francijā — 0,44 % un Vācijā — 0,24 %.
V enture capital vis-à-vis GNP varies across the European Member States at 0.79% in Sweden, 0.60% in the UK, 0.44% in France and 0.24% in Germany.
Dalībvalstīm ir jāturpina samazināt tiesisko prasību atšķirības vis-à-vis riska kapitāla tirgiem, lai nesamazinātos pārrobežu ieguldījumi.
Member States must continue to reduce the differences in legal requirements vis-à-vis risk capital markets to avoid the prevention of cross-boarder investments.
Lai sasniegtu Lisabonas mērķus, ir jāņem vērā viss iepriekšminētais.
All of the above must be taken into account in order to reach the Lisbon objectives.
par „Laiks palielināt apgriezienus — uzņēmējdarbības un izaugsmes veicināšana Eiropā”
on "Time to move up a gear - Creating a Europe of entrepreneurship and growth"
6. uzsver nepieciešamību rosināt MVU izmantot videi draudzīgas metodes uzņēmumu sociālās atbildības un Eiropas stratēģijas ilgtspējīgai attīstībai kontekstā;
Stresses the need to encourage SMEs that use environmentally friendly practices within the framework of corporate social responsibility and the European Strategy for Sustainable Development;
11. uzskata, ka ir jācenšas apvienot tīklus, kas darbojas Eiropas Savienībā MVU interesēs (piemēram, Eiropas Informācijas centrus un inovāciju rosināšanas centrus); uzskata, ka šīs organizācijas varētu, piemēram, apvienot, izveidojot MVU profesionālo asociāciju;
Considers that efforts should be made to group together the networks that are operated by the European Union and geared to the needs of SMEs (for example, Euro-Info and Innovation-Relay Centres); considers that these establishments could, for example, be incorporated into the SME professional association;
18. uzskata, ka, īstenojot politiku attiecībā uz MVU, jaunās pieejas ietvaros jānodrošina iniciatīvas un pasākumi, kuru mērķis ir sevišķi stiprināt nesen izveidotos ģimenes un sieviešu vadītos uzņēmumus, it īpaši, ja tie atrodas nelabvēlīgos, kalnainos, salu vai reti apdzīvotos ES reģionos;
Takes the view that in pursuing a policy for SMEs, the new approach must provide for initiatives and actions particularly aimed at strengthening newly established, family and women’s enterprises, particularly if they are located in disadvantaged, mountainous, island or thinly populated regions of the EU;
22. uzskata, ka publisko iepirkumu tirgus ir unikāla iespēja MVU, un tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis turpmāk izpētīt iespējas, kas ļautu MVU, it īpaši tiem, kas darbojas lauksaimniecības nozarē, iesniegt kopīgos piedāvājumus;
Considers that the public-procurement market represents a unique opportunity for SMEs, and therefore calls on the Commission and the Member States to investigate the possibility, in the future, of allowing SMEs, in particular those active in the agricultural sector, to submit joint tenders;
26. uzsver, ka, lai radītu lielāku skaitu darba un apmācības vietu, ir jāizveido labāks tīkls, kas apvienotu uzņēmumus procesa un produktu attīstības programmu īstenošanai; uzskata, ka šāds tīkls jāveido, piemērojot tādus pasākumus, kuros tiek ņemtas vērā MVU grūtības piekļūt kredītiem un veicināšanas programmām;
Stresses the need, in order to increase employment and training places, to establish a better network uniting businesses around platforms for process and product innovation: such a network should be created by using measures which take account of the difficulty SMEs have in gaining access to credit and promotion programmes;
„Laiks palielināt apgriezienus — uzņēmējdarbības un izaugsmes veicināšana Eiropā”
"Time to move up a gear - Creating a Europe of entrepreneurship and growth"
Citi deputāti (183. panta 3. punkts)
Other Members (Art. 183.3)
par „Laiks palielināt apgriezienus — uzņēmējdarbības un izaugsmes veicināšana Eiropā”
on Time to move up a gear - Creating a Europe of entrepreneurship and growth
Kultūras un izglītības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Culture and Education calls on the Committee on Industry, Research and Energy, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
10. uzsver, ka informācijas un komunikācijas tehnoloģijām, e-mācībām un e-uzņēmējdarbībai ir būtiska loma MVU konkurētspējas palielināšanā; jāveicina turpmāki projekti, kas ļautu MVU izmantot šādas iespējas;
Stresses that Information and Communication Technologies, e-learning and e-business are crucial elements in improving SMEs' competitiveness; further impetus should therefore be given to projects promoting the application of such opportunities for SMEs;
12. uzsver izglītības un mācību sistēmu kvalitātes un efektivitātes palielināšanu, efektīvi mobilizējot nepieciešamos resursus, jo īpaši, palielinot privātos ieguldījumus augstākajā izglītībā un turpinot mācības;
Stresses the improvement of the quality and efficiency of education and training systems in mobilising the necessary resources effectively, notably by an enhanced private investment in higher education and continuing training;
Komisijas paziņojums attiecas uz daudziem Kopienas Lisabonas programmas aspektiem.
The Communication from the Commission covers many aspects of the implementation of the Lisbon Community Programme.
Diemžēl lielāko daļu informāciju ir sniegušas t.s. vecās dalībvalstis; jaunajām dalībvalstīm ir sniegti tikai daži norādījumi, bet iespējamajām/kandidātvalstīm norāžu nav vispār.
Sadly, the majority of the data provided is from the 'old Member States'; only a few references are made to the new Member States, and there is no reference at all to the 'would-be member / candidate countries'.
Izglītībai un arodapmācībai ir izšķirīga loma šajā jomā.
Education and vocational training has a crucial role in this field.
Paziņojumā pamatoti ir runa par MVU, taču nav pieminēta to loma arodapmācībā.
The Communication rightly speaks about the SMEs, but does not mention their role in vocational training.
Agrāk lielākā daļa cilvēku apguva savas profesijas no amatniekiem nelielās darbnīcās.
In olden times most people learnt their professions from the masters in small workshops.
Pašlaik valsts arodapmācības pastāvēšana ir īpaši svarīga, taču apmācāmajiem ir nepieciešama arī praktiska pieredze.
Today, the existence of state vocational training is vital but students also need practical experience.
MVU ir jāiesaista arodapmācības sistēmā, un tiem ir jāpiedāvā praktikantiem daļlaika apmācība un darba pieredze.
SMEs should be involved within the framework of the vocational training, offering part-time training and work experience for trainees.
MVU ir arī jāiesaista uzņēmējdarbības pamatiemaņu apmācīšanā.
SMEs should also be involved in the teaching of general business skills.
Lielākā daļa apmācāmo kļūs par MVU darba ņēmējiem vai uzņēmējiem, līdz ar to, ja, piemēram, makroekonomikas apmācīšana var izrādīties interesanta, šis priekšmets tomēr var nekļūt par vispiemērotāko un noderīgāko šo apmācāmo turpmākajā karjerā.
Most students will become employees or entrepreneurs of SME’s and thus whilst the teaching of a subject such as macro-economics may prove interesting, it may not prove to be the most relevant or useful to their future careers.
Laba teorētiska apmācība skolā ir jāapvieno ar praktisku pieredzi īstos uzņēmumos.
Good theoretical teaching at school should be combined with practical experience of real enterprises.
Mūsdienu uzņēmējdarbības pasaulē īpaši svarīgas ir svešvalodu zināšanas.
In the business world today knowledge of foreign languages is vital.
Tomēr parasti svešvalodu apmācībā neietver terminoloģiju, ko lieto uzņēmējdarbībā un profesijās.
However, traditional foreign language teaching does not include the terminology used in business and in professions.
Valodu kursi ir jāpielāgo, lai sniegtu apmācāmajiem šīs praktiskās valodas zināšanas.
Language courses must be adapted to provide students with knowledge of these practical expressions.
Miljoniem studentu ārvalstu augstskolās studē saistībā ar ES projektiem, taču tikai daži praktikanti stažējas ārvalstu uzņēmumos.
Millions of students study at foreign universities within the framework of EU projects, but very few trainees undertake vocational training with foreign enterprises.
Eiropas rūpniecības kultūras pamatā bija pastāvīga mācekļu kustība no viena amatnieka pie cita.
The industrial culture of Europe was based on the permanent migration of trainees from master to master.
Šī tradīcija ir jāatdzīvina.
This tradition needs to be revitalized.
Laiks palielināt apgriezienus — uzņēmējdarbības un izaugsmes veicināšana Eiropā
Time to move up a gear - Creating a Europe of entrepreneurship and growth
par „Laiks palielināt apgriezienus — uzņēmējdarbības un izaugsmes veicināšana Eiropā”
on Time to move up a gear – Creating a Europe of entrepreneurship and growth