natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ziņojuma izskatīšana Starptautiskajā tirdzniecības komitejā tādēļ ir notikusi savlaicīgi, jo tajā ir izteikts Eiropas Parlamenta (EP) viedoklis par to, kas ES stratēģijā kopējam atbalstam tirdzniecībai būtu jāparedz jautājumā par ES atbalsta tirdzniecībai sniegšanu un kontrolēšanu.
This report’s passage through the International Trade Committee is therefore timely, as it presents the European Parliament’s (EP) view on what the EU Joint Aid for Trade Strategy should say about the delivery and monitoring of the EU’s AfT.
Parlamenta līdzdalība
Parliament Involvement
Atsaucoties uz Eiropas uzskatu vienprātību attīstības jomā, kuras noformulēšanā Eiropas Parlamentam bija būtiska nozīme, ziņojumā ir izteikta prasība EP aktīvi iesaistīties ES stratēģijas kopējā atbalsta tirdzniecībai formulējumā.
Drawing on the example of the European Consensus on Development, in which the European Parliament played an integral role in its formulation, the report asks to be actively involved in the formulation of the EU’s Joint Aid for Trade strategy.
Ziņojumā arī Komisija divreiz gadā, sākot no 2008. gada, tiek aicināta iesniegt EP ziņojumu, kurā būtu novērtēta ES atbalsta sniegšana tirdzniecībai.
The report also calls on the Commission to submit biannual report to the EP, commencing from 2008, evaluating the delivery of the EU’s AfT.
Tirdzniecības atbalsta darbības joma
The Scope of Aid for Trade
Ziņojumā tiek atzīts, ka PTO AT DG darbs pie AT definīcijas paplašināšanas ir ļoti konstruktīvs, un definīcijā ir iekļautas arī tādas kategorijas kā „tirdzniecības infrastruktūra”, „tirdzniecības pielāgošana” un „tirdzniecības jaudas veidošana”.
In the report it is recognised that the findings of the WTO AfT TF are highly constructive in expanding the definition of AfT to include "trade related infrastructure", "trade related adjustment" and "building productive capacity".
Tomēr ziņojumā apstiprināts arī tas, ka Komisijas un dalībvalstu finansējums būtu jāizvērtē saskaņā ar AT tradicionālo definīciju ESAO/AAK datu bāzē, kura pieļauj tikai „tirdzniecības politiku un regulēšanu”, kā arī „tirdzniecības attīstību”.
However, it is also acknowledged that the commitment from the Commission and Member States commitments should be judged within the confines of the traditional OECD/DAC database definition of AfT, which is limited to "trade policy and regulation" and "trade development".
PTO AT DG iegūtajos datos redzamas daudzas neskaidrības, kuras šobrīd starptautiskā mērogā kavē izveidot vienprātīgu viedokli par AT definīciju un tāpēc pašlaik traucē sasniegt mērķus, kas ir noteikti AT definīcijā.
The findings of the WTO AfT TF present a number of ambiguities, which currently preclude an international consensus being formed on the AfT definition, and therefore prevent, for the moment, targets being set within its confines.
Turklāt sākotnējās saistības tika noteiktas saskaņā ar veco ESAO/AAK definīciju, tāpēc atļauja Komisijai un dalībvalstīm paplašināt šīs saistības, iekļaujot jaunās AT kategorijas, var tām ļaut nosaukt atbalstu citos vārdos, lai sasniegtu savus mērķus.
Moreover, given that the original EU commitments were given with the old OECD/DAC definition, to allow the Commission and Member States to broaden this commitment to include the new AfT categories may allow them to re-label assistance in order to meet their targets.
Ziņojumā tomēr neatlaidīgi pieprasīts, lai Komisija savā stratēģijā kopējam atbalstam tirdzniecībai ietver konkrētus pasākumus, kas pilnībā pievēršas AT definīcijas paplašināšanai, tāpat kā to izdarīja PTO AT DG.
The report does insist however that the Commission presents in its Joint AfT Strategy concrete measures addressing the full breadth of the AfT definition as given by the WTO AfT Taskforce.
Lai pasaules jaunattīstības valstis veiksmīgi iekļautos globālajā ekonomikā un lai atvieglotu iespējamās nelabvēlīgās tirdzniecības sekas saistībā ar atbalstu tirdzniecības pielāgošanai, noteikti ir jāņem vērā visi šajā definīcijā iekļautie aspekti.
Indeed, it is essential that all of the aspects contained within this definition are addressed if developing world economies are to successfully integrate into the global economy, and the possibly harmful effects of trade related adjustment are to be mitigated.
Tirdzniecības pielāgošana
Trade Related Adjustment
Atbalsts tirdzniecības pielāgošanai, kuras mērķis ir drīzāk atvieglot pārstrukturēšanu, nevis tikai nodrošināt kompensāciju, ir vajadzīgs, lai cita starpā novērstu preferenču samazinājumu, ieņēmumu zaudējumus no tirdzniecības tarifiem un izdevumus saistībā ar pārtikas cenu paaugstināšanos, kas, iespējams, ietekmē galvenās pārtikas produktu importētājvalstis.
Trade related adjustment assistance - targeted to facilitate the process of restructuring, rather than just to provide compensation - is needed, amongst others, to mitigate the costs of preference erosion, loss of revenue from trade tariffs, and the costs resulting from increases in food prices likely to affect net food importing countries.
Politiskas iejaukšanās nepieciešamība, lai mazinātu ekonomiskās pielāgošanas sekas, jau ir atzīta Kopienas iekšpolitikā, izveidojot, piemēram, Globalizācijas pielāgošanas fondu, un ārpolitikā, izveidojot, piemēram, rīcības plānus saistībā ar cukura reformu.
The need for policy intervention to mitigate the effects of economic adjustment is already acknowledged through internal Community policy, through for example, the Globalisation Adjustment Fund, and external policy, through for example, the Sugar Action Plans.
Pat ES tirdzniecības komisārs (2005. gada 4. februārī) ierosināja izveidot īpašu Tirdzniecības pielāgošanas fondu, lai „palīdzētu nabadzīgajām valstīm efektīvākā tirdzniecībā un atvieglotu pielāgošanas sociālās izmaksas”.
And indeed the EU Trade Commissioner himself proposed (on 4 February 2005) the establishment of a special Trade Adjustment Fund to "help the poor trade more effectively and ease the social costs of adjustment".
Tāpēc ziņojumā izteikts aicinājums pārskatīt PSM.
The report therefore calls for a review of the TIM facility.
Lai nodrošinātu to, ka ES AT stingri ievēro Parīzes principus par atbalsta efektivitāti un ir vērsts uz atbalsta saņēmēju, ziņojumā ir ieteikts sākt procesu valsts līmenī, iesaistot attiecīgās ministrijas, tostarp ministrijas, kas piešķir līdzekļus tirdzniecības abalstam, un jo īpaši privāto sektoru.
In order to ensure that the EU’s AfT adheres to the Paris Principles on aid effectiveness and is recipient driven the report recommends, as a starting point, the creation of a process at the national level which includes the relevant ministries, including the Ministries of Trade donors and importantly the private sector.
Vēl viens svarīgs faktors, lai noteiktu MAV AT vajadzības, būs integrētās sistēmas (IS) paplašināšana, ko kopīgi vadīs SVF, Starptautiskais Tirdzniecības centrs (STC), ANO Konference par tirdzniecību un attīstību (ANOTAK), ANO Attīstības programma (ANOAP), Pasaules Banka un PTO.
Another key element in identifying LDC’s AfT needs will be the enhanced Integrated Framework (IF) – run collaboratively by the IMF, ITC, UNCTAD, UNDP, World Bank and WTO.
Integrētajai sistēmai ir divi mērķi, proti, MAV nacionālajos attīstības plānos un nabadzības mazināšanas stratēģijās priekšplānā izvirzīt tirdzniecību, kā arī atbalstīt ar tirdzniecību saistītas tehniskās palīdzības koordināciju atbilstoši vajadzībām, ko noteikušas MAV.
The IF has the dual objectives of mainstreaming trade into LDCs’ national development plans and poverty reduction strategies, and to assist in the coordinated delivery of trade-related technical assistance in response to needs identified by LDCs.
ES AT jāatbalsta citas ES prioritātes un vērtības, tādēļ AT būtu jāizmanto, lai atbalstītu tiesību aktu īstenošanu, kas garantē gan būtiskās darba normas, kuras ir noteiktas Starptautiskās Darba organizācijas (STO) līgumos, gan apkārtējas vides normas.
The EU's AfT must support the EU's other priorities and values, hence AfT should be used to support the implementation of legislation guaranteeing both core labour standards as enshrined in ILO conventions, and environmental standards.
Papildu atbalsta nepieciešamība
The Need for Additional Assistance
Ziņojumā prasīta tirdzniecības un attīstības politikas pilnīga integrācija.
The report calls for the full integration of development and trade policies.
Tas nozīmē, ka ir svarīgi, lai AT finanses tiktu piešķirtas papildus iepriekšējam attīstības atbalstam un netiktu atņemtas citām attīstības prioritātēm.
This means that it is essential that AfT finance is additional to pre-existing development assistance and does not detract from other development priorities.
Prasības tiešām var būtiski pieaugt; piemēram, ESAO AT politiskajā dialogā 2006. gada novembrī Maurīcijas Republikas premjerministra vietnieks izklāstīja plānus, par 2 miljardu eiro nepieciešamību AT finansēšanai 10 gadiem.
Indeed demand may grow substantially; for example at an OECD AfT policy dialogue in November 2006, Mauritius's deputy Prime Minister outlined plans which would require €2bn in AfT funding over 10 years.
ES solījums līdz 2010. gadam palielināt attīstības atbalsta līmeni līdz EUR 20 miljardiem, kas ir 0,56 % no IKP, nozīmē to, ka vajadzētu būt pietiekamam finansējumam, kas atbilstu pieaugošajam pieprasījumam.
That the EU has pledged to raise its levels of development assistance by €20 billion to 0.56% of GDP by 2010, means that there should be ample finance available to respond to rising demands.
Nepieciešamība pēc papildu finansējuma kļūst vēl saprotamāka, ņemot vērā Komisijas mērķi līdz 2010. gadam paaugstināt AT līdz EUR 1 miljardam, kas, izpētot precīzāk, nozīmēja ne pārāk ambiciozu EUR 150 miljonu pieaugumu 4 gados.
The need for extra finance is even more apparent when we consider that the Commission target of raising AfT to €1 billion by 2010, upon closer inspection, meant a not particularly ambitious €150 million increase over 4 years.
Lai gan 2005. gada Honkongas ministru konferencē IS solītais finansējuma līmenis pieauga par 25 miljoniem, sasniedzot 60 miljonus ASV dolāru, joprojām trūkst 300 miljonu ASV dolāru.
While at the Kong Ministerial in 2005, the level of financing pledged for the IF increased by $25 million to $60 million, this still leaves it short of the required $300 million.
Tāpēc Komisijai un dalībvalstīm būtu jāprecizē savas saistības attiecībā uz IS.
The Commission and member states should therefore clarify their commitments to the IF.
Šajā nolūkā Komisijai būtu jāizmanto un jāpaplašina jaunizveidotā budžeta pozīcija atbalstam tirdzniecības jomā.
For this purpose the Commission should utilise and expand the newly created Aid for Trade budget line.
Atbalsts tirdzniecībai, EPN un Dohas Attīstības programma
Aid for Trade, EPAs and the Doha Development Agenda
Būtu pareizi, ja Dohas Attīstības programmas AT daļa būtu nodalīta atsevišķi un nebūtu atkarīga no PTO Dohas sarunu raunda vienotā pasākuma.
It is proper that the AfT element of the Doha Development Agenda (DDA should be kept separate from, and should not be conditional upon, the "single undertaking" of the Doha Round of WTO negotiations.
Arī ekonomiskās partnerības nolīgumos (EPN), par kuriem tagad notiek sarunas ĀKK valstīs, būtu jānodrošina atbalsts tirdzniecībai, neraugoties uz EPN sarunu iznākumu.
Similarly, within the Economic Partnership Agreements (EPAs) currently being negotiated with ACP countries, AfT assistance should be provided regardless of the outcome of EPA negotiations.
Komisijai un dalībvalstīm būtu skaidri jānorāda ĀAK valstīm pieejamais AT finansējums pirms EPN noslēgšanas, lai ĀAK valstis varētu precīzi uzzināt atbalsta apmēru, ko tās saņems gan lai atvieglotu tirdzniecību saskaņā ar EPN, gan lai samazinātu ar EPN saistītus pielāgošanas izdevumus.
The Commission and Member States should clearly present the available AfT finance available to ACP states, prior to the conclusion of EPAs so that they can properly anticipate the level of assistance they will receive both in order to facilitate trade within EPAs, and to mitigate EPA related adjustment costs.
Tas palīdzētu sasniegt EPN iekļauto attīstības dimensiju, kura līdz šim ir bijusi uzkrītoši pamanāma tikai tās neesamības dēļ.
This would help to bring the development dimension of EPAs, which has been hitherto conspicuous by its absence, back to the fore.
AT galvenā nozīme ir EPN paredzēto reģionālo tirdzniecības bloku izveides veicināšanā, kā arī starpreģionu tirdzniecības un reģionālas tirdzniecības Dienvidi-dienvidi atvieglošanā.
There is also a key role for AfT in facilitating the creation of the regional trading blocs envisaged within EPAs, and in facilitating inter-regional, and intra-regional South-South trade.
par Eiropas Savienības atbalstu tirdzniecībai
on the EU's Aid for Trade
Parlamenta pieņemtie teksti ( P6_TA(2006)0320 ).
Texts Adopted ( P6_TA(2006)0320 ). ;
3. uzskata, ka atbalsta tirdzniecībai pasākumu kompleksā ir jāietver plašs resursu palielināšanas un tehniskās palīdzības pasākumu spektrs, lai uzlabotu Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstu spēju identificēt vajadzības un stratēģijas un pilnveidot savu kompetenci un efektivitāti tirdzniecības sarunās, šo valstu spēju formulēt reģionālo tirdzniecības politiku, īpaši attiecībā uz Dienvidu–Dienvidu reģiona iekšējo tirdzniecību, kā arī šo valstu spēju veidot vietējos tirgus;
Considers that the Aid for Trade package should include a wide range of capacity-building measures and technical assistance to improve the ability of African, Caribbean and Pacific (ACP) States to identify needs and strategies and develop their competence and efficiency in trade negotiations, their capacity to formulate regional trade policy, in particular as regards South-South inter-regional trade, and their capacity to establish local markets;
13. pieprasa pārskatīt EK dalībvalstu atbalsta tirdzniecībai pašreizējās programmas, ciktāl tās skar ar EPN saistītus pielāgojumus, lai noteiktu visiedarbīgāko mehānismu efektīva atbalsta sniegšanai, veicot ar EPN saistītus pielāgojumus;
Calls for a review of the existing Aid for Trade programmes of the EC Member States insofar as they concern EPA-related adjustments so as to identify the most efficient mechanism for delivering effective support in the processing of EPA-related adjustments;
ES atbalsts tirdzniecībai
The EU’s Aid for Trade
Kader Arif, Graham Booth, Carlos Carnero González, Christofer Fjellner, Béla Glattfelder, Ignasi Guardans Cambó, Eduard Raul Hellvig, Jacky Henin, Syed Kamall , Ģirts Valdis Kristovskis, Marusya Ivanova Lyubcheva, Erika Mann, David Martin, Georgios Papastamkos, Godelieve Quisthoudt-Rowohl, Tokia Saïfi, Peter Šťastný, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Zbigniew Zaleski
Kader Arif, Graham Booth, Carlos Carnero González, Christofer Fjellner, Béla Glattfelder, Ignasi Guardans Cambó, Eduard Raul Hellvig, Jacky Henin, Syed Kamall, Ģirts Valdis Kristovskis, Marusya Ivanova Lyubcheva, Erika Mann, David Martin, Georgios Papastamkos, Godelieve Quisthoudt-Rowohl, Tokia Saïfi, Peter Šťastný, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Zbigniew Zaleski
Kā apturēt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos līdz 2010. gadam — un turpmāk
on halting the loss of biodiversity by 2010
Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas Sniegtais ATZINUMS 20
OPINION of the Committee on Agriculture and Rural Development ...20
Zivsaimniecības komitejas Sniegtais ATZINUMS...............................................25
OPINION of the Committee on Fisheries ................................................................24
– ņemot vērā tā 1998. gada 20. oktobra rezolūciju par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par Eiropas Kopienas stratēģiju bioloģiskās daudzveidības jomā
– having regard to its resolution of 20 October 1998 on the communication from the Commission to the Council and the European Parliament on a European Community biodiversity strategy
– ņemot vērā tā 2002. gada 14. marta rezolūciju par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par rīcības plāniem attiecībā uz bioloģisko daudzveidību dabas resursu saglabāšanas, lauksaimniecības, zivsaimniecības un attīstības, kā arī ekonomiskās sadarbības jomās
– having regard to its resolution of 14 March 2002 on the communication from the Commission to the Council and the European Parliament on the biodiversity action plans in the areas of conservation of natural resources, agriculture, fisheries, and development and economic cooperation
– ņemot vērā 1993. gada 25. jūnija nostāju par priekšlikumu Padomes lēmumam par Konvencijas par bioloģisko daudzveidību parakstīšanu
– having regard to its opinion of 25 June 1993 on the proposal for a Council decision concerning the conclusion of the Convention on Biological Diversity
– ņemot vērā Padomes 1979. gada 2. aprīļa Direktīvu 79/409/EEK par savvaļas putnu aizsardzību (Putnu direktīva)
– having regard to Council Directive 79/409/EEC of 2 April 1979 on the conservation of wild birds (Birds Directive)
1. un tā 2001. gada 17. janvāra rezolūciju par Direktīvas 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (Dzīvotņu direktīva)
1. and to its resolution of 17 January 2001 on implementation of Directive 92/43/EEC on the conservation of natural habitats and of wild flora and fauna (Habitats Directive)
OJ C 262, 18.9.2001, p.
OJ C 262, 18.9.2001, p.
– ņemot vērā 2001. gada 31. maija nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Kopienas Sestās rīcības programmas attiecībā uz vidi izveidi (2001-2010)
– having regard to its position of 31 May 2001 on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council setting up the Sixth Community Action Programme for the Environment (2001-2010)
OJ C 47 E, 21.2.2002, p.
OJ C 47 E, 21.2.2002, p.
– – ņemot vērā pārskatu par ES ilgtspējīgas attīstības stratēģiju — atjaunotu stratēģiju
– having regard to the Review of the EU's Sustainable Development Strategy (EUSDS) – Renewed Strategy
– ņemot vērā Konvencijas par bioloģisko daudzveidību astotās Pušu konferences ( COP 8 ) rezultātus un Kartahenas Protokola par bioloģisko drošību Pušu trešās sanāksmes ( MOP 3 ) rezultātus,
– having regard to the outcome of the eighth meeting of the Conference of the Parties (COP 8) to the Convention on Biological Diversity and of the third meeting of the Parties (MOP 3) to the Cartagena Protocol on Biosafety,
– ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu, kā arī Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas un Zivsaimniecības komitejas atzinumus ( A6‑0089/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Agriculture and Rural Development and the Committee on Fisheries ( A6‑0089/2007 ),
A. tā kā pašreizējie biedējošie bioloģiskās daudzveidības zaudēšanas tempi visticamāk tikai pieaugs un turpināsies, ja netiks veikti vērienīgi pasākumi;
A. whereas the worrying current rate of biodiversity loss is likely to gather pace and continue in the absence of large-scale measures,
B. tā kā pieejami tikai daži atbilstīgi indikatori, lai efektīvi noteiktu, cik lielā mērā prasības attiecībā uz bioloģisko daudzveidību tiek pildītas, īstenojot dažādus politikas virzienus, viens no nozīmīgākajiem šiem indikatoriem ir Lauku putnu indekss,
B. whereas there are few adequate indicators available for effectively measuring the extent to which the imperatives of biological diversity are being complied with in the implementation of the various policies, one of the most notable being the Common Farmland Bird Index,
C. tā kā bioloģiskajai daudzveidībai ir izšķiroša nozīme dzīvības un iztikas uzturēšanā, ekonomiskajā un sociālajā attīstībā, cilvēku labklājībā, kā arī 2015. gada Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā,
C. whereas biodiversity plays an essential role in sustaining life and livelihoods, economic and social development and human well-being, as well as in achieving the 2015 Millennium Development Goals,
D. tā kā saskaņā ar ANO 2005. gada Tūkstošgades ekosistēmas novērtējumu kopš 60. gadu sākuma 2/3 no visām ekosistēmām ir novērota samazināšanās;
D. whereas, according to the UN 2005 Millennium Ecosystem Assessment, there has been a decline in two thirds of all ecosystems since the beginning of the 1960s,
E. tā kā galvenie apstākļi, kas nosaka bioloģiskās daudzveidības zaudēšanu ir klimata pārmaiņas, vides degradācija, intensīvās lauksaimniecības metodes un neatbilstīga mežu un ūdens resursu pārvaldība;
E. whereas the main factors behind the loss of biological diversity are climate change, environmental degradation, the use of intensive farming methods and inappropriate forest and water resource management,
F. uzskata — tā kā lauksaimniecība ir bioloģiskās daudzveidības izmantotāja nozare, tai jāpilda svarīga loma, nodrošinot šīs bioloģiskās daudzveidības pārvaldību un saglabāšanu; pauž viedokli, ka KLP turpmāk jāveicina ilgtspējīgi ražošanas modeļi, kas ir ekonomiski dzīvotspējīgi, ļauj iedarboties uz vidi, celt bioloģiskās daudzveidības resursu vērtību un nodrošināt šo resursu atjaunošanu lielākam skaitam dzīvnieku, augu un mikroorganismu sugu;
F. whereas, as a user of biodiversity, agriculture has a key role to play in managing and maintaining that biodiversity; and whereas the common agricultural policy (CAP) must henceforth promote sustainable production models which, while being economically viable, enable action to be taken on the environment and on regenerating and rehabilitating the biodiversity of as many animal, plant and microbial species as possible,
1. atzinīgi vērtē Komisijas Paziņojumu par tajā pausto konceptuālo pieeju, prioritārajiem mērķiem 2007-2008. gadam, kā arī galvenajiem atbalsta pasākumiem, un uzskata to par labu iesākumu vēl konkrētākai pieejai 2010. gada bioloģiskās daudzveidības mērķu sasniegšanā; atbalsta arī lēmumu likt uzsvaru uz esošo politikas virzienu un pasākumu īstenošanu;
Welcomes the Commission Communication for its conceptual approach, its priority objectives for 2007-2008 and its key supporting measures, and sees it as a good starting point for a more focused approach to achieving the 2010 biodiversity target; endorses also the decision to place the emphasis on strengthening the implementation of existing policy and existing measures;
Svarīgākās dzīvotnes un sugas (1. mērķis)
Most important habitats and species (Objective 1)
18. atzīst to, ka, lai gan dzīvu dzīvnieku sagūstīšana un tirdzniecība joprojām apdraud bioloģisko daudzveidību, Eiropā ir daudzas zooloģiskās iestādes un citas organizācijas, kas, pateicoties ciltsdarba programmām un saglabāšanas in situ pasākumiem ir skaidri parādījušas, ka tās ir nozīmīgas, uzturot noteiktu apdraudēto sugu izdzīvošanu;
Recognises that, while the capture of and trade in live animals continues to present threats to biodiversity, Europe also has a number of zoological institutions and other organisations that are demonstrating through breeding programmes and 'in situ' conservation measures that they have a role to play in maintaining the survival of certain endangered species;
Plašākās lauku teritorijās un plašāk jūras vidē (2. un 3. mērķis)
Wider countryside and wide marine environment (Objectives 2 & 3)
22. uzsver, cik nozīmīgi ir īstenot reformēto kopējo zivsaimniecības politiku (KZP), jo tā nodrošina zvejas resursu ilgtspējīgu attīstību un novērš pārzveju, kuras dēļ ir apdraudēta dzīvība jūrā;
Stresses the importance of implementing the reformed common fisheries policy (CFP), since it provides for the sustainable development of fishery resources and discourages overfishing, which constitutes a threat to marine life;
25. aicina Komisiju vēl vairāk konsolidēt NATURA 2000 tīklu, paplašinot to desmit jaunajās dalībvalstīs, kas pievienojās ES 2004. gadā, kā arī Bulgārijā un Rumānijā, jo šīm divām valstīm pievienojoties, Melnā jūra ir kļuvusi par Kopienas ūdeņu daļu;
Calls on the Commission to consolidate the Natura 2000 network further by extending it to the ten Member States which acceded to the EU in 2004 and to Bulgaria and Romania since, following the accession of those two last-mentioned countries, the Black Sea now forms part of Community waters;