natgillin/translations-raw huggingface dataset:
"Ārpus likuma", režisors Olivjē Masets-Depass
ILLÉGAL – ILLEGAL directed by Olivier Masset-Depasse
Lai gan varas iestādes ir noraidījušas viņas lūgumu pēc patvēruma, viņai ir izdevies atrast darbu un iekārtot dēlu skolā.
Although the authorities refused her application for asylum, she manages to find a job and send her son to school.
Tomēr viņa dzīvo nepārtrauktās bailēs tikt atklātai.
But she lives in constant fear of being found out.
Kādu dienu, policijas kontroles laikā, viņa tiek arestēta un ievietota bēgļu centrā.
Following a police check, she is arrested and placed in a detention center.
Viņas 14 gadus dēlam izdodas aizbēgt un paslēpties pie drauga.
Her young son manages to escape and take refuge at a friend’s home.
Tā sākas Taņas cīņa par cieņu un dēla meklējumi, neskatoties uz to, ka viņu jebkurā mirklī var izraidīt no valsts.
And so she begins her fight for her dignity and the search for her son despite the constant deportation threat hanging over her head.
Vims Venders: "Filma ir valoda, kuru var iemācīt."
Film maker Wim Wenders: Film is a language that can be taught
Vims Venders un viņa kamera Leģendārais kinorežisors Vims Venders labprāt redzētu kino un filmas skolu programmās: "Mēs zaudējam iespēju parādīt bērniem, ka pastāv vēl viena valoda, kuru viņi var apgūt un tādējādi nekļūt par "fast food" sindroma upuriem," viņš teica.
Legendary film director Wim Wenders wants to see film on school curricula from an early age and says that we are missing the chance to teach our kids that there is a whole different language that they can learn and that they need in order not fall victim to "fast food" syndrome.
Mēs satikām Vendera kungu, kad viņš viesojās Eiropas Parlamentā, lai piedalītos diskusijā par kino un Eiropas identitāti, ar kuru arī tika atklāta 2010.gada "LUX" balvas finālistu filmu demonstrāciju.
We talked to Wenders as he visited the European Parliament for discussions with MEPs on Film and European identities - a hearing launching the screening of 2010's LUX film Prize finalists.
Vai pastāv viens Eiropas kino vai vairāki, nacionālie?
Is there one European cinema or several national ones?
Par laimi, nepastāv viens Eiropas kino, bet to veido vairākas balsis, kurām ir kaut kas kopīgs; tas ir tas, ko mēs saucam par Eiropas kino.
Wim Wenders: European cinema is luckily not just one but it is composed of many voices and these voices have something in common that we proudly call European cinema.
Gadiem ejot, ( ... ) cilvēki jautā: "Vai tas pastāv, vai drīzāk tas ir visu valstu kino kopums?"
A lot of people over the years have asked the question "does it exist or isn't it just the sum of all the national cinemas?" - It is more than the sum.
Tas ir vairāk nekā kopums; kopums ir laba lieta, bet Eiropas kino ir daudz vairāk - ar savu valodu, saviem likumiem un vēsturi.
The sum is already quite a lot but European cinema is much more with its language of its own with its own rules and its own history.
Ļoti atšķirīgu valodu.. kuru gadiem ejot, Holivuda iemācījās.
A very distinct language...that Hollywood learned a lot from over the years.
Kā veicināt filmu izplatīšanos no vienas valsts uz citu?
How can we promote national films from one country to another?
Katru gadu arvien mazāk.
Every year it's less.
Un tas nav tāpēc, ka skatītajiem tās nepatiktu.
And it is not because people don't like it.
Kad cilvēkiem šīs filmas parāda, viņi ir sajūsmā un pārsteigti, taču viņi netiek pie šo filmas redzēšanas.
Once you show people these movies they are flabbergastered, they are astonished, but they don't get to see them.
Skatītāji ir, bet iespējas redzēt filmas ir visnotaļ mazas.
The audience is there, it is just that the chances to see these movies are diminished.
Parlamenta "LUX" balva ir viena no daudzām labajām iniciatīvām.
European Parliament's LUX Prize is one out of many good initiatives.
Katra valstī ir daudz programmu, daudz aktivitāšu un daudz dažādu ideju.
If you look at each country you realise there is a lots of programmes lots of activities lots of different ideas.
Vai valoda ir šķērslis?
Is language an obstacle?
Valoda vienmēr ir šķērslis.
Language is always a problem.
Man nepatīk runāt par valodu kā par šķērsli, jo man šķiet, ka tā ir priekšrocība - veidot filmas dažādās valodās.
I hate to speak of it as a problem because I see it as a privilege that we can make movies in different languages.
Valoda ir gan Eiropas kino bagātība, gan šķērslis (...), kuru mums jāuztver kā šķērsli, kuru jāpārvar un kuram ir tik liela vērtība, ka to pārvarot, tas ir daudz vērtīgāks nekā esot šķērslis.
Language is both the wealth and the handicap of European cinema but we have to look at it as handicap to overcome and a handicap that is worth so much and that is in the end much more worth than it is a problem.
Par kino pārzināšanu un mācīšanu skolās....
What about "cinema literacy" and teaching film in schools...
Mēs zaudējam iespēju parādīt bērniem, ka pastāv vēl viena valoda, kuru viņi var apgūt un tādējādi nekļūt par "fast food" sindroma upuriem.
We are missing the chance to teach kids that there is a whole different language that they can learn and that they need in order not to be victims of fast food.
Kad bērni sāk ēst viena veida pārtiku, viņi pie tās pierod.
When kids start with a certain food and they like it, they stick to it.
Mums viņiem jāparāda, ka pastāv arī cita veida ēdiens.
We have to teach them there is other food out there.
Tas viņiem nāks par labu.
It is for their own good.
Mēs negribam spiest nevienu bērnu; viņi pēc tam var skatīties filmas visas filmas, kas viņiem patīk.
We are not forcing them, they can later on go to see any movie they like.
Mēs arī negribam ieviest kvotas.
We are the last who want to impose any quotas.
Filmas ir, un viņi tās redzēs laika gaitā.
Everything is out there, they will see eventually anyway.
Taču būtu žēl, ja viņiem pavisam pazustu 'garšas sajūta' un iespēja iepazīties filmām par kaimiņiem, un ka pastāv cita veida kino, kurš ir pavisam savādāks, un savā ziņā arī daudz interesantāks.
But it would be a shame if they completely lost the taste and the chance to learn that there are films about their neighbours, that there is another kind of cinema that is very different, and in a different way much more fun.
Bērni ir pakļauti audiovizuālajai valodai daudz vairāk nekā jebkurai citai 'svešvalodai', un tā ir vienīgā valoda, kurai viņi ir pilnīgi nesagatavoti.
Kids are exposed to no other language more frequently than the audiovisual language and it is the only one they are completely unprepared for.
Tas nav tikai kino, tas ir videospēles, tas ir internets - tā ir valoda, kuru var iemācīt.
It is not just cinema, it is games, it is television, it is internet it is a language and it can be taught.
Skandināvija ir visattīstītākā, un Dānija - visu priekšgalā.
Scandinavia is leading, Denmark is way ahead.
Tas parāda, cik veiksmīga var būt šāda prakse.
And it shows how successful it can be.
Eiropas izcelsmes skatīto filmu procents Skandināvijā ir augstāks nekā jebkur citur tāpēc, ka viņi sāka mācīt un bērni zina, ka pastāv kaut kas cits.
The percentage of audiences for European films in Scandinavia is much higher than anywhere else, because they started to teach and kids know there is something else out there.
Kāda ir starpība starp Eiropiešu un Amerikāņu filmu?
What is the difference between European and American film?
Eiropas filmas tradicionāli ir ļoti specifiskas, ir maz filmu, kuru darbība norisinās kaut kur vai nekur.
European films have a tradition of being very specific, you find few European films that take place nowhere or anywhere.
Darbība notiek zināmās vietās, noteiktā valodā.
They take place in a certain location, they have a certain language.
Liela daļa amerikāņu filmu darbība risinās nenoteiktās vietās, tās pauž skatītājam, ka nav svarīgi, kur tas notiek.
Most American films are located in unspecific places, they like to appeal to an audience where it doesn't matter where it takes place.
Taču es domāju, ka bērniem ir svarīgi iemācīties, ka filmas ir konkrētas un ka tās runā par īstām lietam, nevis izdomātām vietām.
And I think it's good for kids to learn that films can be specific and that they can talk of real things, and not only imaginary places.
Vims Venders
Wim Wenders
Dzimis 1945. gadā, Diseldorfā
Born 1945 in Düsseldorf.
Vims Venders CULT (Kultūras un izglītības komiteja) Par "LUX" kino balvu Eiropas Filmu akadēmija
Culture Committee European Film Academy Wim Wenders official web site Committee hearing
10. un 11.septembrī Venēcijas kino festivālā tiks izrādītas trīs Eiropas Parlamenta LUX balvas finālā iekļuvušās filmas — „Platona akadēmija”, „Svešā” un „Ārpus likuma”.
The 3 films will be shown at "Venice Days" 10-11 September Special screening for 27 people - one from each European Union country "Plato's Academy", "When we leave" & "Illégal" shortlisted A group of 16-26 year olds from across Europe with a special interest in films were in Venice on 10 and 11 September for a special screening of the 3 finalists of the European Parliament's LUX film Prize.
Šīs iniciatīvas mērķis ir „ļaut izteikties jaunai publikai, veicinot dialogu starp uzaicinātajiem jaunajiem vīriešiem un sievietēm, Eiropas filmu industrijas profesionāļiem un Eiropas Parlamenta pārstāvjiem”, paskaidro Eiropas Parlamenta Kultūras komitejas priekšsēdētāja Dorisa Paka .
The Chair of Parliament's Culture Committee Doris Pack said the aim was to "give a voice to a new young audience, by promoting dialogue among the young men and women invited to attend, European film industry professionals and representatives of the European Parliament.”
LUX balvas finālam jūlija beigās tika izvirzītas šīs trīs filmas:
27 Times Cinema Blog LUX film prize: 3-film shortlist for 2010 Venice Days
27 jauno kinomīļu blogs Paziņojums presei pēc LUX balvas finālistu izvirzīšanas (angļu val.)
European Parliament LUX prize - 10 film shortlist
Par Eiropas Parlamenta 2010. gada filmu LUX balvu sacentīsies šādas filmas:
The following ten films have been pre-selected to compete for the 2010 European Parliament LUX Prize:
LUX balva LUX balvas "Facebook" lapa
Facebook LUX Prize
-//EP//TEXT IM-PRESS 20101025FCS89975 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20101025FCS89975 0 NOT XML V0//EN
Neierobežotas mobilitātes iespējas pacientiem
Cross-border health care - Françoise Grossetête MEP explains ahead of vote
Taču situācija varētu mainīties, ja tiktu pieņemta direktīvai par pārrobežu veselības aprūpi.
The European Parliament's public health committee could back the proposed directive on patients' rights on cross-border healthcare.
Eiropas Kopienu tiesai jau ne vienu vien reizi ir apstiprinājusi pacientu tiesības brīvai kustībai Eiropas Savienībā, veselības aprūpes pakalpojumu saņemšanai.
This will strengthen your right to be treated in another country and hopefully iron out some of the administration hurdles that have at present hindered its wider use.
Arī Parlaments vēlas nodrošināt un atvieglot pacientu mobilitātes iespējas.
However, some EU countries are concerned about the cost - and whether you should pay-up front or be refunded later.
"Šī ir pirmā direktīva šajā jomā, un tai jāpārvar dalībvalstu pretestība," teica referente Françoise Grossetête (EPP, Francija).
Ahead of the vote in the committee (where it has reached its second reading stage) we put some questions to French MEP Françoise Grossetête (European Peoples Party) who has acted as Parliament's rapporteur on this directive.
Mēs tikāmies ar viņu dienu pirms ziņojuma otrā lasījuma balsojuma Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejā.
The European Court of Justice have already given its opinion, confirming patients' rights as regards freedom of movement in the EU.
Kāda ir pašreizējā situācija pārrobežu veselības aprūpes jomā?
What is the current situation in Europe regarding cross-border healthcare?
Patlaban, ja vienas dalībvalsts pilsonis vēlas ārstēties kādā citā dalībvalstī, viņš nevar būt pārliecināts, ka saņems atmaksu un cik lielā apmērā.
At present if a European citizen wants to get treatment in another country they do not know if they if will be refunded and how that may happen.
Pacientam arī pašam vispirms jāsamaksā, lai pēc tam, iespējams, saņemtu atmaksu.
One must anticipate the cost without knowing whether they will get a refund.
Līdz šim dažāda veida grūtības saņemt atmaksu no valsts ir spiedušas pacientus griezties Eiropas Kopienu tiesā.
So far there have been difficulties that citizens have brought before the European Court of Justice.
Beidzot Parlaments ir nolēmis nākt klajā ar nepieciešamo likumdošanu, lai novērstu šādas problēmas.
Therefore, the European Parliament has said it must legislate to solve this problem.
Šis direktīvas mērķis ir radīt patiesu pacientu mobilitāti.
This directive is designed to allow patient mobility.
Taču tas nenozīmē, ka mēs vēlamies veicināt medicīnas tūrismu.
This does not however encourage medical tourism.
Mēs tikai vēlamies sniegt pacientiem lielākas ārstēšanās iespējas valsts veselības iestādēs.
We simply want to allow a wider range of public health for patients.
Tas ir īpaši svarīgi cilvēkiem, kuri dzīvo pierobežu rajonos.
It is very important - especially in border regions.
Kas mainīsies, ja direktīva tiks pieņemta?
For patients across Europe, what will change if the Directive is approved?
Pacientiem būs iespēja izvelēties, kur ārstēties, kā arī saņemt vislabāko ārstēšanu.
Patients have a choice about the place where they seek treatment and the possibility of having the best possible care.
Katrā dalībvalstī tiks izveidoti kontaktcentri, kuros pacienti varēs saņemt informāciju par ārstēšanās iespējām citās valstīs.
There will be centres with national contacts to access information relating to health care in other countries.
Ja pacientam būs nepieciešama atļauja veikt ārstēšanos citā valstī, maksājumu pacienta valsts veiks tai valstij, kurā viņš tiks ārstēts, bez pacienta iejaukšanās.
If someone needs permission to go and receive care in another EU country, the payment will be paid directly by the country of the patient to the country where the medical care is received.
Pārrobežu veselības pakalpojumi ir pavisam neliela veselības aprūpes izmaksu daļiņa.
Cross-border medical care is only a very small portion of public spending on health.
Pie tam, pacienti varēs saņemt atmaksu par ārstēšanu citā valstī, ja šāda ārstēšana tiek arī atmaksāta dzimtenē un tāda pašā līmenī.
In most cases patients can be reimbursed for treatment in another country only if this treatment is covered by their national system, and the level covered in their State.
Ja, piemēram, Vācijā pacientam netiek atmaksāta zobu ārstēšana, tad tas arī nenotiks dodoties labot zobus uz Franciju.
For example, if in Germany patients are not entitled to dental care reimbursement and they go for treatment in France, Germany will not have to repay them.
Pacientam jebkurā gadījumā nebūs iespēju gūt finansiālu labumu no veselības pakalpojumu atmaksas.
There will be no way for a patient to obtain a financial benefit related to reimbursement.
Trīs galvenie punkti ir: iepriekšēja samaksa par ārstēšanu, iepriekšējas atļaujas nepieciešamība un retās slimības.
There are three main differences: prepayment, prior authorisation and rare diseases.
Mēs esam pārliecināti - un visas galvenās Parlamenta politiskās grupas ir vienotas šajā jautājuma - ka, lai novērstu mazturīgo pacientu diskrimināciju, tieši valstij ir jāveic iepriekšējs maksājums slimnīcai vai veselības iestādei valstī, kurā ārstēsies pacients; pacientam nevajadzētu iztērēt ne santīmu.
We believe the major political groups of the European Parliament are united on this issue - that to avoid discrimination towards people who have less, the home country shall pay the hospital directly or the country where the care is carried out (payment in advance), without the citizen being obliged to pay the money upfront.
Ja tas nebūtu iespējams, pacients veic maksājumu pats, bet atmaksu no valsts jāsaņem pēc iespējas ātrāk.
If this is not possible, then the patient can expect to be repaid in the shortest time.
Runājot par iepriekšējas atļaujas nepieciešamību, pat ja Parlaments pret to iebilst, mēs varētu piekrist, ja tiek izvirzīti stingri, precīzi un ierobežoti iespējamo atteikuma kritēriji.
Regarding prior authorisation, even though Parliament is against it, we can accept it on condition that the criteria for possible rejection are accurate, objective and limited.
Taču vēl viena mums svarīga pacientu kategorija ir ar retajām slimībām sirgstošie eiropieši, kuriem nav iespēju ārstēties savā valsti.
Another very important point for us is that Europeans affected by rare diseases have the opportunity to receive treatment in another State.
Eiropā ir 25 miljoni ar reto slimību pacientu, kuriem ir jādod iespēja saņemt vislabāko ārstēšanos.
There are 25 million Europeans affected by rare diseases and they need access to better care.
Padome ignorē šo punktu, bet mums tas ir
The Council of Ministers (of EU governments) ignored this point and for us this is a key point missed.
Vai Jūs esat pārliecināta, ka izdosies panākt vienošanos?
Are you confident agreement will be reached?
Es ceru, ka otrajā lasījumā mums izdosies vienoties, pacientu labā.
27 October 2010: Report scheduled for adoption in EP committee, 2nd reading
1% (jeb kopuma 10 miljardi eiro) no dalībvalstu veselības aprūpes budžetiem tiek tērēti pārrobežu veselības aprūpei
1% (around 10 billion) of public health budgets spent per year on cross-border healthcare
30% ES pilsoņu nezin, ka pastāv iespēja ārstēties citā ES valstī
30% of EU citizens are not aware of the possibility to receive healthcare outside their country
25 miljoni eiropiešu sirgst ar kādu retu slimību
25 millions of European citizens suffer from rare diseases
20101025STO89929 Pārrobežu veselības aprūpe - jautājumi un atbildes (angļu valodā) Eiropas Komisijas iniciatīva attiecībā uz pārrobežu veselības aprūpi Atvieglos iespējas ārstēties citās dalībvalstīs Ārstēties ārzemēs būs vieglāk Françoise Grossetête
20101025STO89929 Legislative procedure Commission Q&A: EC website on cross-borders healthcare: Who is Françoise Grossetête?
Parlaments nosoda apsūdzības pret "Memoriālu" un Oļegu Orlovu
MEPs condemn charges against Memorial's Orlov
Oļegs Orlovs pie tiesas ēkas Maskavā, 2010. gada 13.septembrī ©BELGA_Photo ITAR-TASS_Stanislav Krasilnikov Tikai gadu atpakaļ, saņemot Parlamenta Saharova cilvēktiesību balvu Oļegs Orlovs, Krievijas organizācijas "Memoriāls" vadītājs stāstīja par cilvēktiesību aktīvistu vajāšanām Ziemeļkaukāzā.
Moscow, Russia, Sept 13, 2010.
Gadu vēlāk, Eiropas Parlaments ir nosodījis "ciniskos un absurdos mēģinājumus apsūdzēt "Memoriālu" palīdzības sniegšanā teroristiem.
Oleg Orlov, head of human rights group Memorial, talks to the media outside Moscow's Khamovniki District Court. ©BELGA Winner of Parliament's human rights prize on trial MEPs express sympathy to victims of terror Orlov "under the EP's special moral and political protection" Almost a year to the day since Oleg Orlov and the Memorial organisation in Russia won Parliament's Sakharov Human Rights prize, the European Parliament has denounced "cynical and absurd attempts to implicate Memorial" in the crime of aiding terrorists, while Orlov himself stands trial on criminal charges of libel, risking three years in jail.
Pagājušajā nedēļā pieņemtajā rezolūcijā, deputāti nosodīja cilvēktiesību aktīvistu vajāšanu Ziemeļkaukāzā un "vispārējo baiļu klimatu Cečenijā."
In a resolution voted last week, MEPs denounced the persecution of human rights activists and condemned all acts of terrorism and expressed sympathy to families of both the Moscow metro bombings and the attack on the Chechen Parliament.
Deputāti arī nosodīja visa veida terorisma izpausmes, kā ari izteica līdzjūtību Maskavas metro un Čečenu parlamenta terorisma aktos cietušo ģimenēm.
Passed on 21 October the resolution condemns criminal investigations of libel against Orlov and says the code of criminal procedures of Russia was seriously violated when conducting them.
Rezolūcijā kritizēja kriminālizmeklēšanas uzsākšanu pret Oļegu Orlovu par neslavas celšanu un norāda, ka izmeklēšanas laikā netika ievērotas Krievijas kriminālprocedūras.
It also condemns "the intimidating search of the offices of human rights organisations, including Memorial".
Orlovam draud tiesas process par neslavas celšanu un trīs gadus cietumsods.
The resolution underlines that Orlov is "under the EP's special moral and political protection" as a Sakharov winner.
EP rezolūcija par Ziemeļkaukāzu
EP resolution on North Caucasus
20 000 uzsāktu lietu Eiropas Cilvēktiesību tiesā
20,000 cases pending at the European Court of Human Rights (mostly on North Caucasus)
Vairak kā 80 000 pārvietotu personu Ziemeļkaukāzā
80,000 internally displaced people in the North Caucasus
Austrijā dzīvojošā Čečenijas bēgļu diaspora - vismaz 20 000 cilvēku
Diaspora of Chechen refugees living in Austria at least 20,000
20101025STO89948 EP rezolūcija par Cilvēktiesību stāvoklis Ziemeļkaukāzā un Oleg Orlov kriminālvajāšana Saharova balvu 2009 saņem organizācija „Memoriāls” Saharova balva par Domas brīvību Intervija: Lidija Jusupova par to, kā ārstēt baiļu vīrusu Cilvēktiesības Krievijā — dialogs bez tabu?
20101025STO89948 Resolution Sakharov Prize 2009 awarded to Memorial Sakharov Prize Press release Memorial human rights activist Lidia Yusupova on the "virus" of fear Human rights in Russia's North Caucasus
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100416STO72888 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT TA P7-TA-2010-0390 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090925STO61223 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100416STO72888 0 NOT XML V0//EN
Vims Venders: Filma ir valoda, kuru var iemācīt
Film maker Wim Wenders: Film is a language that can be taught
Vims Venders un viņa kamera Leģendārais kinorežisors Vims Venders labprāt redzētu filmas un kino skolu programmās: "Mēs zaudējam iespēju parādīt bērniem, ka pastāv vēl viena valoda, kuru viņi var apgūt un tādējādi nekļūt par "fast food" sindroma upuriem," viņš teica.
Maker of "Paris, Texas" Wim Wenders in "Brussels, Belgium", 26 October, 2010 Legendary film director Wim Wenders wants to see film on school curricula from an early age and says that we are missing the chance to teach our kids that there is a whole different language that they can learn and that they need in order not fall victim to "fast food" syndrome.
Mēs satikām Vendera kungu, kad viņš viesojās Eiropas Parlamentā, lai piedalītos diskusijā par kino un Eiropas identitāti, ar kuru arī tika atklāta 2010.gada Lux balvas finālistu filmu demonstrāciju.
We talked to Wenders as he visited the European Parliament for discussions with MEPs on Film and European identities - a hearing launching the screening of 2010's LUX film Prize finalists.
Parlamenta LUX balva ir viena no daudzām labajām iniciatīvām.
European Parliament's LUX Prize is one out of many good initiatives.
20101025STO89950 Vims Venders CULT (Kultūras un izglītības komiteja) LUX balva Eiropas Filmu akadēmija
20101025STO89950 Culture Committee LUX Prize European Film Academy Wim Wenders official web site
Datu aizsardzība transatlantiskā perspektīvā: meklējot kopīgo
Data protection in transatlantic relations: searching for a framework agreement
Šķērsojot robežu - pirkstu nospiedumu skeneris Šarla de Gola lidostā, Parīzē Pirmdien, 25.oktobrī, Parlamentā notika seminārs par gaidāmo starptautisko nolīgumu starp ES un ASV par datu aizsardzību saistībā ar policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās.
A passenger gets his fingers scanned by an agent of the French customs police on October 19, 2009 at Roissy-Charles de Gaulle international airport, during the launch of the Passage automatisé rapide aux frontières extérieures Schengen (PARAFES) project. ©BELGA Future EU-US data protection agreement in the framework of police and judicial cooperation in criminal matters was discussed on Monday by MEPs, representatives of the Council and the Commission, the US ambassador to the EU and several experts in the field from both sides of the Atlantic.
Tajā piedalījās deputāti, Komisijas un Padomes pārstāvji, kā arī abu pušu eksperti.
"It is very important to build up common standards in a time when more and more data are being exchanged", stressed the EP's rapporteur, Jan Philipp Albrecht (Greens/EFA).