natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(4) Informācijas apmaiņa par mērķiem un rīcību , ko dalībvalstis izvirza individuālajos valsts rīcības plānos, ir ļoti svarīgs elements šīs direktīvas mērķu sasniegšanai.
(4) The exchange of information on the objectives and actions Member States lay down in their national action plans is a very important element for achieving the objectives of this Directive.
Tādēļ dalībvalstīm regulāri jāsniedz informācija Komisijai un citām dalībvalstīm, īpašu uzmanību pievēršot valsts rīcības plānu īstenošanas gaitai un rezultātiem un gūtajai pieredzei.
Therefore, it is appropriate to request Member States to report regularly to the Commission and the other Member States, in particular on the implementation and results of their national action plans and on their experiences.
(4) Informācijas apmaiņa par sasniegtajiem mērķiem un darbības jomu , ko dalībvalstis izvirza individuālajos valsts rīcības plānos, ir ļoti svarīgs elements šīs direktīvas mērķu sasniegšanai.
(4) The exchange of information on the objectives achieved and the scope of actions Member States lay down in their national action plans is a very important element for achieving the objectives of this Directive.
Saistībā ar informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm svarīgi ir nevis noteiktie, bet gan sasniegtie mērķi dalībvalstu rīcībā.
In connection with information exchange between Member States, it is not the objectives set, but the objectives achieved, that are an important element in the action taken by Member States.
(6) Dalībvalstīs vēlams radīt apmācības sistēmas izplatītājiem, konsultantiem un pesticīdu profesionāliem lietotājiem, lai nodrošinātu, ka personas, kas lieto vai lietos pesticīdus, pilnīgi izprot šo vielu potenciālo apdraudējumu cilvēka veselībai un videi un veicamos pasākumus, lai pēc iespējas samazinātu šādu risku.
(6) It is desirable that Member States set up systems of training for distributors, advisors and professional users of pesticides whereby those who use or will use pesticides are fully aware of the potential risks to human health and the environment and of the appropriate measures to reduce those risks as much as possible.
Profesionālo lietotāju apmācību var koordinēt ar pasākumiem, kas tiek organizēti saskaņā ar Padomes 2005. gada 20 septembra Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA).
Training activities for professional users may be co-ordinated with those organised in the framework of Council Regulation (EC) No 1698/2005 of 20 September 2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD).
(6) Dalībvalstīs vēlams radīt tālākizglītības un apmācības sistēmas izplatītājiem, konsultantiem un pesticīdu profesionāliem lietotājiem, lai nodrošinātu, ka personas, kas lieto vai lietos pesticīdus, pilnīgi izprot šo vielu potenciālo apdraudējumu cilvēka veselībai un videi un veicamos pasākumus, lai pēc iespējas samazinātu šādu risku.
(6) It is desirable that Member States set up systems of training and further training for distributors, advisors and professional users of pesticides whereby those who use or will use pesticides are fully aware of the potential risks to human health and the environment and of the appropriate measures to reduce those risks as much as possible.
Profesionālo lietotāju apmācību vajadzētu koordinēt ar pasākumiem, kas tiek organizēti saskaņā ar Padomes 2005. gada 20 septembra Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA).
Training activities for professional users should be co-ordinated with those organised in the framework of Council Regulation (EC) No 1698/2005 of 20 September 2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD).
Ir jāparedz izglītības un apmācības pasākumi izplatītājiem, konsultantiem un augu aizsardzības līdzekļu profesionāliem lietotājiem.
Training and further training measures should be provided for distributors, advisors and professional users of plant protection products.
Specifiskās zināšanas lietošanas un pārdošanas jomā ir obligātas, lai nodrošinātu pareizu un noteikumiem atbilstīgu augu aizsardzības līdzekļu lietošanu.
It is essential that users and vendors should have expert knowledge in order for the products to be used correctly, in accordance with their intended purpose.
(6a) Augu aizsardzības nelikumīgu līdzekļu lietošana apdraud pesticīdu ilgtspējīgo izmantošanu un rada nopietnu apdraudējumu videi un cilvēku, kā arī dzīvnieku veselībai.
(6a) The use of illegal plant protection products is jeopardising the sustainable use of pesticides and poses a significant risk to the environment and to human and animal health.
Šī problēma ir jārisina nekavējoties.
This problem needs to be addressed urgently.
Augu aizsardzības līdzekļu viltošana un nelikumīga pārvadāšana Eiropā ir nopietna un strauji pieaugoša problēma.
Counterfeiting and illegal trafficking of plant protection products in Europe is a significant and rapidly growing problem.
Tā mazina jebkādas ilgtspējas stratēģijas efektivitāti, jo apdraud patērētāju un lauksaimnieku veselību, kā arī vidi, un rada nopietnu apdraudējumu lauksaimnieku saimnieciskajai darbībai un reputācijai, pārtikas produktu apritei, valdībām un augu aizsardzības līdzekļu ražošanas nozarei.
This problem undermines any sustainability strategy as it endangers the health of consumers and farmers, harms the environment, and causes significant economic and reputational damage to farmers, the food value chain, governments and the plant protection industry.
(7) Ņemot vērā apdraudējumu, kas var rasties lietojot pesticīdus, sabiedrība ir labāk jāinformē par pesticīdu lietošanas risku, šim nolūkam organizējot izpratni veicinošas kampaņas, informācijas izplatīšanā iesaistot mazumtirgotājus, kā arī īstenojot citus atbilstīgus pasākumus .
(7) Considering the possible risks from the use of pesticides, the general public should be better informed on risks related to the use of pesticides through awareness raising campaigns, information passed on through retailers and other appropriate measures .
(7) Ņemot vērā apdraudējumu, kas rodas , lietojot pesticīdus , jo īpaši pesticīdu akūto un hronisko ietekmi uz veselību, kā arī ietekmi uz vidi , patērētāji un sabiedrība ir jāinformē , jo īpaši ar plašsaziņas līdzekļu starpniecību, kā arī rīkojot izpratni veicinošas kampaņas, informācijas izplatīšanā iesaistot mazumtirgotājus, kā arī īstenojot citus atbilstīgus pasākumus, par pesticīdu lietošanas risku saistībā ar vidi un veselību un pesticīdu īstermiņa un ilgtermiņa nelabvēlīgo ietekmi, kā arī augu aizsardzības iespējām, nelietojot ķīmiskus līdzekļus .
(7) Considering the risks from the use of pesticides, in particular their acute and chronic health effects and their environmental effects, consumers and the general public should be informed, particularly through the media, but also through awareness raising campaigns, information passed on through retailers and other appropriate measures, about both the health and environmental risks and short and long-term adverse effects related to the use of pesticides, and about non-chemical alternatives.
Dalībvalstīm būtu jāpārrauga un jāapkopo dati par pesticīdu lietošanas ietekmi, tostarp saindēšanās gadījumiem, un jāveicina ilgtermiņa pētniecības programmas par pesticīdu lietošanas sekām.
Member States should monitor and collect data on impacts of pesticide use, including poisoning incidents, and promote long-term research programmes on the effects of pesticide use.
Šis grozījumus precizē, ka patērētāji un sabiedrība ir jāinformē par pesticīdu akūto un hronisko ietekmi uz cilvēka veselību, kā arī ietekmi uz vidi un pesticīdu lietošanas nelabvēlīgajām sekām.
This amendment clarifies that consumers and the general public should be informed about acute and chronic effects of pesticides in human health and environmental risks and adverse effects related to the use of pesticides.
Visefektīvākais informēšanas veids ir informēt sabiedrību, izmantojot plašsaziņas līdzekļus.
The most effective way how to inform the public is through the media.
Tas cilvēkiem nodrošinātu nepieciešamās informācijas un zināšanu ieguvi, lai viņi varētu pieņemt lēmumus un rīkoties atbilstīgi savas veselības un vides aizsardzībai.
This would enable people to have the information necessary to make informed and knowledgeable decisions and actions regarding the protection of their health and surrounding environment
(9) Tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 17. maija Direktīva 2006/42/EK par mašīnām, ar kuru groza Direktīvu 95/16/EK (pārstrādāšana), paredz noteikumus, ar kuriem regulē pesticīdu lietošanas iekārtu laišanu tirgū, nodrošinot ar vidi saistīto prasību ievērošanu, lai šādu iekārtu radīto negatīvo ietekmi uz cilvēka veselību un vidi samazinātu vēl vairāk, jāizstrādā regulāru tehnisko pārbaužu sistēma tām pesticīdu lietošanas iekārtām, kas jau ir ekspluatācijā.
(9) Since Directive 2006/42/EC of the European Parliament and of the Council of 17 May 2006 on machinery, and amending Directive 95/16/EC (recast) will provide for rules on the placing on the market of pesticide application equipment ensuring that environment requirements are met, it is appropriate, in order to further reduce the adverse impacts of pesticides on human health and the environment caused by such equipment, to provide for systems for regular technical inspection of pesticide application equipment already in use.
(9) Tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 17. maija Direktīva 2006/42/EK par mašīnām, ar kuru groza Direktīvu 95/16/EK (pārstrādāšana), paredz noteikumus, ar kuriem regulē pesticīdu lietošanas iekārtu laišanu tirgū , kuras nodrošina pesticīdu lietotājiem apstrādes efektivitātes uzlabošanu , nodrošinot ar vidi saistīto prasību ievērošanu, lai šādu iekārtu radīto negatīvo ietekmi uz cilvēka veselību un vidi samazinātu vēl vairāk, jāizstrādā regulāru tehnisko pārbaužu sistēma tām pesticīdu lietošanas iekārtām, kas jau ir ekspluatācijā.
(9) Since Directive 2006/42/EC of the European Parliament and of the Council of 17 May 2006 on machinery, and amending Directive 95/16/EC (recast) will provide for rules on the placing on the market of pesticide application equipment that will enable pesticide users to optimise the effectiveness of the treatments, thus ensuring that environment requirements are met, it is appropriate, in order to further reduce the adverse impacts of pesticides on human health and the environment caused by such equipment, to provide for systems for regular technical inspection of pesticide application equipment already in use.
Nepieciešams precizējums.
Necessary clarification.
(10) Pesticīdu izsmidzināšana no gaisa var būtiski negatīvi ietekmēt cilvēka veselību un vidi, jo īpaši tādēļ, ka izsmidzinātie pesticīdi līdz ar gaisa plūsmām var pārvietoties.
(10) Aerial spraying of pesticides has the potential to cause significant adverse impacts on human health and the environment, in particular from spray drift.
Tāpēc izsmidzināšana no gaisa principā ir jāaizliedz, paredzot atkāpi gadījumiem , ja tai, salīdzinot ar citām izsmidzināšanas metodēm, ir būtiskas priekšrocības attiecībā uz vidi, kā arī gadījumos, kad nepastāv stabilas alternatīvas .
Therefore, aerial spraying shall be generally banned with derogation possible where it represents clear advantages and also offers environmental benefits compared to other spraying methods, or where there are no viable alternatives.
Tāpēc izsmidzināšana no gaisa principā ir jāaizliedz, izņemot gadījumus , kad nav citu reālu iespēju un izsmidzinājuma samazināšanai ir izmantota vislabāk pieejamā tehnoloģija (piem., uzgaļi, kas maksimāli samazina pilēšanas iespējas), kā arī nav apdraudēta iedzīvotāju vai apkārtējo cilvēku veselība .
Therefore, aerial spraying shall be generally banned with derogation possible where there are no viable alternatives , the best available technology to reduce drift is used (e.g. low-drift nozzles) and the health of residents or bystanders is not affected.
Izsmidzināšanai no gaisa, salīdzinot ar citām izsmidzināšanas metodēm, nav būtiskas priekšrocības attiecībā uz vidi.
Aerial spraying does not offer environmental benefits over other spraying methods.
Atkāpes nevajadzētu attiecināt uz teritorijām, kurās var tikt apdraudēta iedzīvotāju un apkārtējo cilvēku veselība, piemēram, daudzapdzīvotos lauku apvidos vai tādu vietu tuvumā, kuras atrodas sabiedrības un mazāk aizsargātu grupu lietošanā, piemēram, skolas.
Derogations should not be possible in areas where residents and bystanders might be affected, for example, highly populated rural areas or near areas used by the public and vulnerable groups such as schools.
(11) Ūdens vide ir īpaši jutīga pret pesticīdiem.
(11) The aquatic environment is especially sensitive to pesticides.
Tādēļ ir jādara viss iespējamais, lai novērstu virsmas ūdeņu un gruntsūdeņu piesārņošanu, piemēram, radot buferjoslas vai arī stādot dzīvžogus gar virsmas ūdeņiem, lai samazinātu ūdenstilpju saskari ar izsmidzināto pesticīdu mākoni.
It is therefore necessary that particular attention is paid to avoid pollution of surface water and groundwater by taking appropriate measures such as, the establishment of buffer strips or planting hedges along surface waters to reduce exposure of water bodies to spray drift.
Buferjoslu izmērus nosaka atkarā no augsnes īpašībām, klimata, ūdensceļu izmēra, kā arī attiecīgās teritorijas lauksaimnieciskajām īpašībām.
The dimensions of buffer zones should depend in particular on soil characteristics, climate, size of the watercourse, as well as agricultural characteristics of areas concerned.
Pesticīdu lietošana gar transporta ceļiem, piemēram, dzelzceļa maģistrālēm, kā arī uz ūdens necaurlaidīgām vai ļoti caurlaidīgām virsmām, var palielināt ūdens vides piesārņošanas risku.
Use of pesticides in areas for the abstraction of drinking water, on or along transport routes, such as railway lines, on sealed or very permeable surfaces can lead to higher risks of pollution of the aquatic environment.
Tādēļ šādās vietās pesticīdu lietošana ir pēc iespējas jāsamazina, vai, ja nepieciešams, no tās jāatsakās vispār.
In such areas, pesticide use should, therefore, be reduced as far as possible, or eliminated, if appropriate.
Tādēļ ir jādara viss iespējamais, lai novērstu virsmas ūdeņu un gruntsūdeņu piesārņošanu, piemēram, radot buferjoslas vai arī stādot dzīvžogus gar virsmas ūdeņiem, lai samazinātu ūdenstilpju saskari ar izsmidzināto pesticīdu mākoni.
It is therefore necessary that particular attention is paid to avoid pollution of surface water and groundwater by taking appropriate measures such as, for example, the establishment of buffer strips or planting hedges along surface waters to reduce exposure of water bodies to spray drift.
Buferjoslu izmērus nosaka atkarībā no augsnes īpašībām, ģeoloģiskajām un topogrāfiskajām iezīmēm, klimata, ūdensceļu izmēra, kā arī attiecīgās teritorijas lauksaimnieciskajām īpašībām.
The dimensions of buffer zones should depend in particular on soil characteristics, geological and topographical features, climate, size of the watercourse, as well as agricultural characteristics of areas concerned.
(12) Pesticīdu lietošana var būt īpaši bīstama ļoti jutīgām teritorijām, tādām kā Natura 2000 zonas, kuras aizsargā saskaņā ar Padomes 1979. gada 2. aprīļa Direktīvu 79/409/EEK par savvaļas putnu aizsardzību un Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvu 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu un savvaļas faunas un floras aizsardzību.
(12) Use of pesticides can be particularly dangerous in very sensitive areas, such as Natura 2000 sites protected in accordance with Council Directive 79/409/EEC of 2 April 1979 on the conservation of wild birds, and Council Directive 92/43/EEC of 21 May 1992 on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora.
Citās vietās, piemēram, publiskos parkos, sporta laukumos vai bērnu rotaļu laukumos pesticīdu lietošana rada augstu saskarsmes risku ar pesticīdiem.
In other places such as public parks, sports grounds or children’s playgrounds, the risks from exposure to pesticides of the general public are high.
Tādēļ šādās vietās pesticīdu lietošana ir pēc iespējas jāsamazina, vai, ja nepieciešams, no tās jāatsakās vispār .
Use of pesticides in those areas should, therefore, be reduced as far as possible, or eliminated, where appropriate .
Nepieciešamie aizsardzības pasākumi, lai sasniegtu dabas aizsardzības specifiskos mērķus, ir jāveic saskaņā ar šīm direktīvām.
The protection measures needed to attain the nature conservation objectives should be taken in accordance with those Directives.
Citās vietās, piemēram, dzīvojamos rajonos, publiskos parkos, sporta laukumos un atpūtas vietās, skolu pagalmos, bērnu rotaļu laukumos un veselības aprūpes iestāžu tuvumā (klīnikas, slimnīcas, rehabilitācijas centri, sanatorijas, iestādes neglābjami slimiem pacientiem) augu aizsardzības līdzekļu lietošana rada augstu saskarsmes risku ar tiem.
In other places such as residential areas , public parks, sports and recreation grounds, school grounds, children’s playgrounds and in the vicinity of public healthcare facilities (clinics, hospitals, rehabilitation centres, health resorts, hospices) , the risks from exposure to pesticides of the general public are high.
Tādēļ šādās vietās un to tuvumā pesticīdu lietošana ir jāaizliedz un jāizmanto augu aizsardzības iespējas bez ķimikāliju lietošanas .
Use of plant pesticides in and around those areas must , therefore, be prohibited and non-chemical alternatives should be used .
(14) Ja visi lauksaimnieki izmantotu integrētās augu aizsardzības vispārīgos standartus, visu pieejamo augu aizsardzības metožu, tostarp, pesticīdu lietošana būtu mērķtiecīgāka.
(14) The application of general standards of Integrated Pest Management by all farmers would result in a better targeted use of all available pest control measures, including pesticides.
Tādējādi vēl jo vairāk samazinātos risks cilvēka veselībai un videi.
Therefore, it contributes to a further reduction of the risks to human health and the environment.
Dalībvalstīm ir jāveicina tāda zemkopības prakse, kas prasa pesticīdu niecīgu lietošanu, piemēram, integrētā augu aizsardzība , kā arī jārada integrētās augu aizsardzības metožu izmantošanai nepieciešamie apstākļi.
Member States should promote low pesticide-input farming, in particular Integrated Pest Management, and establish necessary conditions for implementation of integrated pest management techniques.
Turklāt dalībvalstīm ir jāveicina integrētās augu aizsardzības kultūrspecifisku standartu pielietošana .
Additionally, Member States should encourage the use of crop-specific standards of Integrated Pest Management .
(14) Ja visi lauksaimnieki izmantotu integrētās augu aizsardzības vispārīgos un kultūrspecifiskos standartus, visu pieejamo augu aizsardzības metožu, tostarp, pesticīdu lietošana būtu mērķtiecīgāka.
(14) The application of general and crop-specific standards of Integrated Pest Management by all farmers would result in a better targeted use of all available pest control measures, including pesticides.
Tādējādi vēl jo vairāk samazinātos risks cilvēka veselībai un videi un mazinātos pesticīdu lietošana .
Therefore, it contributes to a further reduction of the risks to human health and the environment and the reduction of pesticide use .
Dalībvalstīm ir jāveicina tāda zemkopības prakse, kas prasa pesticīdu niecīgu lietošanu, jo īpaši integrētās augu aizsardzības vispārīgie un kultūrspecifiskie standarti un bioloģiskā lauksaimniecība, un jāpalielina bioloģiskās lauksaimniecības platības , kā arī jārada integrētās augu aizsardzības metožu izmantošanai nepieciešamie apstākļi.
Member States should promote low pesticide-input farming, in particular general and crop-specific standards of Integrated Pest Management and the increase of land under organic farming, and establish necessary conditions for implementation of integrated pest management techniques.
Turklāt dalībvalstīm ir jāievieš obligātie integrētās augu aizsardzības kultūrspecifiskie standarti .
Additionally, Member States should implement mandatory crop-specific standards of Integrated Pest Management.
Dalībvalstīm ir jāizmanto ekonomiskie instrumenti integrētās augu aizsardzības veicināšanai, lai sniegtu lauksaimniekiem konsultācijas un apmācītu viņus, un mazinātu pesticīdu lietošanas risku.
Member States should use economic instruments for the promotion of Integrated Pest Management to provide advice and training for farmers , and to reduce the risks of pesticide use.
Ir jāievieš pesticīdu lietošanas nodoklis, lai nodrošinātu finansējumu integrētās augu aizsardzības vispārīgo un kultūrspecifisko metožu un prakses ieviešanai un bioloģiskās lauksaimniecības platību palielināšanai.
A levy on pesticide products should be equated as one of the measures to finance the implementation of general and crop-specific methods and practices of Integrated Pest Management and the increase of land under organic farming .
Neķīmisko metožu izmatošanas veicināšana nav jāierobežo, attiecinot to tikai uz vispārējiem IAA standartiem, bet tā ir jāattiecina arī uz bioloģisko lauksaimniecību un integrētās augu aizsardzības kultūrspecifiskajiem standartiem.
The promotion of non-chemical methods should not be restricted to promoting general standards of IPM but also include organic farming and crop-specific standards of IPM.
Nodevas/nodokļa ieviešana par pesticīdu lietošanu ir veiksmīgs veids, lai mazinātu pesticīdu lietošanu daudzās Eiropas valstīs.
A tax/levy on pesticides has been found a successful way to fund measures for pesticide reduction in many European countries.
Dalībvalstīm ir jādod iespēja izvēlēties starp dažādām nodokļu/nodevu sistēmām, lai tās varētu izvēlēties vispiemērotāko savām vajadzībām.
Member States should be given a choice of different tax/levy systems in order for them to choose the most suitable to their needs.
Ekonomiskie instrumenti parasti ir visefektīvākais veids riska mazināšanai attiecībā uz vidi.
Economic instruments are generally the most effective tools in reducing environmental risks.
(14a) Princips „maksā piesārņotājs” ir jāpiemēro, ņemot vērā izmaksas, kas saistītas ar šīs direktīvas īstenošanu.
(14a) The polluter pays principle should be applied with regard to the costs linked to implementing this Directive.
Tādēļ dalībvalstīm ir jāņem vērā nodeva par pesticīdu lietošanu, lai nodrošinātu finansējumu valsts rīcības plānu īstenošanai.
A levy on pesticide products should therefore be considered by the Member States in order to finance the implementation of their national action plans.
Ir jāpastiprina ražotāju atbildība par ārējām izmaksām, kas saistītas ar pesticīdu lietošanu.
The producers' responsibility for external costs of pesticide use should be strengthened.
Ar nodevu/nodokli par pesticīdu lietošanu ir jāsniedz dalībvalstīm iespēja, panākts pesticīdu lietojuma samazināšanos un jārada īpaši ienākumi, lai segtu ar valsts rīcības plānu īstenošanu saistītās izmaksas.
A levy/tax on pesticide products should be an option for the member states for achieving use reduction and for creating specific income in order to cover the costs linked to the National Action Plans.
(15) Ir nepieciešams izvērtēt progresu, kas ir sasniegts, samazinot pesticīdu lietošanas radīto risku un negatīvo ietekmi uz cilvēka veselību un vidi.
(15) It is necessary to measure the progress achieved in the reduction of risks and adverse impacts from pesticide use for human health and the environment.
Tam piemērotākais līdzeklis ir saskaņoti riska indikatori, kurus nosaka Kopienas līmenī.
Appropriate means are harmonised risk indicators that will be established at Community level.
Dalībvalstīm šie indikatori ir jāizmanto riska vadības pasākumiem valsts līmenī un ziņojumu sniegšanai, savukārt Komisija indikatorus izmantotu aprēķinos par sasniegto Kopienas līmenī.
Member States should use those indicators for risk management at national level and for reporting purposes, while the Commission should calculate indicators to evaluate progress at Community level.
Līdz brīdim, kad kopēji indikatori būs pieejami, dalībvalstīs jāatļauj individuālu valsts indikatoru izmantošana.
Until common indicators are available, Member States should be entitled to use their national indicators.