natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šā panta 1. punktā minēto iespēju kopīgai telpisko datu lietošanai var izmantot arī struktūras, kas izveidotas saskaņā ar starptautisku vienošanos, kurā Kopiena vai dalībvalstis ir to puses, lai izpildītu uzdevumus, kas var tieši vai netieši skart vidi.
The possibility of sharing spatial data, as provided for in paragraph 1, shall be open to bodies established by international agreement to which the Community or Member States are party, for the performance of tasks that may have a direct or indirect impact on the environment.
Tos pašus šā panta 1. punktā minētos noteikumus kopīgai telpisko datu lietošanai var izmantot arī struktūras, kas izveidotas saskaņā ar starptautisku vienošanos, kurā Kopiena vai dalībvalstis ir to puses, lai izpildītu uzdevumus, kas var tieši vai netieši skart vidi.
The same arrangements for sharing of spatial data as provided for in paragraph 1 shall be open to bodies established by international agreement to which the Community or Member States are party, for the performance of tasks that may have a direct or indirect impact on the environment.
23. panta 3. punkts
Article 23, paragraph 3
Dalībvalstis veic attiecīgus pasākumus, lai novērstu konkurences izkropļojumus gadījumos, kad valsts iestādes veic ar sabiedrisko uzdevumu izpildi nesaistītas saimnieciskas darbības, un dara šos pasākumus zināmus sabiedrībai.
Member States shall take appropriate measures to prevent distortion of competition in cases where public authorities also carry out commercial activities unrelated to the performance of their public tasks, and shall make those measures public .
Dalībvalstis veic attiecīgus pasākumus, lai novērstu konkurences izkropļojumus.
Member States shall take appropriate measures to prevent distortion of competition.
Konkurenci nedrīkst izkropļot — punkts.
There should be no distortion of competition, full stop.
3. punkta otrā daļa rada nevajadzīgu atšķirību starp valsts un privātām organizācijām.
The second part of paragraph 3 creates an unnecessary distinction between public and private bodies.
23. panta 4. punkts
Article 23, paragraph 4
Kopienas iestādes un struktūras līdztekus 1. punktā minētajai piekļuvei var piekļūt telpisko datu kopām un pakalpojumiem.
The institutions and bodies of the Community shall have access to spatial data sets and services additional to that provided for in paragraph 1.
Komisija saskaņā 30. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem īstenošanas noteikumus, kas regulē šādu piekļuvi un ar to saistītās lietošanas tiesības.
The Commission shall, in accordance with the procedure referred to in Article 30(2), adopt implementing rules governing such access and the related rights of use.
Kopienas iestādēm un struktūrām jābūt saskaņotiem nosacījumiem , lai piekļūtu telpisko datu kopām un pakalpojumiem.
The institutions and bodies of the Community shall have harmonised conditions for access to spatial data sets and services.
24. panta 1.a punkts (jauns)
Article 24, paragraph 1 a (new)
Kopējo licenču ieviešanai nav obligāti jāierobežo datu atkārtotas izmantošanas un pakalpojumu izmantošanas iespējas, un to neizmantos konkurences ierobežošanai.
The establishment of common licences shall not unnecessarily restrict possibilities for re-use of data and use of services and shall not be used to restrain competition.
25. panta 1. punkta 1. daļa
Article 25, paragraph 1, subparagraph 1
Dalībvalstis nosaka attiecīgus mehānismus un struktūras, lai koordinētu ieguldījumu, ko veic visas tās puses, kuras ir ieinteresētas to telpiskās informācijas infrastruktūru izmantošanā, piemēram, lietotāji, ražotāji, pievienotās vērtības pakalpojumu sniedzēji un koordinējošās iestādes.
Member States shall designate appropriate structures and mechanisms for coordinating the contributions of all those with an interest in their infrastructures for spatial information, such as users, producers, added-value service providers and coordinating bodies.
Dalībvalstis nodrošina, ka attiecīgi mehānismi un struktūras, lai koordinētu ieguldījumu, ko veic visas tās puses, kuras ir ieinteresētas to telpiskās informācijas infrastruktūru izmantošanā tiek noteikti dažādos valsts pārvaldes līmeņos .
Member States shall ensure that appropriate structures and mechanisms for coordinating the contributions of all those with an interest in their infrastructures for spatial information, across the different levels of government, are designated .
Jāietver visas telpiskās informācijas infrastruktūrā ieinteresētās puses — lietotāji, ražotāji, pievienotās vērtības pakalpojumu sniedzēji un koordinējošās iestādes.
All those with an interest in their infrastructures for spatial information shall include users, producers, added-value service providers and coordinating bodies.
Referente vēlas ievērot dažādu pilnvaru konstitucionālo attiecinājumu dalībvalstīs.
The rapporteur wants to take into account the constitutional attribution of the different competencies in the Member States.
26. panta 2. punkts
Article 26, paragraph 2
Katra dalībvalsts izraugās valsts iestādi, kas saistībā ar šo direktīvu ir atbildīga par sazināšanos ar Komisiju.
Each Member State shall designate the public authority to be responsible for contacts with the Commission in relation to this Directive.
Katra dalībvalsts nosaka koordinācijas struktūru , kas saistībā ar šo direktīvu ir atbildīga par sazināšanos ar Komisiju, ņemot vērā tiesību un pienākumu sadalījumu dalībvalstīs .
Each Member State shall identify the coordination structure to be responsible for contacts with the Commission in relation to this Directive , taking account of the distribution of powers and responsibilities within the Member States .
Referente vēlas ņemt vērā konstitucionālo uzdevumu, kāds ir dažādajām tiesībām un pienākumiem dalībvalstīs.
The rapporteur wishes to take account of the constitutional assignment of the various powers and responsibilities in the Member States.
Lai izvairītos no nevajadzīgas birokrātijas, šķiet labāk ieviest noteikumu, ka kontakti ar Komisiju šīs direktīvas sakarā jāveic ar koordinācijas struktūru palīdzību, par ko dažādu līmeņu valdības dalībvalstīs noslēdz savstarpēju vienošanos.
In order to avoid unnecessary bureaucracy, it seems preferable to provide that contacts with the Commission in connection with this directive should pass through the coordination structures which the various levels of government within the Member States agree amongst themselves.
Ieviešot šo direktīvu, var izmantot standartus, ko Eiropas standartizācijas iestādes pieņēmušas saskaņā ar Direktīvā 98/34/EK izklāstīto procedūru.
The standards adopted by European standardisation bodies in accordance with the procedure laid down in Directive 98/34/EC may support the implementation of this Directive.
Ieviešot šo direktīvu, var izmantot standartus, ko Eiropas standartizācijas iestādes pieņēmušas saskaņā ar Direktīvā 98/34/EK izklāstīto procedūru, ka arī tos standartus, ko noteikušas starptautiskās standartizācijas iestādes .
The standards adopted by European standardisation bodies in accordance with the procedure laid down in Directive 98/34/EC and by international standardisation bodies may support the implementation of this Directive.
Lai novērstu jebkādus pārpratumus saistībā ar atšķirīgu definīciju lietojumu, referente iesaka pielietot Eiropas un starptautiskās definīcijas.
In order to avoid any misunderstanding regarding the application of different definitions, the rapporteur recommends applying the European and international definitions.
Tas padarītu dokumentu saprotamāku.
This will contribute to the readability of the document.
28. panta 3. punkts
Article 28, paragraph 3
Informāciju, ko iegūst, veicot 1. punktā minēto pārraudzību, pastāvīgi dara zināmu Komisijai.
The information resulting from the monitoring provided for in paragraph 1 shall be made accessible to the Commission on a permanent basis.
Informāciju, ko iegūst, veicot 1. punktā minēto pārraudzību, pastāvīgi dara zināmu sabiedrībai un Komisijai.
The information resulting from the monitoring provided for in paragraph 1 shall be made accessible to the public and the Commission on a permanent basis.
29. panta 1. punkta e) apakšpunkts
Article 29, paragraph 1, point (e)
e) starp valsts iestādēm noslēgto koplietošanas nolīgumu apraksts;
(e) a description of the sharing agreements between public authorities;
e) starp valsts iestādēm noslēgto informācijas koplietošanas un saskaņošanas nolīgumu apraksts;
(e) a description of the agreements between public authorities on harmonising and sharing information ;
Ievieš skaidrību nolīgumos, kas noslēgti starp valsts iestādēm.
Clarifies the agreements concluded between public authorities.
31. panta 1. daļa
Article 31, paragraph 1
Komisija līdz [septiņi gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā] un pēc tam ik pēc sešiem gadiem iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs direktīvas piemērošanu.
The Commission shall present to the European Parliament and to the Council by [7 years after the date of entry into force] and every six years thereafter a report on the application of this Directive.
Komisija līdz [septiņi gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā] un pēc tam ik pēc sešiem gadiem iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs direktīvas piemērošanu, kas balstīts uz 29. pantā minētajiem dalībvalstu ziņojumiem .
The Commission shall present to the European Parliament and to the Council by [7 years after the date of entry into force] and every six years thereafter a report on the application of this Directive , based on the reports of the Member States referred to in Article 29.
Lai pienācīgi risinātu tādus jautājumus kā izmaksas un ieguvumi, Komisijai ir jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par dalībvalstu slēdzieniem šajā lietā.
In order to properly address issues such as cost and benefits, the Commission needs to report the findings of Member States on this issue to the European Parliament and to the Council.
I pielikuma 4. punkts
Annex I, point 4
Valsts teritorijas sadalījums administratīvās vienībās , lai veiktu pašvaldības, reģionālo un valsts pārvaldi.
National territory divided into units of administration for local, regional and national governance.
Administratīvās vienības šķir administratīvās robežas.
The administrative units are separated by administrative boundaries.
Tās ir arī valsts robežas un krasta līnija.
Also includes the boundaries of national territory and the coastline.
Administratīvās vienības, kas sadala valsts teritoriju, lai veiktu pašvaldības, reģionālo un valsts pārvaldi.
Units of administration dividing national territory for local, regional and national governance.
Referente precizē, ka I pielikuma 4. punkts attiecas uz administratīvajām vienībām, nevis uz valsts teritoriju.
The rapporteur clarifies that the subject of Annex I (4) is the units of administration and not the national territory.
II pielikuma 5.a punkts (jauns)
Annex II, point 5 a (new)
Ģeoloģiskais sastāvs un struktūra, ka arī izmaiņas un pārveidošanās, kuras notikušas noslāņošanās procesa laikā.
Geology characterised according to composition and structure, and the changes and restructuring it has undergone in its stratification.
Ietver pamatiežus un ģeomorfoloģiju.
Includes bedrock and geomorphology.
Ģeoloģija ir jāsaskaņo tādā pašā mērā, kā ūdens nesējslāņi, kas, kā teikts I pielikuma 6. punktā, kā saskaņoti ģeoloģijas dati nepieciešami ūdens nesējslāņu datu saskaņošanai.
The Geology should be harmonised to the same extent as aquifers, which are, referred to in Annex I (6), as harmonised geology data are needed for harmonising data on acquifers.
Šim nolūkam specifiskā datu tēma “ģeoloģija” tiek pārvietota no III pielikuma uz II pielikumu.
For this purpose the special data theme "geology" is moved from annex III to annex II.
Papildus jāievēro izmaiņas, kas notiek augsnē vispār.
In addition account must be taken of the changes which take place in the soil in general.
III pielikuma 4. punkts
Annex III, point 4
Ģeoloģiskais sastāvs un struktūra.
Geology characterised according to composition and structure.
Ģeoloģija ir jāsaskaņo tādā pašā mērā, kā ūdens nesējslāņi, kas, kā teikts I pielikuma 6. punktā, kā saskaņoti ģeoloģijas dati nepieciešami ūdens nesējslāņu datu saskaņošanai.
The Geology should be harmonised to the same extent as aquifers, which are referred to in Annex I (6), as harmonised geology data are needed for harmonising data on aquifers.
III pielikuma 3. punkts
Annex III, point 3
Augsnes un tās apakškārtas dziļums, tekstūra, struktūra un daļiņu un organisko vielu saturs, akmeņainība un, vajadzības gadījumā, vidējais slīpums un ūdens uzkrāšanas spēja.
Soils and subsoil characterised according to depth, texture, structure and content of particles and organic material, stoniness, where appropriate mean slope and anticipated water storage capacity.
Augsnes un tās apakškārtas dziļums, tekstūra, struktūra un daļiņu un organisko vielu saturs, akmeņainība, erozija un, vajadzības gadījumā, vidējais slīpums un ūdens uzkrāšanas spēja.
Soils and subsoil characterised according to depth, texture, structure and content of particles and organic material, stoniness, erosion, where appropriate mean slope and anticipated water storage capacity.
Erozija ir būtisks faktors, kura dēļ Eiropas Savienība pamazām zaudē zemsegu, tādēļ direktīvā jābūt noteikumam par eroziju analīzēm.
Erosion is a major factor in the gradual loss of soil cover in the European Union, which is why the directive should also make provision for erosion analyses.
III pielikuma 6. punkts
Annex III, point 6
Ģeogrāfiskā izplatība saslimšanām , kuru saistība ar vides kvalitāti ir tieša (epidēmijas, slimību izplatīšanās, vides problēmu ietekme uz veselību, gaisa piesārņojums, ķīmiskās vielas, ozona slāņa noplicināšanās, trokšņi utt.) vai netieša (pārtika, ģenētiski modificētie organismi, stress utt.)
Geographical distribution of occurrence of diseases linked directly (epidemics, spread of diseases, health effects due to environmental stress, air pollution, chemicals, depletion of the ozone layer, noise, etc.) or indirectly (food, genetically modified organisms, stress, etc.) to the quality of the environment.
Ģeogrāfiskā saslimstības un mirstības izplatība, kuras saistība ar vides kvalitāti ir tieša (epidēmijas, slimību izplatīšanās, dabas katastrofas, vides problēmu ietekme uz veselību, gaisa piesārņojums, ķīmiskās vielas, ozona slāņa noplicināšanās, trokšņi utt.) vai netieša (pārtika, saskaņā ar piemērojamiem Kopienas tiesību aktiem ģenētiski modificētie organismi, stress utt.).
Geographical distribution of morbidity and mortality linked directly (epidemics, spread of diseases, natural disasters, health effects due to environmental stress, air pollution, chemicals, depletion of the ozone layer, noise, etc.) or indirectly (food, genetically modified organisms under applicable Community legislation , stress, etc.) to the quality of the environment.
Ģeogrāfiskā satiksmes negadījumu izplatība.
Geographical distribution of road accidents.
Referente uzskata. ka dati par mirstību ir tikpat svarīgi, kā dati par saslimstību un tādēļ tie ir jāiekļauj.
The rapporteur considers that data on mortality are equally important as data on morbidity and should therefore be added.
Dabas katastrofas jāietver un, kas attiecas uz ģenētiski pārveidotiem organismiem, spēkā ir likumi, kas stingri jāievēro.
Natural disasters must be included and, as regards genetically modified organisms, there is legislation in force which must be strictly observed.
No veselības aizsardzības viedokļa tā ir ļoti svarīga kategorija, lai ieviestu INSPIRE.
For public health reasons, the geographical distribution of road accidents is an extremely important category with a view to the implementation of Inspire.
III pielikuma 7. punkts
Annex III, point 7
Valdības dienesti un vides uzraudzības struktūras
Government service and environmental monitoring facilities
Komunālie un valdības dienesti
Utility and government services
Valdības dienestu vietas, slimnīcu un veselības aprūpes iestāžu izvietojums , skolas , bērnudārzi utt.
Sites for governmental services , location of hospitals and medical treatment locations, schools , kindergartens, etc.
Arī kanalizācijas, notekūdeņu un enerģētikas iestādes, ražotnes un vides uzraudzības struktūras, kas ir valsts pakļautībā vai strādā valsts uzdevumā.
Includes sewage, waste and energy facilities, production sites and environmental monitoring facilities operated by or for public authorities.
Komunālie un valdības dienesti ietver pazemes un virszemes komunikāciju tīklus un aprīkojumu, piemēram, kanalizācijas, atkritumu apsaimniekošanas, energoapgādes, telekomunikāciju un ūdensapgādes un administratīvos un valsts sociālos pakalpojumus, kā valsts administrācija , skolas un slimnīcas.
Utility and government services comprise underground and above-ground utility networks and facilities such as drains, waste treatment, energy supply, telecommunications and water supply, and administrative and social government services such as authorities, schools and hospitals.
Vides uzraudzības struktūras
Environmental monitoring facilities
Vides uzraudzības struktūru izveidošana un darbība ietver emisiju, vides stāvokļa (jūras vides, salu virsmas un pazemes ūdenstilpņu, gaisa un augsnes) un citu ekosistēmas parametru (bioloģiskās daudzveidības, veģetācijas ekoloģiskos nosacījumus u.c.) novērošanu un mērījumus, ko veic valsts iestādes vai to pilnvarotas iestādes.
The installation and operation of environmental monitoring facilities entail the observation and measurement of emissions, of the state of environmental media (marine environment, inland surface waters and underground waters, air and soil) and of other parameters of the ecosystem (biodiversity, ecological conditions for plant growth, etc.) by or on behalf of the authorities.
Šīs ir divas pilnīgi atšķirīgas kategorijas, tādēļ jāievieto atsevišķās iedaļās.
These two categories are completely different, and should therefore be placed in separate sections.
Uzraudzības struktūras ir ļoti svarīgas vides telpiskajiem datiem.
Monitoring facilities are extremely important for spatial data for the environment.
III pielikuma 10. punkts
Annex III, point 10
Iedzīvotāju ģeogrāfiskais sadalījums, grupējot pēc koordinātu tīkla, reģiona, administratīvas vai citas analītiskas vienības.
Geographical distribution of people aggregated by grid, region, administrative unit or other analytical unit.
Ietver arī iedzīvotāju raksturīgās pazīmes un darbības līmeņus.
This also includes population characteristics and activity levels.
Lai labāk izprastu mijiedarbību starp vidi un iedzīvotājiem, svarīgi zināt iedzīvotāju raksturīgās pazīmes (piemēram, iedalījums pēc vecuma) un darbības veidus (piemēram, ikdienas braucieni uz darbu, sporta nodarbības).
In order to understand the interaction between the environment and population better, it is important to know the characteristics of the population (e.g. age distribution) and activity patterns (e.g. commuting, sports activities).
III pielikuma 11. punkts
Annex III, point 11
Zonas, ko apsaimnieko, reglamentē vai izmanto ziņojumiem Eiropas, valsts, reģiona un pašvaldības līmenī.
Areas managed, regulated or used for reporting at European, national, regional and local levels.
Tās ir izgāztuves, liegumi ap dzeramā ūdens avotiem, nitrātiem piesārņotas zonas, reglamentēti kuģu ceļi jūrā un lielos iekšzemes ūdeņos, Oslo un Parīzes Konvencijas ( OSPAR ) atkritumu izgāšanas zonas, zonas ar trokšņu ierobežojumiem, zonas, kurās atļauta ģeogrāfiskā izpēte un ieguve, upju baseinu zonas, OSPAR atskaites objekti un krasta zonas apsaimniekošanas zonas
Includes dumping sites, restricted areas around drinking water sources, nitrate-vulnerable zones, regulated fairways at sea or large inland waters, OSPAR areas for the dumping of waste, noise restriction zones, prospecting and mining permit areas, river basin districts, OSPAR reporting units and coastal zone management areas .
Zonas, ko apsaimnieko, reglamentē vai izmanto ziņojumiem starptautiskā, Eiropas, valsts, reģiona un pašvaldības līmenī.
Areas managed, regulated or used for reporting at international, European, national, regional and local levels.
Tās ir izgāztuves, liegumi ap dzeramā ūdens avotiem, nitrātiem piesārņotas zonas, reglamentēti kuģu ceļi jūrā un lielos iekšzemes ūdeņos, atkritumu izgāšanas zonas, zonas ar trokšņu ierobežojumiem, zonas, kurās atļauta ģeogrāfiskā izpēte un ieguve, upju baseinu zonas, piekrastes apsaimniekošanas zonas un atskaites objekti, kas attiecas uz vidi.
Includes dumping sites, restricted areas around drinking water sources, nitrate-vulnerable zones, regulated fairways at sea or large inland waters, areas for the dumping of waste, noise restriction zones, prospecting and mining permit areas, river basin districts, areas for management of the coast and reporting units relevant to the environment .
Kā redzams no piemēriem, starptautiskais līmenis ir ļoti būtisks, tādēļ jāietver.
The international level is very relevant, as the examples listed show, and should therefore be inserted.
Šajā kontekstā nav būtiski pieminēt OSPAR konvenciju.
In this context it is not relevant to refer to the OSPAR Convention.
Referente vēlas saglabāt formulējumu vispārīgāku.
The rapporteur wishes to keep the formulation more general.
Zonas, kas pakļautas antropogēnam stresam, tai skaitā piesārņoti rajoni, kā arī trokšņu un radiācijas zonas.
Areas under anthropogenic stress including polluted areas and noise and radiation zones.
III pielikuma 12. punkts
Annex III, point 12
Zonas, kurās bieži notiek dabas katastrofas (visas atmosfēriskās, hidroloģiskās, seismiskās, vulkāniskās un mežu ugunsgrēku parādības, kas sakarā ar savu atrašanās vietu, apjomu vai biežumu var nopietni skart sabiedrību), piemēram, plūdi, zemes nogruvumi , lavīnas, mežu ugunsgrēki, zemestrīces un vulkānu izvirdumi.
Vulnerable areas characterised according to natural hazards (all atmospheric, hydrologic, seismic, volcanic and wildfire phenomena that, because of their location, severity, and frequency, have the potential to seriously affect society), e.g. floods, landslides, avalanches, forest fires, earthquakes, volcanic eruptions.
Zonas, kurās bieži notiek dabas katastrofas (visas atmosfēriskās, hidroloģiskās, seismiskās, vulkāniskās un mežu ugunsgrēku parādības, kas sakarā ar savu atrašanās vietu, apjomu vai biežumu var nopietni skart sabiedrību), piemēram, plūdi, sniega nobrukumi, lavīnas, mežu ugunsgrēki, zemestrīces, vulkānu izvirdumi , zemes nogruvumi un grunts nosēšanās.
Vulnerable areas characterised according to natural hazards (all atmospheric, hydrologic, seismic, volcanic and wildfire phenomena that, because of their location, severity, and frequency, have the potential to seriously affect society), e.g. floods, snowslides , avalanches, forest fires, earthquakes, volcanic eruptions , landslides and subsidence .
Atjaunojamās enerģijas resursi
Renewable energy resources
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko nosaka telpiskās informācijas infrastruktūru Kopienā (INSPIRE)
Proposal for a directive of the European Parliament and of the Council establishing an infrastructure for spatial information in the Community (INSPIRE)
Referents (-e/-i/-es) Iecelšanas datums
Rapporteur(s) Date appointed
PE v02-00
PE 353.469v02-00
– ņemot vērā Komisijas sagatavoto darba dokumentu ( SEC(2004)0690 ),
– having regard to the Commission Staff Working Paper ( SEC(2004)0690 ),
– ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu ( A6-0109/2005 ),
– having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs ( A6‑0109/2005 ),
A. tā kā nodarbinātības politika ir dalībvalstu ziņā,
A. whereas employment policies are the responsibility of the Member States,
B. tā kā darba drošība, darba algas līmeņi, darba apstākļi, apmācība un kapitāls uz vienu strādājošo ir mainīgi lielumi, kam ir pozitīva saistība ar darba ražīguma līmeni,
B. whereas job security, wage levels, working conditions, training and capital per worker are all variables that have a positive correlation with the level of labour productivity,
C. tā kā nelegālais darbs negatīvi ietekmē sociālās aizsardzības sistēmas, nodarbinātības politiku un sociālo kohēziju,
C. whereas illegal work has negative effects on social protection systems, employment policies and social cohesion,