natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komisijas lēmums apvienot politiku vides, zivsaimniecības, kuģniecības, transporta, lauksaimniecības un reģionālās attīstības jomā vienotā politikā ir dinamiska atbilde problēmai, uz kuru attiecas direktīva par jūras vides stratēģiju.
The Commission's decision to consolidate policies in the fields of the environment, fisheries, shipping, transport, agriculture, research and regional development into a common framework is a dynamic response to the problem covered by the marine strategy directive.
Ieteiktās direktīvas ietekmes novērtējumā
The impact assessment
SEC (2005)1290 tiek secināts, ka jūras vides piesārņotība sauszemes un jūras darbību rezultātā galu galā tieši un netieši ietekmē zivsaimniecību.
SEC(2005)1290 . for the proposed directive concluded that marine pollution from land and marine activities ultimately has a direct and indirect effect on fisheries.
Jūras vides piesārņotība jo īpaši pārveido jūras ekosistēmu sastāvu, mainot to bioloģiskās sastāvdaļas un barības ķēdes dažādos posmus un tādējādi ietekmējot to zivju populāciju.
In particular, marine pollution is transforming the composition of marine ecosystems, changing their biological components and the various stages of the food chain and, thereby, affecting their fish populations.
Līdzīgā veidā noteiktu piesārņotāju izraisītā ūdens piesārņotība ietekmē zivju veselību un reproduktīvās spējas un, kas ir vēl sliktāk, cilvēku veselību kaitīgo zivju iespējamā patēriņa dēļ.
Similarly, pollution of the waters by certain pollutants affects the health and reproduction of fish and, even worse, has an impact on human health owing to the possible consumption of contaminated fish.
Līdzīgi rezultāti, kas saistīti ar lauksaimniecības, rūpnieciskajiem un sadzīves atkritumiem, tika iegūti attiecībā uz Baltijas jūru, Melno jūru, Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļu un Vidusjūru.
Similar results are obtained for the Baltic Sea, the Black Sea, the north-east Atlantic Ocean and the Mediterranean Sea owing to agricultural, industrial and urban waste.
Īpaši nozīmīgu jūras ekosistēmu degradāciju izraisa naftas noplūdes, kam par cēloni ir aizvien pieaugošais negadījumu skaits jūrā.
There is particularly substantial degradation of marine ecosystems caused by oil spills as a result of the increased number of accidents at sea.
Ļoti daudzos gadījumos naftas plankumu dēļ zveja piekrastes zonā tiek pilnībā pārtraukta uz ilgu laiku.
On a considerable number of occasions, fishing in coastal areas is completely suspended for long periods of time because of oil slicks.
Līdz ar to izmaksas, ko izraisa zivsaimniecība un ar to saistītās darbības, ir ļoti augstas.
Consequently, the cost to fisheries and its dependent activities is severe.
Šajā nozarē nodarbinātie lūdz uzsākt darbības.
It is a fact that those employed in that sector are now calling for action.
Tomēr, ņemot vērā, ka jūra pēc būtības ir pārrobežu vide, ir neiespējami panākt labu jūras vides stāvokli , politiku īstenojot tikai Kopienas līmenī; pasākumi jāveic arī reģionālajā līmenī.
However, owing to the transboundary nature of the sea, it is not possible to achieve good environmental status of the marine environment by implementing policies at Community level alone; measures must also be taken at regional level.
Visām iesaistītajam valstīm ir jāsadarbojas, lai koordinētu pasākumus un saskaņotu politiku, ko tās īsteno to jūras vides reģionos.
All the States involved must cooperate to coordinate their efforts and harmonise the policies which they implement in their marine regions.
Ņemot vērā katra reģiona specifiskās īpašības, šādas sadarbības procesā jāapkopo bioloģiskie dati saskaņā ar kopīgajiem standartiem, ja vien tas iespējams.
In the process of such cooperation and, taking account of the particular features of each region, biological data must be collected, as far as possible, in accordance with common standards.
Tādējādi tiks izveidots ļoti detalizēts katra reģiona vajadzību novērtējums, pētniecības rezultātu salīdzinājums un stratēģijas ietekmes labāks novērtējums.
This will produce a highly detailed assessment of the needs of each region, a comparison of research findings and a better evaluation of the impact of the Strategy.
Vēl viens svarīgs jautājums, kas jāizskata, ir to pasākumu, kuri jāveic saskaņā ar stratēģiju, finansēšanas metode.
Another important point to be examined is the method of funding the measures under the Strategy.
Ir novērtēts, ka administratīvie izdevumi pirmo divu gadu laikā būs EUR 90 miljoni gadā, toties pēc pirmajiem diviem gadiem izmaksas samazināsies līdz EUR 70 miljoniem gadā.
It has been estimated that administrative expenditure for the first two years will amount to € 90 million annually while, after the first two years, the cost will fall to € 70 million annually.
Diskusijas izraisa tas, ka nav minēta pasākumu, kas jāuzsāk dalībvalstīm, finansēšanas metode.
The fact that there is no reference to the method of funding measures to be taken by the Member States is a point of contention.
Visbeidzot, īpaša attieksme būs pret tiem jūras vides reģioniem, kuru stāvoklis izraisa vislielākās bažas.
Finally, the most sensitive marine regions will have to be handled with particular care.
Dalībvalstīm, kas veic darbības šajos reģionos, iespējams, arī turpmāk būs jāīsteno pētījumi, kuri būs plašāki par šajā direktīvā noteiktajiem, izraisot arī lielākas izmaksas.
Member States operating in these regions will probably need to carry out further studies on a wider scale than that laid down in this directive, which will also involve greater cost.
Ņemot vērā jūras un okeāna daudzveidības ieguldījumu ekonomiskajā attīstībā un sociālajā uzplaukumā, jūras vides stratēģijas īstenošana ir būtiska.
The contribution of marine and ocean biodiversity to economic development and social prosperity makes it essential to develop the marine environment strategy.
Stratēģijas ietekmes novērtējums liecina par to, ka zivsaimniecību tieši ietekmē daudzējāda cilvēka darbību izraisīta piesārņotība.
The impact assessment for the Strategy shows that fisheries are directly affected by multiple marine pollution caused by human activity.
Tāpēc jāuzsver kopējās zivsaimniecības politikas un stratēģijas savstarpējā atkarība.
Consequently, interdependence of the common fisheries policy and the Strategy should be accentuated.
Šai direktīvai jākļūst par pamatu turpmākajai Kopienas politikai attiecībā uz jūras vidi.
This directive should constitute the basis for future Community policies on the marine environment.
Ņemot vērā Eiropas jūras vides reģionu dažādību, ir svarīgi, lai stratēģija paredzētu elastību attiecībā uz iesaistītajām dalībvalstīm.
It is important that the Strategy provides flexibility in the States involved owing to the diverse nature of the European marine regions.
Tomēr būtu ieteicams pieņemt kopīgus standartus attiecībā uz bioloģisko datu apkopošanu.
However, it is appropriate to adopt common standards for collecting biological data.
Jūras izpētei šajā sakarā būs nozīmīga loma.
Marine research will be instrumental in this respect.
Ir nepieciešami arī noteikti pasākumi, lai uzraudzītu stratēģijas īstenošanu un novērtētu rezultātus, kas palīdzētu sasniegt galamērķi, t.i., panākt labu jūras vides stāvokli līdz 2021. gadam.
Concerted efforts are also needed to monitor the implementation of the Strategy and to evaluate the results in order to achieve the ultimate objective, i.e. good environmental status of the marine environment by 2021.
Visbeidzot jāuzsver, ka viens no kopējās zivsaimniecības politikas galvenajiem uzdevumiem ir sasniegt līdzsvaru starp mērķiem zivsaimniecības un vides nozarē.
Finally, it should be stressed that one of the basic objectives of the common fisheries policy is to achieve a balance between fisheries and environmental goals.
Šis trauslais līdzsvars jāņem vērā jebkurā Kopienas politikas jomā, kas ietekmē zvejniecību, un tas ir princips, kas ar šīs stratēģijas palīdzību nekavējoties jāpiemēro.
This delicate balance should be taken into account in every Community policy which affects fisheries, a principle to be applied immediately by this Strategy:
Zivsaimniecības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteju savā ziņojumā iekļaut šādus grozījumus:
The Committee on Fisheries calls on the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, as the committee responsible, to incorporate the following amendments in its report:
(3a) Pastāv nepieciešamība izstrādāt tādu tematisku stratēģiju attiecībā uz jūras vidi, kuras pamatā būtu integrēta pieeja un kurā, atkarībā no situācijas, būtu iekļauti kvalitatīvi un kvantitatīvi mērķi, kā arī darba grafiki, kas ļautu salīdzināt un novērtēt paredzētos pasākumus.
(3a) There is a need to define a thematic strategy on the marine environment - based on an integrated approach - which should include, as appropriate, qualitative and quantitative objectives and time schedules that will make it possible to compare and evaluate the measures provided for.
Turklāt uzmanība jāpievērš arī dažādu finanšu instrumentu pareizu izmantošanai un saistībai starp tiem, kā arī subsidiaritātes principam.
Consideration should also be given to the correct use of and links between the various financial instruments and the subsidiarity principle.
(3b) Stratēģijas izstrādei un īstenošanai jābūt virzītai uz ekosistēmas saglabāšanu.
(3b) The development and implementation of the strategy should be geared to the conservation of the ecosystem.
OV L 206, 22.7.1992., lpp.
OJ L 206, 22.7.1992, p.
2 OV L 327, 22.12.2000., lpp.
OJ L 327, 22.12.2000, p.
(4) Šo mērķu sasniegšanai nepieciešams pārskatāms un saskaņots tiesiskais regulējums, kas būtu saistīts ar kopējās zivsaimniecības politikas principiem un kas nodrošinātu rīcības kopējo satvaru un ļautu koordinēt veicamos pasākumus, kā arī integrēt tos ar pasākumiem, kas veicami atbilstīgi citiem Kopienas tiesību aktiem un starptautiskajiem nolīgumiem.
(4) In order to achieve those objectives, a transparent and coherent legislative framework is required, linked with the principles of the common fisheries policy, to provide an overall framework for action and to enable the action taken to be coordinated, and consistent, and properly integrated with action under other Community legislation as well as international agreements.
(4) Šo mērķu sasniegšanai nepieciešams pārskatāms un saskaņots tiesiskais regulējums, kas ietvertu laba vides stāvokļa definīciju un kas nodrošinātu rīcības kopējo satvaru un ļautu koordinēt veicamos pasākumus, kā arī integrēt tos ar pasākumiem, kas veicami atbilstīgi citiem Kopienas tiesību aktiem un starptautiskajiem nolīgumiem.
(4) In order to achieve those objectives, a transparent and coherent legislative framework is required, including a definition of good environmental status, to provide an overall framework for action and to enable the action taken to be coordinated, and consistent, and properly integrated with action under other Community legislation as well as international agreements.
(11b) Būtu jāņem vērā arī bioloģiskā daudzveidība un jūras pētījumu potenciāls saistībā ar dziļūdens vidi attālākajos reģionos, kā arī jāatbalsta zinātnisku pētījumu sagatavošana saskaņā ar specifiskām programmām, kas ļautu iegūt precīzāku informāciju par dziļūdens ekosistēmām.
(11b) Account should also be taken of biodiversity and the potential for marine research associated with deep-water environments off the outermost regions and support should be given, under specific programmes, for the drawing-up of scientific studies with a view to the improved characterisation of deep-water ecosystems .
Ir būtiski sniegt stimulu zinātnisku pētījumu īstenošanai, lai iegūtu precīzāku informāciju par dziļūdens ekosistēmām, no kurām daudzas ir pilnībā neizpētītas.
It is important to provide an incentive for the drawing-up of scientific studies with a view to the improved characterisation of deep-water ecosystems, many of which are completely unknown.
(13a) Kopienai vajadzētu radīt nepieciešamos apstākļus, kuri ļautu dalībvalstīm gūt labumu no to pētījumu kvalitātes un zināšanu kopuma, kas tiek radīts universitātēs, kurās tiek apgūtas jūras zinātnes.
(13a) The Community should create the necessary conditions to enable the Member States to benefit from the quality of research and the body of knowledge produced in universities dedicated to the study of marine sciences.
(13b) Atbalsts jūras vides pētījumiem ir jāparedz Septītajā pamatprogrammā par pētniecību un attīstību.
(13b) Support for research into the marine environment should be enshrined in the Seventh Framework Programme on research and development.
(16a) Pasākumu programmu plānošana, īstenošana un pārvaldība var būt saistīta ar ievērojamiem izdevumiem.
(16a) The planning, implementation and management of the programmes of measures may require considerable expenditure.
Ņemot vērā, ka pasākumu programmas ir veids, kā sasniegt direktīvas mērķus, Kopienai jāuzņemas daļa dalībvalstu izmaksu, kas rodas šo programma sagatavošanas, īstenošanas un saskaņošanas laikā.
Bearing in mind that the programmes of measures are the means of achieving the objectives of this Directive, the Community should contribute to Member States' expenditure during the preparation, implementation and coordination of those programmes.
Pasākumu programmas ir galvenais vieds, kā sasniegt direktīvas mērķus; to ietekmei ir nozīme visā Kopienā, un tādēļ ir jānodrošina, ka Kopiena uzņemas daļu no dalībvalstu izdevumiem.
The programmes of measures are the basic tool for achieving the objective of the Directive; they have an impact at Community level and, therefore, provision should be made for a Community contribution to the Member States' expenditure.
(30a) Ir būtiski segt šīs direktīvas īstenošanas ekonomiskās un sociālās izmaksas.
(30a) It is necessary to cover the economic and social costs of implementing this Directive .
Priekšmets un darbības joma
Subject-matter and scope
Šajā direktīvā „vides stāvoklis” ir vispārējais vides stāvoklis attiecīgā apgabala jūras ūdeņos, ņemot vērā tajos ietilpstošo jūras ekosistēmu struktūru, funkcijas un tajās notiekošos procesus, dabīgos fizioģeogrāfiskos un klimatiskos faktorus, kā arī fizikālos un ķīmiskos apstākļus, tostarp cilvēka darbības izraisītos apstākļus .
For the purposes of this Directive, “environmental status” means the overall state of the environment in marine waters, taking into account the structure, function and processes of the constituent marine ecosystems together with natural physiographic, geographic and climatic factors , as well as physical and chemical conditions including those resulting from human activities in the area concerned .
Šajā direktīvā „vides stāvoklis” ir vispārējais vides stāvoklis attiecīgā apgabala jūras ūdeņos, ņemot vērā tajos ietilpstošo jūras ekosistēmu struktūru, funkcijas un tajās notiekošos procesus, kā arī akustiskos, bioloģiskos, ķīmiskos, ģeoloģiskos, dabīgos fizioģeogrāfiskos, ģeogrāfiskos un klimatiskos faktorus, kuri mijiedarbojas un nosaka apstākļus jūras ekosistēmā,kā arī tās produktivitāti, kvalitāti un stāvokli .
For the purposes of this Directive, “environmental status” means the overall state of the environment in marine waters, taking into account the structure, function and processes of the constituent marine ecosystems together with acoustic, biological, chemical, geological, natural physiographic, geographic and climatic factors which interact and determine the condition, productivity, quality and state of the marine ecosystems .
Komponenti, apstākļi un faktori, kas jāņem vērā, iekļauj arī tos, ko izraisījusi cilvēka darbība.
The components, conditions and factors to be taken into account include those resulting from human activities.
„Labs vides stāvoklis” nozīmē stāvokli, kad attiecīgie Eiropas jūras ūdeņi atbilst visiem nosacījumiem, kas uzskaitīti Ia pielikumā.
"Good environmental status" means the point at which, in respect of the European marine waters in question, all of the conditions listed in Annex Ia exist in respect of those waters.
Šis grozījums paplašina to faktoru skaitu, kas jāņem vērā, novērtējot jūras vidi, turklāt tajā tiek uzsvērts, ka cilvēku darbības ārpus attiecīgā jūras reģiona arī var ietekmēt jūras vides stāvokli.
The amendment expands the factors to be taken into account when considering the marine environment and it emphasises that human activities outside the marine area concerned can have an impact on the status of the marine environment.
Visbeidzot ar šo grozījumu tiek ieviests laba vides stāvokļa apraksts, kas tiek paplašināts ieteiktajā jaunajā Ia pielikumā.
Finally, the amendment introduces a description of good environmental status that is then expanded upon in the proposed new Annex I(a)
Katra jūras vides reģiona stāvokļa novērtējums ir atkarīgs no datu apkopošanas, kā tas noteikts II pielikumā.
The assessment of the status of each marine region is dependent on the collection of data, as set out in Annex II.
Lai rezultāti būtu uzticami un salīdzināmi, novērtējums jāveic, pamatojoties uz kopīgiem standartiem.
The assessment should be made on the basis of common standards so that the conclusions are reliable and comparable.
19. panta 1. punkta 2.a apakšpunkts (jauns)
Article 19, paragraph 1, subparagraph 2 a (new)
Komisijai jāizpēta šīs direktīvas finansiālās sekas un līdzfinansēšanas iespējas, galveno uzmanību veltot reģioniem, kuru stāvoklis izraisa vislielākās bažas.
The Commission shall examine the financial implications of this Directive and the possibility of cofunding, giving priority to the most sensitive regions.
Tā kā Komisija jau ir saņēmusi visas pasākumu programmas, tā var novērtēt direktīvas finansiālās sekas un iespēju līdzfinansēt dalībvalstu pasākumus, it īpaši reģionos, kuru stāvoklis izraisa vislielākās bažas.
Having already received all the programmes of measures, the Commission is in a position to assess the financial implications of the Directive and the possibility of cofunding the Member States' measures, particularly in the most sensitive regions.
IVa nodaļas (jauna) 20.a pants (jauns)
Chapter IV a (new), Article 20 a (new)
IVa nodaļa
Chapter IVa
Finansēšanas mehānismi
Financing mechanisms
20.a pants
Article 20a
Programmas, ko sagatavojušas dalībvalstis, līdzfinansē Eiropas Savienība saskaņā ar finanšu instrumentiem, kas noteikti Ceturtajā Kopienas atbalsta shēmā.
The programmes drawn up by the Member States shall be co-financed by the EU in accordance with the financial instruments provided for in the Fourth Community Support Framework.
IVb nodaļas (jauna) 20.b pants (jauns)
Chapter IV b (new), Article 20 b (new)
IVb nodaļa
Chapter IVb
IVc nodaļa
Chapter IVc
20.c pants
Article 20c
Finansēšanas kritēriji
Financing criteria
Kopiena līdzfinansē dalībvalstu iesniegtās programmas, ņemot vērā šādus kritērijus:
The programmes submitted by the Member States shall be co-financed by the Community taking account of the following criteria:
a) dažādu dalībvalstu ekskluzīvās ekonomiskās zonas lielumu,
(a) size of the exclusive economic zones of the various Member States;
b) programmās iekļauto bioģeogrāfisko reģionu batimetriskās iezīmes un
(b) bathymetric features of the bio-geographic regions covered in the programmes; and
c) programmās ieteikto pasākumu sociālekonomisko ietekmi.
(c) socio-economic impact of the measures proposed in the programmes.
Ia pielikums (jauns)
Annex I a (new)
Ia pielikums
Annex Ia
„Laba vides stāvokļa” definīcijas pamatā ir ilgtspējīgas attīstības principi.
The definition of ‘good environmental status’ is based upon the principles of sustainable development.
Tā iekļauj, bet neaprobežojas ar šo principu:
It shall include, but shall not be restricted to, the following principle:
Komerciālos nolūkos izmantojamās zivju un čaulgliemju populācijas vajadzētu saglabāt bioloģiski drošā apjomā, un zvejas darbību ietekmi uz jūras vidi vajadzētu samazināt līdz minimumam.
Populations of commercially exploited fish and shellfish should remain within safe biological limits and the impact of fishing practices on the marine environment should be minimised.
Direktīvā būtu jāiekļauj „laba vides stāvokļa” definīcija.
"Good environmental status" should be defined within the Directive.
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras vides stratēģijas direktīva)
Proposal for a directive of the European Parliament and of the Council establishing a Framework for Community Action in the field of Marine Environmental Policy (Marine Strategy Directive)
Adamos Adamou , Georgs Andrejevs, Liam Aylward, Irena Belohorská, John Bowis, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, Martin Callanan, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Anne Ferreira, Karl-Heinz Florenz, Matthias Groote, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Jens Holm, Mary Honeyball, Marie Anne Isler Béguin, Caroline Jackson, Dan Jørgensen, Eija-Riitta Korhola, Urszula Krupa, Aldis Kušķis, Marie-Noëlle Lienemann, Linda McAvan, Marios Matsakis, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Péter Olajos, Vittorio Prodi, Guido Sacconi, Karin Scheele, Carl Schlyter, Horst Schnellhardt, Richard Seeber, Kathy Sinnott, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Marcello Vernola, Anja Weisgerber, Åsa Westlund, Anders Wijkman
Adamos Adamou, Georgs Andrejevs, Liam Aylward, Irena Belohorská, John Bowis, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, Martin Callanan, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Anne Ferreira, Karl-Heinz Florenz, Matthias Groote, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Jens Holm, Mary Honeyball, Marie Anne Isler Béguin, Caroline Jackson, Dan Jørgensen, Eija-Riitta Korhola, Urszula Krupa, Aldis Kušķis, Marie-Noëlle Lienemann, Linda McAvan, Marios Matsakis, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Péter Olajos, Vittorio Prodi, Guido Sacconi, Karin Scheele, Carl Schlyter, Horst Schnellhardt, Richard Seeber, Kathy Sinnott, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Marcello Vernola, Anja Weisgerber, Åsa Westlund, Anders Wijkman
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( KOM(2006)0305 )
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2006)0305 )
– ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 203. pantu,
– having regard to Article 203 of the Euratom Treaty,
– ņemot vērā EK līguma 308. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C6‑0251/2006 ),
– having regard to Article 308 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6-0251/2006 ),
– ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu ( A6‑0374/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgets ( A6‑0374/2006 ),
Apropriējumus finanšu plāna ietvaros apstiprina budžeta lēmējinstitūcija.
The appropriations shall be authorised by the budgetary authority within the limits of the financial perspective.
Apropriācijas finanšu plāna ietvaros apstiprina budžeta lēmējinstitūcija.
The appropriations shall be authorised by the budgetary authority within the limits of the financial perspective.
Ieguldījumu finansē atkarībā no pieejamajām ikgadējām budžeta apropriācijām.
The contribution shall be financed against available annual budgetary appropriations.
2006. gada budžetā saistību apropriācijām paredzēja tikai EUR 4,4 miljonus un maksājumu apropriācijām — 10 miljonus (19 06 06. pozīcija).
In the budget 2006 only € 4.4 million have been foreseen for commitment appropriations, and 10 million for payment appropriations (line 19 06 06).
Tā kā laikā, kad tika apstiprināts 2006. gada budžets, šis lēmums vēl nebija pieņemts, šīs apropriācijas tika iekļautas rezervēs.
As the present Decision was not adopted by the time the budget 2006 was adopted, these appropriations were entered in the reserve.
Tomēr šis lēmums paredz Kopienas ieguldījumu EUR 14,4 miljonu apmērā (saistības).
However, the present Decision envisages a Community contribution of €14.4 million (commitments).
Saskaņā ar Komisijas teikto šo starpību segs ar pārvietojuma palīdzību.
According to the Commission. the difference will be covered by a transfer.
Tādējādi 1. grozījuma mērķis ir saglabāt Eiropas Parlamenta tiesības piekrist paredzamajam pārvietojumam.
Amendment 1 therefore aims at preserving the European Parliament´s right to agree on a future transfer.