natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(ca) ‘Energoefektivitātes pakalpojums’: enerģētikas pakalpojums, kas dod pārbaudāmus un izmērāmus gala patērēšanas energoefektivitātes uzlabojumus un tādējādi enerģijas ietaupījumus mērījumu izdarīšanas laikposmā .
(ca) ‘Energy efficiency service’: an energy service that leads to verifiable and measurable improvements in end-use energy efficiency, and thus to energy end-use savings, during the period of measurement.
(Šis grozījums attiecas uz visu priekšlikumu, t.i. visā direktīvā vārdi ‘enerģētikas pakalpojums’ ir jāaizvieto ar vārdiem ‘energoefektivitātes pakalpojums’.
(This amendment applies to the whole proposal, i.e. each time the words ‘energy service’ are changed into ‘energy efficiency service’ throughout the Directive).
3. panta g) punkts
Article 3, point (g)
(g) ‘Trešās personas finansējuma līgums’: finanšu vienošanās, kurā kopā ar enerģijas piegādātāju ir iesaistīta trešā persona, kas sniedz enerģētikas pakalpojumus un finansē ieguldījumu .
(g) ‘Third-party financing contract’: a financial arrangement involving a third party -in addition to the energy supplier- that provides energy services and finances the investment .
Energoefektivitātes palielināšanās rezultātā radušos enerģijas ietaupījumu finansiālā vērtība nosaka izmaksu atgūšanas ātrumu, ieskaitot enerģētikas pakalpojumu sniedzēja peļņu.
The financial value of the savings generated by the energy efficiency improvement determines the rate of recovery of costs, including a profit to the energy service provider.
(g) ‘Trešās personas finansējuma līgums’ vienošanās, kurā kopā ar enerģijas piegādātāju un energoefektivitātes pasākuma saņēmēju ir iesaistīta trešā persona, kas sniedz energoefektivitātes pasākumus , parasti finansē ieguldījumu un pieprasa no saņēmēja samaksu kādas daļas apmērā no enerģijas ietaupījumiem, kas radušies energoefektivitātes pasākumu rezultātā.
(g) ‘Third-party financing contract’: a contractual arrangement that involves a third party – in addition to the energy supplier and the beneficiary of the energy efficiency measure - that provides the energy efficiency measures, usually finances the investment and charges the beneficiary a fee equivalent to a part of the energy savings achieved as a result of the energy efficiency measure.
3. panta h) punkts
Article 3, paragraph (h)
(h) "Enerģijas ražīguma līgums" ir finanšu vienošanās, kas garantē, ka energoefektivitātes palielināšanās, par ko panākta vienošanās saistībā ar enerģētikas pakalpojumiem, tiks reāli sasniegta.
(h) "Energy performance contracting": a financial arrangement that guarantees that the amount of energy efficiency improvement agreed as a result of the implementation of an energy service will actually be achieved.
(h) "Enerģijas ražīguma līgums" ir līgumiska saistība, kas garantē, ka laikā, uz kuru noslēgts līgums, energoefektivitātes palielināšanās, par ko panākta vienošanās saistībā ar enerģētikas pakalpojumiem, tiks reāli sasniegta.
(h) "Energy performance contracting": a contractual commitment that provides a long-term guarantee that the amount of energy efficiency improvement agreed as a result of the implementation of an energy service will actually be achieved.
Šīs uzņēmuma saistības ir savienotas ar solījumu sasniegt rezultātu, kuru nodrošina sniedzamā pakalpojuma rezultātā (ērtība, pakalpojumu veids u.c.).
This commitment entered into by a company shall be accompanied by an obligation to achieve a result which guarantees the service provided (convenience, nature of services, etc.).
3. panta j) punkts
Article 3, point (j)
(j) „Enerģijas sadalītājs“ ir fiziska vai juridiska persona, kas ir atbildīga par enerģijas piegādi vai nu pa tīkliem, vai cauruļvadiem (‘ar tīklu saistīta piegāde’) kā, piemēram, elektroenerģija(vidēja un zema sprieguma),dabasgāze un centrālapkure, vai pa citām transporta un sadales sistēmām, kas paredzēti, lai gala patērētājiem piegādātu, piemēram, šķidro kurināmo, akmeņogles, lignītu un transporta degvielu.
(j) "Energy distributor": the natural or legal person responsible for transporting energy, either through grids and pipelines ("grid-bound"), such as electricity (medium and low voltage), natural gas and district heating, or through other transportation and distribution networks designed to deliver such energy as heating fuel, coal, lignite and transportation fuels to final customers.
(Šis grozījuma priekšlikums attiecas uz visu uz tiesību akta tekstu, pieņemot šo grozījumu, būs nepieciešama tehniska saskaņošana visā tekstā.)
(Does not affect English version.)
3. panta m) punkts
Article 3, point (m)
“energoapgādes pakalpojumu uzņēmums” (EAPU) ir uzņēmums, kurš sniedz energoapgādes pakalpojumus, īsteno enerģijas efektivitātes programmas un citus pasākumus, lai uzlabotu patērētāja iekārtu energoefektivitāti, un, to darot, uzņemas zināmas pakāpes tehnisku un reizēm arī finansiālu risku.
(m) "Energy service company" (ESCO): a company that delivers energy services, energy efficiency programmes and other energy efficiency measures in a user’s facility , and accepts some degree of technical and sometimes financial risk in so doing.
Maksājumi par sniegtajiem pakalpojumiem ir atkarīgi (pilnībā vai daļēji) no atbilstības kvalitātes standartiem un/vai energoefektivitātes uzlabojumiem;
The payment for the services delivered is based (either wholly or in part) on meeting quality performance standards and/or energy efficiency improvements .
“energoapgādes pakalpojumu uzņēmums” (EAPU) ir uzņēmums, kurš sniedz energo efektivitātes pakalpojumus, īsteno enerģijas efektivitātes programmas un citus pasākumus, lai uzlabotu patērētāja iekārtu energoefektivitāti.
(m) "Energy service company" (ESCO): a company that delivers energy efficiency services, energy efficiency programmes and /or other energy efficiency measures in a user’s facility.
3. panta oa) punkts (jauns)
Article 3, point (o a) (new)
(oa)"Publiskais sektors" aptver visas valsts pārvaldes iestādes tādā nozīmē, kā tās ir definētas Direktīvas 2004/18/EK 1 1. panta 9. punktā, kā arī Direktīvas 2004/17/EK 2 2. panta 1. punktā, un to sniegtos pakalpojumus, kā arī vispārējas nozīmes pakalpojumus.
(oa) "Public sector": all public administrative authorities within the meaning of Article 1(9) of Directive 2004/18/EC 1 and of Article 2(1) of Directive 2004/17/EC 2 and the services that they perform, as well as services of general economic interest.
Grozīta ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1874/2004 (OV L 326 29.10.2004., 17. lpp.).
114), amended by Commission Regulation (EC) No 1874/2004 (OJ L 326, 29.10.2004, p.
Grozīta ar Komisijas Regulu (EK)Nr. 1874/2004.
1), amended by Commission Regulation (EC) No 1874/2004.
3. panta ob) punkts (jauns)
Article 3, point (o b) (new)
(ob) ,,Enerģijas ietaupījumu nodrošināšanas līgumi” ir līgumi, uz kuriem pamatojoties enerģētikas pakalpojumu uzņēmumi modernizē un uzlabo publiskās ēkas/vispārējas lietošanas objektus, neizmantojot valsts budžeta līdzekļus.
(ob) ‘Energy savings performance contracts’: contracts whereby energy service companies update and retrofit existing public buildings/facilities without using budgeted public funds.
Uzņēmumi ir atbildīgi par finansējuma nodrošinājumu un projektu modernizāciju, un saņem izdevumu atlīdzinājumu vairāku gadu laikā, pamatojoties uz modernizācijas rezultātā iegūtajiem enerģijas ietaupījumiem.
The companies are responsible for providing the financing and the project upgrades, and are reimbursed over a number of years, based on the guaranteed savings resulting from the upgrades.
3. panta oc) punkts (jauns)
Article 3, point o c (new)
(oa) ,,Valsts un privātā sektora sadarbība ir valsts un privātā sektora sadarbības forma, kas orientēta uz to šajā direktīvā minēto uzdevumu veiksmīgu izpildi, par kuriem parasti atbild valsts sektors.
(oc) ‘Public ‑private partnership’: a form of cooperation between the public sector and the private sector aimed at efficiently performing the tasks laid down in this Directive that are traditionally carried out by the public sector.
Potenciālie valsts iestāžu līguma partneri var būt privāti uzņēmumi, kas darbojas enerģētikas jomā, t.i., nodarbojas ar energoapgādi vai sniedz citus enerģētikas pakalpojumus.
Potential contracting partners of public authorities may be private organisations operating in the energy industry in so far as they supply energy or provide other energy services.
1.Dalībvalstis nosaka saistošu mērķi attiecībā uz ikgadējiem enerģijas ietaupījumu uzkrājumiem, kas ir radīti enerģētikas pakalpojumu, energoapgādes efektivitātes programmu un citu energoefektivitātes pasākumu rezultātā, kā tie ir noteikti III pielikumā, un ievēro to .
Member States shall adopt and meet a mandatory target for cumulative annual energy savings attributable to energy services, energy efficiency programmes and other energy efficiency measures such as those listed in Annex III.
Dalībvalstis nosaka saistošus mērķus attiecībā uz enerģijas ietaupījumu uzkrājumiem, kas ir radīti enerģētikas pakalpojumu, energoapgādes efektivitātes programmu un citu energoefektivitātes pasākumu rezultātā, kā tie ir noteikti III pielikumā, un ievēro tos .
Member States shall adopt and meet mandatory targets for cumulative energy savings attributable to energy services, energy efficiency programmes and other energy efficiency measures such as those listed in Annex III.
2.a Katra dalībvalsts nosaka programmas un pasākumus energoefektivitātes uzlabošanai.
(2a) Each Member State shall draw up programmes and measures to improve energy efficiency.
Pirmie ietaupījumi sadales un/vai mazumtirdzniecības jomā gala patērētājiem saskaņā ar šo mērķi būs pirmajā kalendāra gadā pēc šī direktīvas būs īstenošanas, pieņemot dalībvalstu tiesību aktus.
The first savings in the distribution and/or retail sales to final customers, according to this target, will be applied to the first calendar year after the year this Directive is transposed into national legislation.
Ietaupījumi palielināsies, kumulējot turpmāko gadu mērķus līdz pat un ieskaitot 2012. gadu, tomēr ilgākais sešus gadus.
This savings will increase by the cumulative application of the targets of the following years, until and including the year 2012, for a maximum of 6 years .
Ietaupījumi palielināsies, kumulējot turpmāko gadu mērķus līdz pat un ieskaitot 2015. gadu.
These savings will increase by the cumulative application of the targets of the following years, until and including the year 2015 .
4. panta 4.a punkts (jauns)
Article 4, paragraph 4a (new)
(4.a) Ja ziņojumi attiecībā uz 14. panta 2.punktu liecina, ka dalībvalsts tie ieviestie pasākumi neveicina energoefektivitātes palielināšanos, kuri ir noteikti saskaņā ar 2. punktu, attiecīgās dalībvalsts pienākums ir ieviest papildu pasākumus šomērķu sasniegšanai.
(4a) Should the reporting pursuant to Article 14(2) show that the measures implemented by the Member State are not leading to the increases in energy efficiency laid down pursuant to paragraph 2, the Member State concerned shall be required to implement additional measures to reach the target.
Dalībvalstis nosaka vienu vai vairākas jaunas vai esošas iestādes vai valsts aģentūras, kuru pienākums ir pārbaudīt un uzņemties atbildību par pamatpasākumiem 2. punktā minēto mērķu sasniegšanai, tai skaitā — uzdevumu pārbaudīt iegūtos ietaupījumus, kas ir iegūti, īstenojot enerģētikas pakalpojumus, energoefektivitātes programmas un citus energoefektivitātes pasākumus, un informēt par rezultātiem.
Member States shall provide for the appointment of one or more new or existing independent public sector authorities or agencies to be assigned overall control and responsibility for overseeing the framework for reaching the targets mentioned in paragraph (2), and therefore verifying the savings delivered by energy services, programmes and other energy efficiency measures, and reporting the results.
Dalībvalstis nosaka vienu vai vairākas jaunas vai esošas iestādes vai valsts aģentūras, kuru pienākums ir pārbaudīt un uzņemties atbildību par pamatpasākumiem 2. punktā minēto mērķu sasniegšanai, tai skaitā — uzdevumu pārbaudīt iegūtos ietaupījumus, kas ir iegūti, īstenojot enerģētikas pakalpojumus, energoefektivitātes programmas un citus energoefektivitātes pasākumus, tai skaitā atsevišķu dalībvalstu jau pieņemtos energoefektivitātes pasākumus , un informēt par rezultātiem.
Member States shall provide for the appointment of one or more new or existing independent public sector authorities or agencies to be assigned overall control and responsibility for overseeing the framework for reaching the targets mentioned in paragraph (2), and therefore verifying the savings delivered by energy services, programmes and other energy efficiency measures, including existing national energy efficiency measures, and reporting the results.
4. panta 5. punkta 1.a. apakšpunkts (jauns)
Article 4, paragraph 5, subparagraph 1 a (new)
Daļēji šo uzdevumu veikšanu var uzdot privātiem uzņēmumiem.
Parts of those tasks may be delegated to private bodies.
Beidzoties laika periodam, uz kuru attiecas konkrētais mērķis , Komisija pārskata 2. punktā minēto mērķi un pārbauda, vai ir lietderīgi iesniegt priekšlikumu par šā mērķa termiņa pagarināšanu vai mērķa grozīšanu.
Upon the expiration of the period during which the target is applied , the Commission will review the target mentioned in paragraph (2) and examine whether it shall present a proposal for a prolongation or amendment of this target.
Pirms 2. punktā minēto mērķu spēkā esamības laika perioda beigām Komisija izstrādā jaunu priekšlikumu par turpmākajiem energoefektivitātes mērķiem noteikšanu, kuri stājas spēkā pēc minētā laika perioda.
Before the expiry of the period during which the targets mentioned in paragraph (2) are applied, the Commission will prepare a new proposal setting further targets for energy efficiency to come into force at the end of this period.
Dalībvalstis kopīgi cenšas panākt, lai visā Eiropā, pamatojoties uz energoefektivitātes rādītājiem, noteiktu etalonuzdevumus energoefektivitātes palielināšanai visās jomās, kurās tas ir nepieciešams.
The Member States shall work together towards benchmarks to improve energy efficiency in all the relevant areas being set Europe-wide on the basis of energy efficiency indicators.
4. panta 7.b. punkts (jauns)
Article 4, paragraph 7 b (new)
Komisija gada laikā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā, izmantojot komitoloģiju saskaņā ar 14.a pantu, var izstrādāt un pieņemt dalībvalstīm saistošus un diferencētus mērķus.
The Commission may, within a year of the entry into force of this Directive, use the committee procedure pursuant to Article 14a to develop and adopt mandatory differentiated national targets.
Aprēķinot šo procentu likmi, jāņem vērā atsevišķās dalībvalstīs sasniegto energoefektivitātes līmeni (to nosaka, izmantojot enerģijas gala patēriņa rādītājus un CO 2 emisijas samazināšanos, kas ir panākta energoefektivitātes pasākumu rezultātā).
In calculating this percentage, consideration should be given to the energy efficiency levels achieved by individual Member States (measured by energy end-use intensity indicators and CO 2 emissions reduction achieved through energy efficiency measures).
Kopumā šiem diferencētajiem dalībvalstu mērķiem jāīsteno attiecīgie saistošie trīs gadu mērķi ES līmenī saskaņā ar 4. panta 2. punktu.
Overall, those differentiated national targets must meet the respective mandatory three-year EU-wide targets pursuant to Article 4(2).
Diferencētie dalībvalstu mērķi aizstāj kopējos ietaupīšanas mērķus.
The differentiated national targets shall replace the unified savings targets.
I pielikuma 3. daļu tad vairs nepiemēro.
Annex I(3) shall then no longer apply.
Den Mitgliedstaaten soll die Mφglichkeit, sich auf verbindliche differenzierte nationale Einsparziele zu einigen, offen gelassen werden.
The Member States should have the opportunity to agree mandatory differentiated national savings targets.
Bei differenzierten nationalen Zielen, die die bisherigen nationalen Energieeffizienzsteigerungen bei der Berechnung berόcksichtigen, ist es nicht mehr erforderlich, dass sich Mitgliedstaaten "early actions" (Anh.
The decisive factor is that those targets must correspond across the European Union to the targets already established, to ensure that the energy savings achieved are not less by comparison with the unified targets.
Dalībvalstis pieņem un izpilda saistošu ikgadējo energotaupības mērķi valsts sektorā, ar enerģijas pakalpojumu publiskā iepirkuma, energoefektivitātes programmu un citu enerģijas gala patēriņa efektivitātes pasākumu palīdzību.
Member States shall adopt and meet a mandatory target of an annual energy savings in the public sector through the procurement of energy services, energy efficiency programmes and other energy end-use efficiency measures.
Šis mērķis var būt daļa no 4. panta 1. punktā noteiktajiem kopējā mērķa tādējādi, ka šā mērķa īstenošana palīdz īstenot kopējo mērķi .
This target may be a sub-target of the overall target set out in Article 4(1) , meaning that fulfilment of the public sector target will contribute to fulfilling the overall target .
Dalībvalstis pieņem un izpilda saistošus energotaupības mērķus valsts sektorā, ar enerģijas pakalpojumu publiskā iepirkuma, energoefektivitātes programmu un citu enerģijas gala patēriņa efektivitātes pasākumu palīdzību.
Member States shall adopt and meet mandatory targets for annual energy savings in the public sector through the procurement of energy services, energy efficiency programmes and other energy end-use efficiency measures.
Šie mērķi var būt daļas no 4. panta 1. punktā noteiktajiem kopējiem mērķiem tādējādi, ka šo mērķu īstenošana palīdz īstenot kopējos mērķus .
These targets may be sub-targets of the overall targets set out in Article 4(1) , meaning that fulfilment of the public sector targets will contribute to fulfilling the overall targets .
Dalībvalstis nosaka jaunu vai jau esošu aģentūru vai aģentūras, kuru kompetencē ir valsts iepirkuma mērķa administratīvā pārvaldība, vadība un īstenošana, kā arī konsultācijas un pamatnostādņu izstrādāšana attiecībā uz energoefektivitāti.
Member States shall appoint a new or existing organisation or organisations to assume the administrative, management and implementing responsibility for fulfilling the target on public purchasing and for providing advice and purchasing guidelines for energy efficiency.
Tās var būt tās pašas neatkarīgās valsts iestādes vai aģentūras, kas minētas 4. panta 5. punktā.
These may be the same independent public sector authorities or agencies as described in Article 4(5).
Dalībvalstis nosaka jaunu vai jau esošu aģentūru vai aģentūras, kuru kompetencē ir valsts iepirkuma mērķa administratīvā pārvaldība, vadība un īstenošana, kā arī konsultācijas un pamatnostādņu izstrādāšana attiecībā uz energoefektivitāti.
Member States shall appoint a new or existing organisation or organisations to assume the administrative, management and implementing responsibility for fulfilling the targets on public purchasing and for providing advice and purchasing guidelines for energy efficiency.
5. panta 4. punkta ievaddaļa
Article 5, paragraph 4, introductory subparagraph
Lai sasniegtu saskaņā ar 1. punktu noteikto mērķi , dalībvalstis jo īpaši var izmantot pamatnostādnes attiecībā uz valsts iepirkumu, lai valsts iestādes varētu iekļaut energoefektivitātes apsvērumus savos ieguldījumu un darbības budžetos un pasākumos, izmantojot enerģētikas pakalpojumus, energoefektivitātes programmas un citus energoefektivitāti veicinošus pasākumus.
To achieve the target adopted pursuant to paragraph 1, Member States can in particular use public purchasing guidelines to enable public administrations to integrate energy efficiency considerations into their investment and operating budgets and activities through the use of energy services, energy efficiency programmes and other energy efficiency measures.
Ievērojot dalībvalstu un Kopienas ar valsts iepirkumu saistītajos tiesību aktos iestrādātās procedūras, pamatnostādnes var būt šādas:
While respecting the procedures enshrined in national and Community public procurement legislation, the guidelines may cover the following:
Lai sasniegtu saskaņā ar 1. punktu noteikto mērķus , dalībvalstis nosaka pamatnostādnes attiecībā uz valsts iepirkumu, lai valsts iestādēm uzliktu par pienākumu iekļaut energoefektivitātes apsvērumus savos ieguldījumu un darbības budžetos un pasākumos, izmantojot enerģētikas pakalpojumus, energoefektivitātes programmas un citus energoefektivitāti veicinošus pasākumus un noteikt, ka energoefektivitāte ir vērtējuma kritērijs publiskā pasūtījuma piešķiršanai konkursa kārtībā .
To achieve the targets adopted pursuant to paragraph 1, Member States shall lay down public purchasing guidelines to oblige public administrations to integrate energy efficiency considerations into their investment and operating budgets and activities through the use of energy services, energy efficiency programmes and other energy efficiency measures and to establish energy efficiency as an assessment criterion in competitive tendering for public contracts .
Ievērojot dalībvalstu un Kopienas ar valsts iepirkumu saistītajos tiesību aktos iestrādātās procedūras, aptver vismaz šādas pamatnostādnes:
While respecting the procedures enshrined in national and Community public procurement legislation, the guidelines shall cover at least the following:
5. panta 4. punkta b) apakšpunkts
Article 5, paragraph 4, point (b)
b) prasības iekārtu un satiksmes līdzekļu pirkšanai no katras energoefektīvu iekārtu un satiksmes līdzekļu kategorijas , iespēju robežās izmantojot minimizēta dzīves cikla izmaksu analīzi vai līdzvērtīgas metodes, lai nodrošinātu rentabilitāti;
(b) requirements to purchase equipment and vehicles from energy-efficient products of each category of equipment and vehicles, using, where applicable, minimised life cycle cost analysis or comparable methods to ensure cost effectiveness;
b) prasības iekārtu pirkšanai no katras energoefektīvu iekārtu kategorijas, iespēju robežās izmantojot minimizēta dzīves cikla izmaksu analīzi vai līdzvērtīgas metodes, lai nodrošinātu rentabilitāti;
(b) requirements to purchase equipment from energy-efficient products of each category of equipment, using, where applicable, minimised life cycle cost analysis or comparable methods to ensure cost effectiveness;
5. panta 4. punkta 1.a. daļa (jauna)
Article 5, paragraph 4, subparagraph 1 a (new)
1.a Dalībvalstis publicē pamatnostādnes, ko administratīvās iestādes pieņēmušas attiecībā uz energoefektivitāti publiskajos iepirkumos, un Komisija tās izvērtē pēc tam, kad būs beidzies periods, kura laikā īsteno 2. punktā noteikto mērķi.
Member States shall publish the guidelines adopted on energy efficiency in public procurement, and the Commission shall evaluate these guidelines upon expiry of the period during which the targets in paragraph 2 are applied
Beidzoties laika periodam, uz kuru attiecās konkrētais mērķis , Komisija pārskata 2. punktā minēto mērķi un izlemj, vai iesniegt priekšlikumu šā mērķa izpildes termiņa pagarināšanai vai mērķa grozīšanai.
Upon expiration of the period during which the target is applied, the Commission will review the target mentioned in paragraph (2) and examine whether it shall present a proposal for prolongation or amendment of this target .
Beidzoties laika periodam, uz kuru attiecās konkrētie mērķi , Komisija pārskata 2. punktā minētos mērķus un izlemj, vai iesniegt priekšlikumu šo mērķu izpildes termiņa pagarināšanai vai mērķu grozīšanai.
Upon expiry of the period during which the targets are applied, the Commission will review the targets mentioned in paragraph (2) and examine whether it shall present a proposal for prolongation or amendment of these targets .
Tajā pašā laikā Komisija novērtēs, cik lietderīgs ir priekšlikums saskaņot pamatnostādnes un pasākumus energoefektivitātes veicināšanai valsts sektorā.
At the same time the Commission shall evaluate the usefulness of a proposal on harmonised guidelines and measures to promote energy efficiency in the public sector.
Uzņēmumi savā nozarē var noslēgt vienošanās, lai veicinātu gala patērētāja energoefektivitāti.
Enterprises may jointly conclude agreements within their sector on promoting energy end-use efficiency.