natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Eiropas Komisija savu pirmo profilaktisko projektu cīņai pret aptaukošanos finansēja 1998. gadā partnerībā ar Krētas Universitāti.
The Commission financed its initial project to combat obesity in 1998 in partnership with the University of Crete.
No dalībvalstīm pirmā bija Francija, kas 2000. gadā sāka īstenot pirmo valsts uztura un veselības plānu.
Amongst the Member States, France was the first to launch (in 2000) a national nutrition and health plan.
Turklāt tas bija arī gads, kurā Padome pieņēma pirmo rezolūciju par veselības un uztura tēmu.
In that same year the Council adopted its first resolution on health and nutrition.
Kopš tā laika lielākā daļa dalībvalstu ir veikušas pasākumus ar mērķi kopš agras bērnības veicināt veselīgu uzturu un regulāras fiziskas aktivitātes.
Since then, most of the Member States have taken action designed to promote health eating and regular physical activity from childhood onwards.
Attiecībā uz pārtikas sadaļu tās ir izmantojušas vai nu normatīvo ceļu, vai rīcības plāna ceļu, vai abus divus.
As regards diet the Member States have adopted legislation, implemented an action plan or followed both courses of action.
Tās ir arī izstrādājušas dažādus līdzekļus un piedāvā veselu arsenālu no rosinošiem, ierobežojošiem vai pat aizliedzošiem pasākumiem.
They have also acquired resources and can now wield a whole battery of incentives, regulations and prohibitions.
Šie pasākumi, ko veic valstu līmenī, skar tādas atšķirīgas jomas kā:
These apply to areas as varied as:
– dažu pārtikas produktu uzturvērtības norādes („ food signposting ” sistēmas, kas ieviestas Apvienotajā Karalistē, Somijā un Zviedrijā),
- nutritional labelling of certain food products (the ‘food signposting’ systems introduced in the UK, Finland and Sweden),
– dzērienu un pārtikas produktu tirdzniecības automātu atrašanās vai atrašanās aizliegums noteiktās izglītības iestādes (Francija, Apvienotā Karaliste),
- the presence or the withdrawal of food and drink vending machines in the case of certain schools (France and the UK),
– tieša reklāma bērniem, kas jaunāki par 12 gadiem (ierobežota 25 valstu Eiropas Savienībā, bet aizliegta tikai Zviedrijā),
- direct advertising to children under the age of 12 (regulated in all 25 EU Member States and banned solely in Sweden),
– pārtikas produkti un piedevas, kas ir ēdienu sastāvā skolu ēdnīcās (Latvijas valdības lēmums, kas stājās spēkā 2006. gada 1. novembrī, liegt bērniem tādu pārtikas produktu un dzērienu patēriņu, kuru sastāvā ir mākslīgas piedevas, krāsvielas vai kofeīns),
- foodstuffs and additives used in the preparation of meals in school canteens (decision taken by the Latvian Government and applicable with effect from 1 November 2006 to ban the consumption by children of food and drink containing artificial additives, colorants or caffeine),
– produkti, kuru ražošanā izmantoti hidrogenēti augu tauki vai margarīns un kuru sastāvā ir liela trans-taukskābju koncentrācija (Dānija 2003. gadā pieņēma likumu, kas samazina trans-taukskābju patēriņu).
- products made from hydrogenated vegetable fats or margarine and containing a high concentration of trans fatty acids (in 2003, Denmark passed a law designed to reduce exposure to trans fatty acids).
Referente ar nodomu izvēlējās iespēju minēt piemērus dalībvalstu veiktajiem pasākumiem, no kuriem daudzi ir tādi, kuru pamatā ir princips „profilakse-aizliegums”.
The rapporteur has deliberately chosen the option of quoting examples of action taken by the Member States, much of which is based on prevention and prohibition.
Šī ar nodomu izdarītā izvēle referentei uzreiz ļauj uzsvērt likumdevēju pašreizējo tendenci aktīvi rīkoties aptaukošanās apkarošanas jomā, pieņemot pasākumus, kas vai nu aizliedz noteiktas pārtikas sastāvdaļas, vai brīdina patērētājus par produktiem ar sevišķi lielu kaloriju daudzumu.
This deliberate choice enables the rapporteur to highlight a current trend on the part of lawmakers to 'strike hard' in the fight against obesity, either by banning certain ingredients or by warning consumers against high-calorie products.
Referente arī uzskata, ka ir par agru sniegt provizorisku vai galīgu vērtējumu par šīm dažādajām valstu politikām, no kurām lielākā daļa ir tādas, kas tikai nesen uzsāktas.
The rapporteur thinks that it is too early to make any kind of interim or final judgment concerning the various policies pursued by the Member States, most of which have only recently been launched.
Tas ir arī pirmais iemesls, kas referenti attur ierosināt iepriekšminētos 5 pasākumu veidus šādā veidā izvērst visas Eiropas Savienības līmenī.
This is the first reason why the rapporteur has not proposed simply extending the five initiatives mentioned above to the EU as a whole.
Otrs iemesls ir tas, ka viņa dod priekšroku atklātiem un pozitīviem priekšlikumiem, nevis aizliegumiem.
The other reason is her preference for open, affirmative proposals, which do not sit comfortably with a 'prohibition' approach.
Aizliegumi nesniedz vērā ņemamus rezultātus attiecībā uz bērniem, jo viņiem ir liela tieksme darīt tieši to, kas ir aizliegts.
(Such an approach in any case has little effect amongst children, who are strongly inclined to challenge any kind of ban.)
Tāpēc ideja, kas bija šī ziņojuma sagatavošanas pamatā, ir par stimulu radīšanu, nevis par noteiktu pārtikas produktu aizliegšanu.
Hence the philosophy underlying the report is one of incentives rather than the outlawing of certain food products.
Referente arī atzīst, ka ir jāizbeidz politkorektums, kas izraisa bezdarbību: kurš gan šodien tiešām ticētu, ka uzturvērtības ziņā nav labu un sliktu pārtikas produktu!
The rapporteur also recognises that there is no room any more for the kind of political correctness which results in inaction: can anyone really believe these days that there are no foodstuffs which are either 'good' or 'bad' from a nutritional point of view?
Viņa šeit vēlas skaidri pateikt, ka pēc viņas domām un bez jebkādām šaubām pastāv veselīgi pārtikas produkti ar ļoti augstu uzturvērtību un „draņķīgi” pārtikas produkti ar lielu kaloriju daudzumu.
At this point she would like to state clearly that as far as she is concerned there are healthy foodstuffs which are highly nutritious and 'junk foods' with a high calorie content.
Tieši pirmajiem, jo īpaši augļiem un dārzeņiem, kuru patēriņš jau vairāk nekā desmit gadu strauji krītas un kuru nozīme veselībai ir labi zināma, ir jābūt Eiropas Savienības veicināšanas politiku mērķim.
It is the former (in particular fruit and vegetables, the consumption of which has been in free fall for over a decade and of which the importance in health terms is well known) which should be the subject of EU incentive policies.
Attiecībā uz kopējo lauksaimniecības politiku referente pievienojas kritikai, kas bieži tiek pausta par to, ka tā nav efektīva.
As regards the common agricultural policy, the rapporteur agrees with the many criticisms which have been made regarding its lack of effectiveness.
Ir pagājis KLP laiks tās pašreizējā veidā un ir jāveic radikāla reforma un jāsniedz atbildes dažādo nozaru ražotājiem, kā arī tādas patērētājiem veselīgas un dažādotas pārtikas meklējumi, kura atbilstu noteiktiem ar uzturu saistītiem mērķiem.
In its current form the CAP has had its day; a radical reform needs to be undertaken and the concerns of producers in the various sectors and also of consumers seeking a healthy, varied diet which meets nutritional targets should be addressed.
Runājot par Augļu un dārzeņu tirgu kopējo organizāciju, referente iesaka pieņemt jauna veida Eiropas politiku, starp kuras galvenajiem mērķiem būtu palielināt šāda veida pārtikas produktu ar lielu diētisko vērtību lietošanu uzturā.
With regard to the common organisation of the markets in fruit and vegetables, the rapporteur advocates a new EU policy, one of the main objectives of which would be to restore consumption of this category of foodstuffs, which are highly nutritious.
Viņa ir arī pārliecināta, ka rosinošai politikai (cenu samazināšana, nodokļu samazināšana, citi subsīdiju veidi) jādod priekšroka pār tādu sistēmu, kuras pamatā būtu lielāku nodokļu uzlikšana produktiem ar lielu kaloriju daudzumu („ fat tax ”) un kura galu galā negatīvi ietekmētu tieši Eiropas vismazāk pārtikušās mājsaimniecības.
She also believes that a policy of incentives (price reductions, lower taxation and other forms of subsidy) is preferable to a scheme based on increased taxation levied on high-calorie products (a 'fat tax'), which ultimately penalises the poorest European households in particular.
Tāpēc, pēc referentes domām, rīkoties vairākās Kopienas politikas jomās, radot starp tām sinerģiju, ir vistiešākais un, iespējams, arī visgrūtākais līdzeklis, ņemot vērā daudzās iesaistītās personas, ar kuru palīdzību Eiropa varētu sniegt pievienoto vērtību cīņā par ēšanas ieradumu maiņu un dzīvesveida maiņu kopumā.
Acting in this way on a number of Community policies by creating synergies amongst them is in the rapporteur's view the most direct way (and possibly also the most difficult, in view of the number of parties involved) for Europe to contribute its added value in the struggle to change eating habits and lifestyle in general.
Šāda daudznozaru pieeja pilnībā atbilst vēstījumam, ko Padome sniedza 2000. gada 14. decembra rezolūcijā, 12. punktā uzsverot, ka „daudzām Kopienas politikas jomām, un jo īpaši politikai tādās jomās kā sabiedrības veselība, lauksaimniecība, zivsaimniecība, pētniecība, transports, patērētāju aizsardzība un iekšējais tirgus, ir tāda ietekme, ka valstu uztura politikas var pilnībā īstenot tikai tad, ja, izstrādājot un īstenojot attiecīgās Kopienas politikas, ņem vērā aspektus, kas attiecas uz uztura veselīgumu”.
This multi-sector approach is in strict accordance with the message issued by the Council in its resolution of 14 December 200, in paragraph 12 of which it emphasises 'that many Community policies, particularly in the fields of public health, agriculture, fisheries, research, transport, consumer protection and the internal market, have such an impact that those national nutritional policies can have full effect only if aspects relating to nutritional health are taken into account in the drafting and implementation of the Community policies concerned.'
Tāpēc ir formulēti daudzi konkrēti priekšlikumi, kas skar dažādas politikas, kurās Eiropas Savienība var rīkoties.
It is for this reason that a number of specific proposals have been brought forward, which relate to various policies under which the EU may act.
– saistībā ar 7. pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem ir svarīgi paredzēt finansējumu tradicionālajā pārtikas, lauksaimniecības un biotehnoloģijas sadaļā, kā arī jāsekmē pētījumi par citiem faktoriem un tāpēc jāfinansē kopēji projekti vairākās disciplīnās (sociālekonomiskā attīstība, veselība),
- under the 7th RDFP , funding must be made available in the traditional areas of food, agriculture and biotechnology, but research into other factors must also be encouraged and joint multidisciplinary projects (socio-economic topics, health) must therefore be financed;
– audiovizuālās un patērētāju aizsardzības politikas jomā: referente ierosina starp Komisiju un Eiropas informācijas nesēju nozaru pārstāvjiem noslēgt „džentlmeņu vienošanos”, kas paredzētu, ka uz bērniem paredzētiem ražojumiem dažādos plašsaziņas līdzekļos, piemēram, televīzijā, kino, internetā un video spēlēs, jābūt izklaidējošai informācijai par veselīgumu, kas vairotu Eiropas jauniešu izpratni par to, ka ir svarīgi nodarboties ar sportu un lietot uzturā augļus un dārzeņus, lai saglabātu labu veselību,
- as regards audiovisual policy and consumer protection : the rapporteur proposes the conclusion of a 'gentlemen's agreement' between the Commission and the European media industries, involving the requirement for children's products in different media formats (television, cinema, Internet and video games) to carry health and recreation information intended to make Europe's youngsters aware of the importance of practising sport and of eating fruit and vegetables in order to remain healthy;
– izglītības un sporta jomā : Komisijai ir līdzekļi partnerībā ar dalībvalstu vai reģionu kompetentajām ministrijām „izmēģinājuma” izglītības iestādēs sākt īstenot programmas „Sports skolā” un gada sākumā katras izvēlētās skolas audzēkņiem uzdāvināt sporta somas ar ES logotipu un galvenajiem piederumiem (apavi, īsās bikses un krekls),
- in the field of education and sport : the Commission has the means (in partnership with the relevant ministries in the Member States or the regions) to launch 'sport at school' programmes in 'guinea pig' establishments and at the start of the year to give the pupils at each school selected an EU-branded sports bag containing basic equipment (footwear, shorts and a tee-shirt);
– saistībā ar struktūrfondiem: Eiropas Savienības ekonomiskā un sociālā kohēzija ir viens no galvenajiem Eiropas veidošanas mērķiem.
- in connection with the Structural Funds : social and economic cohesion within the EU is a major European-integration objective.
Ņemot vērā to, ka aptaukošanās problēma ir raksturīgāka tiem sabiedrības slāņiem, kas atrodas visnelabvēlīgākajos apstākļos, veselīga dzīvesveida veicināšanu gan pilsētu, gan lauku apgabalos ir svarīgi iekļaut Eiropas Sociālā fonda (ESF) un Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) darbībā, kas noteikta jaunajam laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam.
In view of the prevalence of obesity in the most disadvantaged sections of the population, the promotion of healthy lifestyles for both the urban and the rural population must be incorporated into the European Social Fund (ESF) and the European Regional Development Fund (ERDF) as set for the new 2007-2013 period.
Jāsecina, ka cīņa pret aptaukošanos vēl tikai sākas, tai jākļūst par politisku prioritāti visās dalībvalstīs, kā arī jo sevišķi Eiropā kopumā.
In conclusion, the fight against obesity is only just beginning and it must be made a political priority for all the Member States and also (and especially) for the EU.
Eiropas Savienībai jāpanāk, lai Kopienas politikas nonāktu iedzīvotāju ikdienas rūpju redzeslokā un veselības un dzīves kvalitātes jomā vispār.
The EU has a key role to play in bringing Community policies into line with ordinary people's everyday concerns regarding health and the quality of life in general.
Ir jāatzīst, ka veselības uzlabošanai pareizs uzturs ir tikpat svarīgs dzīves ieradums kā fiziskā aktivitāte un nesmēķēšana.
A good diet must be recognised as a habit which is as important as taking physical exercise and refraining from smoking as a way of improving health.
par veselīga uztura un fiziskās aktivitātes veicināšanu — liekā svara, aptaukošanās un hronisko slimību profilakse Eiropas mērogā
on promoting healthy diets and physical activity: a European dimension for the prevention of overweight, obesity and chronic diseases
Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Women's Rights and Gender Equality calls on the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. tā kā meitenēm ir izteiktāka tendence nekā zēniem būt neapmierinātām ar savu ķermeni un tas var novest pie gremošanas traucējumiem, piemēram, anoreksijas un bulīmijas;
A. whereas young girls have a tendency to be more dissatisfied than boys with their own physical appearance, which can lead to eating disorders such as anorexia and bulimia,
B. tā kā daudzi faktori, piemēram, profesionālās prasības un pienākumu sadale mājsaimniecībā arvien lielākā mērā kavē sievietēm ikdienā pievērsties fiziskām aktivitātēm;
B. whereas a multitude of factors such as professional demands and household responsibilities make it increasingly difficult to integrate physical activity into a daily schedule,
C. tā kā sports ir dabīgā socializācijas procesa svarīga sastāvdaļa un tā kā, ņemot vērā tā audzinošo lomu, tas veicina pozitīvas vērtības un personas attīstību;
C. whereas sport is an important element in the natural process of socialisation and whereas, on account of its educational role, it promotes positive values and personal development,
D. tā kā grūtniecība un menopauze ir divi kritiski posmi, kad sievietes var iegūt lieko svaru, un tā kā valsts veselības dienesti pietiekami nepievērš uzmanību šiem svarīgajiem pagrieziena punktiem sievietes dzīvē, īpaši izglītošanai uztura jomā;
D. whereas pregnancy and menopause are two critical stages in the development of excess weight in women and whereas these important milestones in a woman's life are given inadequate consideration by the national health services, in particular in nutrition counselling,
E. tā kā ar aptaukošanos saistītā mirstība sievietēm ir zemāka, tā kā saslimstība un ar veselību saistītās dzīves kvalitātes problēmas sievietēm ir vairākas reizes augstākas un tā kā tāpēc sievietes vairāk cieš no aptaukošanās izraisītajām sekām un gan fiziski, gan emocionāli viņu tolerance pret aptaukošanās izraisītajiem fiziskajiem trūkumiem ir zemāka nekā vīriešiem;
E. whereas obesity-related mortality is lower among women, whereas the incidence of morbidity and health-related quality-of-life problems is several times higher among women and whereas, therefore, women suffer more from the consequences of obesity and have a lower tolerance than men, both physically and emotionally, of physical impairments resulting from obesity,
F. tā kā daudzām sieviešu grupām, īpaši tām, kas ir nabadzīgas, veselīgāka dzīvesveida īstenošana ir sarežģīts jautājums,
F. whereas for many groups of women, especially those experiencing poverty, adopting a healthier lifestyle is a complex issue,
2. norāda, ka skolas ir tā vide, ko var izmantot bērnu un jauniešu uzvedības uzlabošanai; uzsver, ka ir jāveicina, lai skolu ēdnīcās tiktu piedāvāts no svaigiem produktiem gatavots ēdiens, vēlams no bioloģiskām vai vietējām lauku saimniecībām;
Points out that schools are settings that can be used to influence children and young people's behaviour in a positive way; underlines that serving freshly produced meals, preferably from organic or regional agriculture, in school canteens should be encouraged;
4. uzsver faktu, ka skolām ir svarīga loma bērnu un jauniešu dzīvesveida izvēlē; iesaka skolu mācību programmās iekļaut patērētāju izglītošanu, uztura mācību un fiziskās nodarbības, kā arī nodrošināt visu skolēnu līdzdalību šajās nodarbībās;
Underlines the fact that schools play an important role in influencing the lifestyles of children and young adults; recommends that consumer education, nutrition and physical activity be introduced in school curricula and that all students take part in these activities;
6. iesaka dalībvalstīm, izstrādājot valsts veselības stratēģiju, ņemt vērā, ka cīņā ar veselības problēmām, kas ir saistītas ar aptaukošanos, pastāv iespēja, ka profilakses pasākumu veids varētu būt ārstu dotie norādījumi par pacientam nepieciešamajām fiziskajām nodarbībām svara uzturēšanai vai tā samazināšanai; aicina Komisiju Eiropas izglītības programmās sekmēt paraugprakses apmaiņu šajā jomā;
Recommends that, when developing their national health strategies, the Member States take into consideration the possibility of promoting the prescription of physical activity to patients as a preventive measure to help combat the health problems associated with obesity, as a weight maintenance measure or as a weight loss measure; calls on the Commission to promote the exchange of best practices in this field among the Member States;
10. mudina dalībvalstis un Komisiju veidot sabiedrības izpratni par veselīgas diētas un regulāru fizisku nodarbību nozīmi un par sēdoša dzīvesveida iespējamo apdraudējumu veselībai;
Encourages the Member States and the Commission to raise public awareness of the benefits of a healthy diet and regular physical activity and the potential health dangers of a sedentary lifestyle;
Veselīga uztura un fiziskās aktivitātes veicināšana — liekā svara, aptaukošanās un hronisko slimību profilakse Eiropas mērogā
Promoting healthy diets and physical activity: a European dimension for the prevention of overweight, obesity and chronic diseases
Edit Bauer , Hiltrud Breyer , Maria Carlshamre , Ilda Figueiredo , Věra Flasarová , Lívia Járóka , Piia-Noora Kauppi , Rodi Kratsa-Tsagaropoulou , Siiri Oviir , Marie Panayotopoulos-Cassiotou , Marie-Line Reynaud , Teresa Riera Madurell , Raül Romeva i Rueda , Amalia Sartori , Eva-Britt Svensson , Anne Van Lancker , Corien Wortmann-Kool , Anna Záborská
Edit Bauer, Hiltrud Breyer, Maria Carlshamre, Ilda Figueiredo, Věra Flasarová, Lívia Járóka, Piia-Noora Kauppi, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Siiri Oviir, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Marie-Line Reynaud, Teresa Riera Madurell, Raül Romeva i Rueda, Amalia Sartori, Eva-Britt Svensson, Anne Van Lancker, Corien Wortmann-Kool, Anna Záborská
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg , Anna Hedh , Zita Pleštinská.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Anna Hedh,, Zita Pleštinská.
Albert Deß , Viktória Mohácsi
Albert Deß, Viktória Mohácsi
„Veselīga uztura un fiziskās aktivitātes veicināšana — liekā svara, aptaukošanās un hronisko slimību profilakse Eiropas mērogā”
Promoting healthy diets and physical activity: a European dimension for the prevention of overweight, obesity and chronic diseases
Adamos Adamou , Georgs Andrejevs, Irena Belohorská , Johannes Blokland , John Bowis , Frieda Brepoels , Martin Callanan , Dorette Corbey , Chris Davies , Mojca Drčar Murko , Edite Estrela , Jill Evans , Anne Ferreira , Karl-Heinz Florenz , Matthias Groote , Françoise Grossetête , Cristina Gutiérrez-Cortines , Satu Hassi , Gyula Hegyi , Jens Holm , Dan Jørgensen , Christa Klaß , Marie-Noëlle Lienemann , Jules Maaten , Linda McAvan , Roberto Musacchio , Riitta Myller , Péter Olajos , Miroslav Ouzký , Vittorio Prodi , Frédérique Ries , Guido Sacconi , Karin Scheele , Richard Seeber , Kathy Sinnott , Bogusław Sonik , Antonios Trakatellis , Marcello Vernola , Anja Weisgerber
Adamos Adamou, Georgs Andrejevs, Irena Belohorská, Johannes Blokland, John Bowis, Frieda Brepoels, Martin Callanan, Dorette Corbey, Chris Davies, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Jill Evans, Anne Ferreira, Karl-Heinz Florenz, Matthias Groote, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Jens Holm, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Marie-Noëlle Lienemann, Jules Maaten, Linda McAvan, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Péter Olajos, Miroslav Ouzký, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Guido Sacconi, Karin Scheele, Richard Seeber, Kathy Sinnott, Bogusław Sonik, Antonios Trakatellis, Marcello Vernola, Anja Weisgerber
Margrete Auken , Pilar Ayuso , Philip Bushill-Matthews , Christofer Fjellner , Kartika Tamara Liotard , Miroslav Mikolášik , Ria Oomen-Ruijten , Alojz Peterle
Margrete Auken, Pilar Ayuso, Philip Bushill-Matthews, Christofer Fjellner, Kartika Tamara Liotard, Miroslav Mikolášik, Ria Oomen-Ruijten, Alojz Peterle
JURIDISKĀS KOMITEJAS ATZINUMS PAR JURIDISKO PAMATU...........................................27
LETTER FROM THE COMMITTEE ON LEGAL AFFAIRS ON THE LEGAL BASIS..........27
Budžeta komitejaS ATZINUMS..............................................................................................29
OPINION of the Committee on Budgets .................................................................29
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2005)0122 )
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2005)0122 )
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 61. panta c) apakšpunktu un 67. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu ( C6‑0096/2005 ),
– having regard to Article 251(2) and Articles 61(c) and 67(2) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0096/2005 ),
– ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu ( A6‑0452/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the opinion of the Committee on Budgets ( A6‑0452/2006 ),