natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ir jānodrošina monitoringa punktu salīdzināmība ,
It is necessary to ensure that the monitoring points are comparable.
IV pielikuma 1. punkta 2. apakšpunkta b) daļa
Annex IV, point 1.2 (b)
b) lai izvairītos no novirzēm tendenču noteikšanā, visus mērījumus , kas ir zem kvantitatīvās noteikšanas robežas, aprēķinos neņem vērā ;
(b) in order to avoid bias in trend identification, all measurements below the limit of quantification shall be eliminated for the calculation.
b) lai izvairītos no novirzēm tendenču noteikšanā, visiem tiem mērījumiem , kas ir zem kvantitatīvās noteikšanas robežas, aprēķinos piešķir vērtību, kas ir vienāda ar pusi no minētās kvantitatīvās noteikšanas robežas ;
(b) in order to avoid bias in trend identification, all measurements below the limit of quantification shall be assigned a value of half the quantification limit for the calculation .
IV pielikuma 1. punkta 2. apakšpunkta c) daļa
Annex IV, point 1.2 (c), introduction
c) datu vērtību minimālais skaits un laikrindu minimālais ilgums ir noteikts turpmāk dotajā tabulā.
(c) the minimum number of data values and the minimum length of time series are laid down in the following table.
Laikrindas nepārsniedz 15 gadus;
The time series shall not exceed 15 years.
Laikrindas nepārsniedz sešus gadus;
The time series shall not exceed six years.
IV pielikuma 1. punkta 2. apakšpunkta c) daļas tabulas otrās ailes pirmā rinda
Annex IV, point 1.2 (c), Table, Column 2, Row 1
Monitoringa Minimālais gadu biežums skaits
Monitoring Minimum number frequency of years
Reizi gadā 8
Annual 8
Reizi gadā 6
Annual 6
Monitoringa Maksimālais gadu
frequency number of years
biežums skaits
Annual 15
Reizi gadā 15
Half-yearly 15
Reizi pusgadā 15
Quarterly 15
Reizi gadā 6
Half-yearly 6
Reizi pusgadā 6
Quarterly 6
Īpašu tendenču novērtēšanu veic attiecīgajām piesārņojošām vielām gruntsūdens tilpēs, kuras ietekmē stacionārie piesārņojuma avoti, tostarp vēsturiskie stacionārie avoti, lai pārbaudītu, vai mutuļi no piesārņotām vietām neizplatās ārpus kāda noteikta apgabala un nepasliktina gruntsūdens tilpes ķīmiskās kvalitātes rādītājus.
1.4 Specific trend assessment shall be carried out for relevant pollutants in bodies of groundwater that are affected by point sources of pollution, including historical point sources, in order to verify that plumes from contaminated sites do not expand over a defined area and deteriorate the chemical status of the groundwater body.
Šajā gadījumā atskaites punkti atbilst monitoringa programmas sākumam.
In this case, the reference points shall correspond to the start of the monitoring programme.
Ja ir dati, kas ir iegūti pirms monitoringa programmas sākuma, tie ir jāizmanto atskaites punktu noteikšanai saistībā ar tendenču maiņas sākuma punkta noteikšanu.
If data obtained earlier than the start of the monitoring programme exist, they should be used for establishing the reference points for the identification of the starting point for trend assessment.
IV pielikuma 1. punkta 6.a apakšpunkts (jauns)
Annex IV, point 1.6 a (new)
1.6.a Veicot mērījumus gruntsūdens tilpēs, dalībvalstis sadarbībā ar struktūrām, kas atbild par upju baseinu apgabaliem, nosaka ūdens nesējslāņa ūdens līdzsvaru un līmeni, izmantojot atbilstīgus rādītājus, kas definēti, pamatojoties uz vēsturiskiem datiem un šim nolūkam izveidotiem monitoringa tīkliem.
1.6.a When quantifying groundwater bodies the Member States - in cooperation with the bodies responsible for river basin districts - shall determine an aquifer’s water balance and level by using appropriate indicators defined on the basis of historical data and the monitoring networks developed for the purpose.
Attiecībā uz tendenču maiņu galvenā uzmanība jāpievērš tendencēm, kas rada kaitējuma risku saistītām ūdens ekosistēmām, tieši atkarīgām virszemes ekosistēmām, cilvēku veselībai vai ūdens vides likumīgai izmantošanai.
2.1 Trend reversals shall be focused on trends which present a risk of harm to associated aquatic ecosystems, directly dependent terrestrial ecosystems, human health or legitimate uses of the water environment.
Procedūru tendenču maiņas sākuma punkta noteikšanai nosaka, ņemot vērā noteiktu laika posmu un pamatojoties vismaz uz tiem monitoringa datiem, kas ir apkopoti saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 8. pantu.
2.2 The procedure for identifying the starting point for a trend reversal shall be established on a time basis, and at the minimum on the basis of monitoring data collected in accordance with Article 8 of Directive 2000/60/EC.
Mērīšanas vērtību minimālais skaits un laikrindu minimālais ilgums tendenču maiņas analīzei pa gadiem saskaņā ar šā pielikuma 1.2. punkta c) apakšpunktu ietver izvēlēto monitoringa biežumu un ir atkarīgs tā, kā arī ir noteikts turpmāk dotajā tabulā.
2.3 The minimum number of measurement values and the minimum length of time series for the analysis of trend reversal in years includes and depends on the selected monitoring frequency according to paragraph 1.2 item (c) of this Annex and is laid down in the following table.
Laikrindas nepārsniedz 30 gadus.
The time series shall not exceed 30 years.
Laikrindas nepārsniedz sešus gadus.
The time series shall not exceed six years.
IV pielikuma 2. punkta 3. apakšpunkta tabulas otrās ailes pirmā rinda
Annex IV, point 2.3, Table, Column 2, Row 1
Reizi gadā 14
Annual 14
IV pielikuma 2. punkta 3. apakšpunkta tabulas trešā aile
Annex IV, point 2.3, Table, Column 3
Monitoringa Maksimālais gadu
Monitoring Maximum
biežums skaits
frequency number of years
Reizi gadā 30
Annual 30
Reizi pusgadā 30
Half-yearly 30
Reizi ceturksnī 30
Quarterly 30
Reizi pusgadā 6
Half-yearly 6
Reizi ceturksnī 6
Quarterly 6
Tendences maiņa notiek tad, ja pirmā daļā tendences līkne ir pozitīva un otrajā daļā — negatīva.
2.4 There is a trend reversal if in the first section the slope of the trend line is positive, and in the second section negative.
Lai tendenču maiņu varētu ticami novērtēt, nodrošina, ka vērtību skaits pirms un pēc pārtraukuma laikrindās ir atbilstošs monitoringa biežumam.
To allow for a reliable assessment of the trend reversal, it shall be ensured that the number of values before and after the break in the time series is adequate to the monitoring frequency .
Grozījums neattiecas uz tekstu latviešu valodā.
Does not affect the English version.
Ja ir dati, kas ir iegūti pirms monitoringa programmas sākuma, tie ir jāizmanto atskaites punktu noteikšanai saistībā ar tendenču maiņas sākuma punkta noteikšanu.
2.6 If data obtained earlier than the start of the monitoring programme exist, they should be used for establishing the reference points for the identification of the starting point for trend reversal.
Ievērojot Reglamenta 48. panta 3. punktu, iesniedza
pursuant to Rule 48(3) of the Rules of Procedure
Atvasinātās Grunstūdeņu direktīvas mērķis ir kopā ar 2000. gadā pieņemtās Pamatdirektīvas par ūdeni noteikumiem līdz 2015. gadam panākt gruntsūdeņu ķīmiskās kvalitātes labus rādītājus, kā arī saglabāt gruntsūdeņus tīrus.
The aim of the Groundwater Daughter Directive is, in conjunction with the provisions of the Water Framework Directive adopted in 2000, to achieve good groundwater chemical status by 2015 and to keep clean groundwater clean.
Atzinuma sagatavotāja uzskata, ka šo mērķi var sasniegt tikai, nosakot visai Eiropai vienotus standartus attiecībā uz Komisijas priekšlikuma III pielikumā uzskaitītajām vissvarīgākajām piesārņojošām vielām un rādītājiem.
In the draftswoman's opinion, this goal can only be achieved by laying down uniform standards throughout Europe for the most important pollutants and indicators, as listed in Annex III in the Commission proposal.
Komisijas ar savu pieeju, ar kuru tā ierosina noteikt robežvērtības Eiropas līmenī attiecībā uz nitrātiem un augu aizsardzības produktiem, atbalsta šo novērtējumu.
The approach adopted by the Commission of proposing European limit values for nitrates and plant protection products backs up this assessment.
Līdz ar to nav saprotams, kāpēc šo pieeju neparedz piemērot arī attiecībā uz citām svarīgām zināmām piesārņojošām vielām.
It is therefore incomprehensible that this approach is not also to apply to all other important known pollutants.
Tā kā ar šiem tiesību aktiem nosaka attīstības virzienu tuvākajās desmitgadēs, pēc atzinuma sagatavotājas domām, visā Eiropā obligāti ir jābūt vienotiem gruntsūdeņu kvalitātes standartiem attiecībā uz gruntsūdeņu ķīmiskās kvalitātes labu rādītāju definēšanu un monitoringu.
As this legislation sets the course for the coming decades, it is imperative, in the draftswoman's opinion, that there should be uniform groundwater quality standards throughout Europe with regard to the definition and monitoring of good groundwater chemical status.
rŪPNIECĪBAS, PĒTNIECĪBAS UN ENERĢĒTIKAS KOMITEJAS ATZINUMS
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy
Vides, sabiedrības veselības un patērētāju nekaitīguma komitejai
for the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety
ĪSS PASKAIDROJUMS
SHORT JUSTIFICATION
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteju savā ziņojumā iekļaut šādus grozījumus:
The Committee on Industry, Research and Energy calls on the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, as the committee responsible, to incorporate the following amendments in its report:
OV vēl nav publicēts.
OJ C ... / Not yet published in OJ.
5) ir jāizstrādā kvalitātes standarti, robežvērtības un vērtēšanas metodes, lai noteiktu gruntsūdens tilpju ķīmiskā stāvokļa izvērtēšanas kritērijus;
(5) Quality standards, threshold values, and assessment methods should be developed in order to provide criteria for the assessment of the chemical status of bodies of groundwater.
5) dalībvalstīm saskaņā ar valstu un reģionālajiem nosacījumiem ir jāizstrādā kvalitātes standarti, robežvērtības un vērtēšanas metodes, lai noteiktu tilpju ķīmiskā stāvokļa izvērtēšanas kritērijus;
(5) The Member States should develop quality standards, threshold values, and assessment methods in the light of national and regional conditions in order to provide criteria for the assessment of the chemical status of bodies of groundwater.
7a) ja iespējams, dalībvalstīm jāizmanto esošās statistiskās procedūras, ja tās atbilst starptautiskiem standartiem un veicina monitoringa rezultātu ilgtermiņa salīdzināmību starp dalībvalstīm;
(7a) Where possible, the Member States should make use of existing statistical procedures, so long as these are in accordance with international standards and contribute to the long-term comparability among Member States of the results of monitoring.
1. panta 2. daļa
Article1, subparagraph 2
Šajā direktīvā ir arī prasība novērst vai ierobežot piesārņojošu vielu netiešu iepludināšanu gruntsūdenī.
This Directive also establishes a requirement to prevent or limit indirect discharges of pollutants into groundwater.
c) tādu pasākumu programma, kuri dalībvalstīm jāpieņem, lai novērstu vai ierobežotu piesārņojošu vielu netiešu iepludināšanu gruntsūdenī.
(c) a programme of measures to be taken by Member States in order to prevent or limit indirect discharges of pollutants into groundwater.
1. panta 2.a daļa (jauna)
Article 1, paragraph 2 a (new)
Šī direktīva, kas pilnveido Direktīvu Nr. 2000/60/EK, balstās uz pieņēmumu, ka dalībvalstis un varas iestādes, kuras ir atbildīgas par ilgtspējīgu ūdens resursu pārvaldību, veiks visus nepieciešamos pasākumus, lai raksturotu un pārskatītu pazemes ūdens tilpju stāvokli.
This Directive, which is a further development of Directive 2000/60/EC, presupposes that the Member States and authorities responsible for the sustainable management of water resources will take all necessary measures to characterise and review the state of underground water bodies.
Šie pasākumi, kas izklāstīti Direktīvas Nr. 2000/60/EK II pielikumā (2. punktā), IV un V pielikumā, ietver gruntsūdeņu tilpju atrašanās vietu un robežu, to ģeoloģiskā un hidroloģiskā raksturojuma, to atjaunošanās un uzlabošanās spēju, sateces baseina, ūdens ieguves vietu, kā arī pārmērīgas izmantošanas risku un piesārņojuma noteikšanu.
These measures, set out in Annexes II (Point 2), IV and V of Directive 2000/60/EC, include identifying the location and boundaries of the groundwater bodies, and their geological and hydrological characteristics, capacity for recharge and recuperation, catchment areas, abstraction points and risks of overexploitation and pollution.
1. “robežvērtība” ir piesārņojošas vielas pieļaujamā maksimālā koncentrācija gruntsūdenī, pēc kuras pārsniegšanas gruntsūdens tilpes vai gruntsūdens tilpju ķīmisko stāvokli var raksturot kā sliktu;
1. ‘threshold value’ means a concentration limit for a pollutant in groundwater, exceedance of which would cause a body of groundwater or groundwater bodies to be characterised as having poor chemical status.
1. “robežvērtība” ir piesārņojošas vielas pieļaujamā maksimālā koncentrācija gruntsūdenī, pēc kuras pārsniegšanas gruntsūdens tilpes vai gruntsūdens tilpju ķīmisko stāvokli var raksturot kā sliktu un kuru nosakot ņemts vērā šīs piesārņojošās vielas fona līmenis dabā ;
1. ‘threshold value’ means a concentration limit for a pollutant in groundwater, exceedance of which would cause a body of groundwater or groundwater bodies to be characterised as having poor chemical status , and which takes into account the natural background level of that pollutant .
2. “ievērojams un ilgstošs piesārņojošas vielas koncentrācijas pieaugums” ir statistiski nozīmīgs piesārņojošas vielas koncentrācijas pieaugums salīdzinājumā ar koncentrācijas līmeni, ko noteica, sākot Direktīvas Nr. 2000/60/EK 8. pantā minēto uzraudzības programmu un ņemot vērā kvalitātes standartus un robežvērtības;
2. ´significant and sustained upward trend’ means any statistically significant increase of concentration of a pollutant as compared to concentrations measured at the start of the monitoring programme referred to in Article 8 of Directive 2000/60/EC, taking into consideration quality standards and threshold values.
2. “ievērojams un ilgstošs piesārņojošas vielas koncentrācijas pieaugums” ir statistiski nozīmīgs piesārņojošas vielas koncentrācijas pieaugums salīdzinājumā ar koncentrācijas līmeni, ko noteica, sākot Direktīvas Nr. 2000/60/EK 8. pantā minēto uzraudzības programmu un ņemot vērā kvalitātes standartus, robežvērtības un to atšķirības, kas izriet no dabas apstākļiem;
2. ´significant and sustained upward trend’ means any statistically significant increase of concentration of a pollutant as compared to concentrations measured at the start of the monitoring programme referred to in Article 8 of Directive 2000/60/EC, taking into consideration quality standards , threshold values and variations resulting from natural conditions.
Pamatojoties uz īpašību analīzes procesu, kas jāveic atbilstīgi Direktīvas Nr. 2000/60/EK 5. pantam un II pielikuma 2. iedaļas 1. un 2. apakšiedaļai, un saskaņā ar šīs direktīvas II pielikumā aprakstīto procedūru, kā arī ņemot vērā ekonomiskās un sociālās izmaksas, dalībvalstīm līdz 2005. gada 22. decembrim jānosaka robežvērtības visām piesārņojošām vielām, kuras katras dalībvalsts teritorijā ir noteiktas kā vielas, kas palielina izmaiņas apdraudēto gruntsūdens tilpju vai gruntsūdens tilpju grupas ķīmiskajā sastāvā.
On the basis of the characterisation process to be carried out under Article 5 of Directive 2000/60/EC and under sections 2.1 and 2.2 of Annex II thereto, in accordance with the procedure described in Annex II to this Directive, and taking account of the economic and social costs, Member States shall, by 22 December 2005, establish threshold values for each of the pollutants, which within their territory have been identified as contributing to the characterisation of bodies or group of bodies of groundwater as being at risk.
Dalībvalstis nosaka piesārņojošu vielu robežvērtības vismaz tām piesārņojošām vielām, kas minētas šīs direktīvas III pielikuma A 1. un A 2. daļā.
Member States shall as a minimum establish threshold values for the pollutants referred to in parts A.1 and A.2 of Annex III to this Directive.
Šīs robežvērtības izmanto arī, lai saskaņā ar Direktīvas Nr. 2000/60/EK 5. panta 2. punktu veiktu gruntsūdens stāvokļa pārskatu.
These threshold values shall inter alia be used for the purposes of carrying out the review of groundwater status as provided for in Article 5.2 of Directive 2000/60/EC.
Pamatojoties uz īpašību analīzes procesu, kas jāveic atbilstīgi Direktīvas Nr. 2000/60/EK 5. pantam un II pielikuma 2. iedaļas 1. un 2. apakšiedaļai un saskaņā ar šīs direktīvas II pielikumā aprakstīto procedūru, kā arī ņemot vērā ekonomiskās un sociālās izmaksas un jaunākos zinātniskos pierādījumus , dalībvalstīm līdz 2005. gada 22. decembrim jānosaka robežvērtības visām piesārņojošām vielām, kuras katras dalībvalsts teritorijā ir noteiktas kā vielas, kas palielina izmaiņas apdraudēto gruntsūdens tilpju vai gruntsūdens tilpju grupas ķīmiskajā sastāvā.
On the basis of the characterisation process to be carried out under Article 5 of Directive 2000/60/EC and under sections 2.1 and 2.2 of Annex II thereto, in accordance with the procedure described in Annex II to this Directive, and taking account of the economic and social costs and the latest scientific evidence, Member States shall, by 22 December 2005, establish threshold values for each of the pollutants, which within their territory have been identified as contributing to the characterisation of bodies or group of bodies of groundwater as being at risk.
Šīs robežvērtības var noteikt visai dalībvalsts teritorijai, atsevišķam upes baseina apgabalam, gruntsūdens tilpei vai tilpju grupai.
Those threshold values can be established at the national level, at the level of the river basin district or at the level of body or group of bodies of groundwater.
Šīs robežvērtības var noteikt visai dalībvalsts teritorijai, atsevišķam apdraudētam baseina apgabalam, apdraudētai gruntsūdens tilpei vai tilpju grupai.
Those threshold values can be established at the national level, at the level of the river basin district or at the level of body or group of bodies of groundwater identified as being at risk .
Ja dalībvalstis nespēj panākt vienošanos, tās saskaņā ar Direktīvas Nr. 2000/60/EK 12. pantu var iesniegt jautājumu Komisijai, kura jāsniedz atbilde sešu mēnešu laikā.
Should the Member States be unable to reach agreement, they may submit the problem, pursuant to Article 12 of Directive 2000/60/EC to the Commission, which shall have six months to reply..
Lai identificētu tendences un tendenču maiņas sākuma punktus, dalībvalstu rīcībā jābūt monitoringa programmām, kā noteikts Direktīvas Nr. 2000/60/EK 8. pantā, lai pārraudzītu visas vietas, kur ūdeni iegūst lietošanai pārtikā un lauksaimniecībā, it īpaši tās ieguves vietas, kas apgādā vairāk nekā 50 personas, veikt to uzskaiti un iekļaut tās pārredzamā un pieejamā reģistrā.
In order to identify trends and define starting points for reversing such trends, the Member States must have monitoring programmes, as laid down in Article 8 of Directive 2000/60/EC, to monitor all extraction points of water for human and agricultural consumption, in particular extraction points for more than 50 people, make an inventory of them and list them in a transparent and accessible register.
Saskaņā ar šīs direktīvas IV pielikumu dalībvalstis identificē ikvienu ievērojamu un ilgstošu gruntsūdens tilpēs vai tilpju grupās konstatēto piesārņojošo vielu koncentrācijas pieauguma tendenci un precizē sākuma punktu šīs tendences novēršanai.
Member States shall identify any significant and sustained upward trend of concentrations of pollutants found in bodies of groundwater, or groups of bodies, and define the starting point for reversing that trend, in accordance with Annex IV to this Directive.
Saskaņā ar šīs direktīvas IV pielikumu dalībvalstis identificē ikvienu ievērojamu un ilgstošu gruntsūdens tilpēs vai tilpju grupās konstatēto piesārņojošo vielu koncentrācijas pieauguma tendenci, kas rodas cilvēku darbības rezultātā , un precizē sākuma punktu šīs tendences novēršanai.
Member States shall identify any significant and sustained upward trend of concentrations of pollutants found in bodies of groundwater, or groups of bodies, resulting from the impact of human activity and define the starting point for reversing that trend, in accordance with Annex IV to this Directive.
Atbilstīgi virszemes ūdeņu un gruntsūdeņu integrētas pārvaldības principam kompetentās iestādes uzrauga jebkādu iespējamu ūdens nesējslāņu pārmērīgu izmantošanu un ūdenslīmeņa pazemināšanās iespaidu uz piesārņojošu vielu koncentrāciju gruntsūdenī, mitrzemēm un aizsargājamiem apgabaliem, kā arī, ja nepieciešams, ierosina attiecīgās tilpes vai gruntsūdeņu mākslīgu uzpildīšanu.
In line with the principle of integrated management of surface water and groundwater, the competent authorities shall monitor any possible overexploitation of aquifers and the effects of lowering of the water table on concentrations of pollutants in groundwater, on wetlands and protected areas, and if necessary propose artificial recharging of the relevant body of groundwater.
6. panta 1. daļa
Article 6, paragraph 1
Papildus Direktīvas Nr. 2000/60/EK 11. panta 3. punktā minētajiem galvenajiem pasākumiem dalībvalstis nodrošina, ka katras upes baseina apgabalam paredzētajā pasākumu programmā ir iekļauti pasākumi, lai novērstu jebkādu šīs direktīvas VIII pielikumā no 1. līdz 6. punktam minēto piesārņojošo vielu netiešu izplūdi gruntsūdenī.
In addition to the basic measures set out in Article 11(3) of Directive 2000/60/EC, Member States shall ensure that the programme of measures for each river basin district includes the prevention of indirect discharges to groundwater of any of the pollutants referred to in points 1 to 6 of Annex VIII to that Directive.
Dalībvalstis veicina, ka Direktīvas Nr. 2000/60/EK 14. pantā noteiktajā sabiedrības informēšanas un apspriešanās procesā piedalās gan personas, kas izsaka ierosinājumus, gan darbinieki, kuri atbildīgi par cilvēku darbību un apdzīvoto apgabalu paplašināšanos, lai viņi zinātu, kādas ekonomiskās sekas var būt viņu ekonomiskajām aktivitātēm, patērējot un izmantojot gruntsūdeņus.
The Member States shall encourage those initiating and responsible for development of human activity and expansion of inhabited areas to participate in the public information and consultation process set out in Article 14 of Directive 2000/60/EC, in order that they be made aware of the future impact of their economic activities on the consumption and use of groundwater.
Dalībvalstis nodrošina, ka šī informācija ir atklāti pieejama, lai iegūtu sabiedrības atsauksmes un nodrošinātu tās izpratni par izmantošanas koncesijām un ūdens nesējslāņu stāvokli.
The Member States shall ensure that this information is made available to the public in order to obtain their comments and ensure their awareness of concessions for exploitation and the state of the aquifers.
Saskaņā ar Direktīvas Nr. 2000/60/EK 9. pantu dalībvalstis veic pasākumus, lai piesārņotājiem paziņotu izmaksas par gruntsūdeņu piesārņošanu.
Pursuant to Article 9 of Directive 2000/60/EC, the Member States shall take measures to pass on the costs of ground water pollution to the polluters.
Ja produkcijas ražošana vai iekšējā tirgū pārdotu ražojumu izmantošana ir piesārņojuma avots, Komisija uzņemas iniciatīvas, lai noteiktu atbilstīgu un taisnīgu maksu par šāda piesārņojuma avotu.
Where the production or use of products traded on the internal market is the source of the pollution, the Commission shall take initiatives with a view to setting an appropriate and fair charge on the source of such pollution.
8. panta 1.a daļa (jauna)
Article 8, paragraph 1 a (new)
Lai noteiktu perspektīvās rūpnieciskās un urbānās attīstības teritorijas, kā arī nodrošinātu tendenču maiņas drošību un kvalitāti, ir svarīgi, ka dalībvalstis, ņemot vērā Inspire programmas attīstību, izstrādā vienotu metodoloģiju ūdens nesējslāņu reģistriem.
In order to identify areas of future industrial and urban development and ensure the security and quality of trend reversals, it is important that the Member States establish a joint methodology to register aquifers with a view to the development of the Inspire programme.