natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ņemot vērā Eiropas Savienības valodu un kultūru daudzveidību, vairāku svešvalodu pārvaldīšana veicina sazināšanos, vienlaicīgi mudinot mūs būt atvērtākiem pret līdzpilsoņiem, viņu kultūrām un uzskatiem.
In the light of Europe's linguistic and cultural diversity, knowledge of a number of foreign languages facilitates communication while encouraging us to be more open towards others, their cultures and their outlooks.
Turklāt personu brīva pārvietošanās un preču un pakalpojumu brīva aprite ir viens no Eiropas Savienības stūrakmeņiem.
Furthermore, the free movement of persons, goods and services is one of the cornerstones of the European Union.
Personai ar stabilām svešvalodu zināšanām ir vairāk iespēju gūt labumu no brīvības strādāt un studēt citā dalībvalstī.
An individual with a sound grasp of foreign languages has more opportunities of benefiting from the freedom to work and study in another Member State.
Tādēļ patiesi daudzvalodīgas Eiropas Kopienas izveide, kurā katram pilsonim papildus dzimtās valodas zināšanām ir praktiskas iemaņas vēl vismaz divās valodās, ir ārkārtīgi svarīga, lai sasniegtu mērķi par tautu Eiropu un it īpaši lai palielinātu mobilitāti.
Hence the creation of a genuinely multilingual European Community in which each citizen has a practical grasp of at least two languages in addition to his own is of major importance in achieving a People's Europe and, in particular, increasing mobility.
Visbeidzot, labāka svešvalodu prasme ir viens no kritērijiem Eiropas Savienības izglītības un apmācības sistēmu kvalitātes novērtēšanai, lai efektīvi konkurētu starptautiskā līmenī.
Finally, greater foreign language proficiency is one of the yardsticks for measuring the quality of European educational and training systems with a view to competing effectively at international level.
Eiropas Savienības valodu kompetences rādītājs
European Indicator of Language Competence
Šis Komisijas priekšlikums izriet no darbības gaitas, par ko Eiropadome nolēma 2002. gada martā Barselonā, kur valstu un valdību vadītāji aicināja uzlabot pamatprasmes vismaz divās svešvalodās jau agrīnā vecumā un ieviest valodas kompetences rādītāju.
This proposal by the Commission follows on from the course of action decided by the European Council in Barcelona of March 2002, where the Heads of State and Government called for improvements in the teaching of basic skills, including at least two foreign languages, from a very early age and the introduction of a linguistic competence indicator.
Pašlaik Eiropas Savienībai trūkst informācijas, lai precīzi novērtētu tās iedzīvotāju valodas prasmes, tādēļ jāievieš drošas sistēmas progresa novērtēšanai, kas sasniegts, realizējot Barselonas Eiropadomes izvirzīto mērķi līdz 2010. gadam padarīt Eiropas Savienības izglītības un apmācības sistēmas par pasaules kvalitātes standartu.
At present, the European Union does not have enough information to assess accurately the language skills of its citizens, making it necessary to introduce reliable systems to measure progress towards achievement of the objective set by the Barcelona European Council of making European educational and training systems a world quality reference by the year 2010.
Visu 25 dalībvalstu izglītības un apmācības sistēmas krasi atšķiras pēc veida, kādā tiek pārbaudītas valodu zināšanas un prasmes, un pēc veida, kādā tiek piešķirtas apliecības; tas apgrūtina salīdzināšanu un samazina iespējas savstarpēji atzīt svešvalodu zināšanu novērtējumu, kas var negatīvi ietekmēt darbinieku un studentu brīvu pārvietošanos ES robežās.
The education and training systems of the 25 Member States differ widely concerning the way in which language knowledge and ability is tested and certificates issued, making comparisons difficult and reducing the scope for mutual recognition of foreign language qualifications, which may adversely affect the free movement of workers and students within the EU.
Rādītājam būtu jāatspoguļo izlases prasme katrā no sešiem līmeņiem Eiropas Savienības vienotās valodu prasmes noteikšanas sistēmas skalā (Eiropas Padome).
The Indicator should record the proficiency of the sample at each of the six levels on the scales of the Common European Framework of Reference for Languages (Council of Europe).
Šī noteikšanas sistēma ir plaši atzīta, un to jau izmanto daudzās dalībvalstīs.
This reference framework has gained wide acceptance and is already used in many of the Member States.
Komisija ierosina sākuma posmā pārbaudīt valodu prasmi piecās svešvalodās, kuras Eiropas Savienībā māca visbiežāk (angļu, franču, vācu, spāņu un itāļu valoda), ar iespēju pievienot papildu valodas turpmākajā posmā.
The Commission proposes that, at an initial phase, linguistic proficiency be tested in the five most widely taught languages in the European Union (English, French, German, Spanish and Italian), possibly adding in further languages at a subsequent stage.
Saskaņā ar Eirobarometra 2005. gada septembra aptauju vairums ES iedzīvotāju izvēlas apgūt iepriekš minētās svešvalodas.
According to the Eurobarometer poll of September 2005, the above foreign languages are the ones which most EU citizens choose to learn.
Tomēr ir vērts pieminēt, ka saskaņā ar pēdējā laika statistiku to pamatskolu skolnieku skaits, kuriem māca svešvalodu, procentuāli pieaug, bet piedāvāto valodu dažādība samazinās.
It is worth noting however, that, according to recent statistics, while the percentage of primary school pupils being taught a foreign language is increasing, the diversity of languages on offer is decreasing.
Daudzās valstīs svešvalodas apguve bieži nozīmē vienkārši angļu valodas mācīšanos.
In many countries foreign language learning tends to mean simply learning English.
Referents atbalsta Komisijas pieņemto progresīvo pieeju, bet uzsver vajadzību pēc iespējas ātrāk ieviest līdzekļus, lai novērtētu zināšanas un prasmi lielākā skaitā valodu ar nolūku veicināt daudzvalodību.
While your rapporteur endorses the progressive approach adopted by the Commission, he would stress the need to introduce as quickly as possible measures to assess knowledge and proficiency in a larger number of languages with a view to promoting multilingualism.
Viņš piekrīt Komisijas vispārējai pieejai un kopējiem rādītājiem, paturot prātā ar to īstenošanu saistītās praktiskās un metodiskās grūtības un vispārējo sistēmas komplicētību.
He agrees with the Commission's general approach and the overall indicator parameters, bearing in mind the practical and methodological difficulties in implementing each and the overall complexity of the system.
Tomēr viņš uzsver vajadzību izmantot rādītāju pareizi, lai formulētu secinājumus Eiropas Savienības un valsts līmenī attiecībā uz politiku izvēli.
He stresses, however, the need to use the indicator properly for the formulation of conclusions at European and at national level regarding policy options.
Konsultatīvā padome Eiropas Savienības valodu kompetences rādītāja jautājumos
Proposed European Indicator of Language Competence Advisory Board
Referents piekrīt Komisijas priekšlikumam par dalībvalstu aktīvu piedalīšanos rādītāja īstenošanā un izstrādāšanā, jo īpaši attiecībā uz atbilstošu informāciju lēmumu pieņemšanai valodas kompetences jomā (valodas televīzijā un ģimenē, valodu mācīšanas ilgums izteikts stundās, skolotāju pieredze utt.).
The rapporteur agrees with the Commission proposal regarding the active participation of the Member States in the implementation and development of the Indicator in particular regarding relevant background information in respect of linguistic proficiency (languages on television, and in the family environment, number of hours of language teaching, experience of teachers, etc.).
Komisija ierosina izveidot dalībvalstu pārstāvju padomi, kas konsultēs Komisiju par tehniskiem aspektiem un nodrošinās rādītāja pareizu īstenošanu.
The Commission proposes the creation of a board of Member State representatives to advise the Commission on the technical aspects and ensure that the Indicator is implemented properly.
Komisija būs atbildīga par centralizētu koordinēšanu un datu analīzi, izmantojot piesaistītu vienību, ar kuru noslēgts līgums saskaņā ar piedāvājumu konkursa parasto procedūru.
The Commission will be responsible for central coordination and analysis of data with the help of external tenderers selected in accordance with the usual procurement procedures.
Referents apzinās vērtību, kāda ir dalībvalstu tehniskās un politikas veidošanas zinātības saskaņošanai, un šīs organizācijas veiktā darba nozīmīgumu dalībvalstu progresa nodrošināšanā, izmantojot šo rādītāju un pārraugot iegūto rezultātu.
The rapporteur acknowledges the value of coordinating the technical and policy-making know-how of the Member States and the importance of the task fulfilled by this body in securing progress by the Member States in making use of the Indicator and in monitoring the results obtained.
Viņš arī uzskata, ka šīs organizācijas svarīgs uzdevums ir veicināt konverģenci starp dalībvalstīm, lai varētu formulēt daudzvalodības sasniegšanas politikas.
He also considers it important for this body to encourage convergence between the Member States so that policies to achieve multilingualism can be formulated.
Eiropas valodu kompetences rādītājs tiek uzskatīts par ārkārtīgi vērtīgu instrumentu, lai iegūtu drošu informāciju par Eiropas pilsoņu, jo īpaši jaunu cilvēku, valodu prasmēm, ļaujot salīdzināt dalībvalstu politikas šajā jomā un veicinot labāko metožu apspriešanu, un tādējādi stimulējot valodas mācīšanu.
The European Indicator of Language Competence is considered to be an extremely valuable instrument for obtaining reliable information concerning the linguistic proficiency of European citizens, in particular young people, enabling comparisons to be drawn between Member State policies in this area, and facilitating consultation regarding best practices, thereby giving fresh impetus to language teaching.
Tipiskam Eiropas Savienības pilsonim, kas dzīvo, studē, strādā un bieži pārvietojas Eiropas Savienības teritorijā, vajadzētu zināt vismaz divas svešvalodas pamatprasmes līmenī.
Proficiency in at least two foreign languages should form part of the basic set of skills of a typical European citizen living, studying, working and generally circulating in the European Union.
Plašākā mērogā tādas Eiropas Padomes iniciatīvas kā Eiropas Valodu diena (26. septembris) un ES iniciatīvas, piemēram, Eiropas valodu marķējums (novatoriska programma svešvalodu mācīšanai un apgūšanai ES
Within a wider framework, initiatives by the Council of Europe such as European Day of Languages Day (26 September) and the EU, such as the European Language Label (innovatory programmes for the teaching and learning of foreign languages in the EU
http://europa.eu.int/comm/education/language/label/index.cfm#Search ) bieži ir īpaši svarīgas, nodrošinot valodu mācīšanās iespēju efektīvāku izmantošanu.
http://europa.eu.int/comm/eduation/language/label/index.cfm#Search ) are frequently of particular importance in ensuring that better advantage is taken of language learning opportunities.
Referents uzskata, ka gan Padomei, gan Komisijai ir svarīgi ierosināt turpmākas iniciatīvas, kas sekmētu patiesi daudzvalodīgas Eiropas Kopienas izveidošanu.
The rapporteur considers it necessary for both Council and Commission to propose further initiatives leading towards a genuinely multilingual European Community.
Daudzvalodības un valodu apguves veicināšanas pasākumi Eiropas Savienībā: Eiropas valodu kompetences rādītājs
Measures to promote multilingualism and language learning in the European Union: European Indicator of Language Competence
Atsauce uz Reglamentu
Rule of Procedure applicable
Eiropas Parla me nts ,
The European Parliament ,
– ņemot vērā tā 2005. gada 16. novembra rezolūciju par pārejas paātrināšanu no analogās uz ciparu apraidi
– having regard to its resolution of 16 November 2005 on accelerating the transition from analogue to digital broadcasting
Šajā datumā pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0431 . ,
Texts adopted of 16.11.2005, P6_TA(2005)0431 . ,
- ņemot vērā Komisijas paziņojumu par pārejas paātrināšanu no analogās uz ciparu apraidi ( KOM(2005)0204 ),
– having regard to the Commission's communication on accelerating the transition from analogue to digital broadcasting ( COM(2005)0204 ),
- ņemot vērā Transporta, telekomunikāciju un enerģētikas padomes 2005. gada 1. un 5. decembra Briseles sanāksmes secinājumus,
– having regard to the conclusions of the Transport, Telecommunications and Energy Council Meeting in Brussels of 1 to 5 December 2005,
– ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu ( A6‑0075/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education ( A6‑0075/2006 ),
A. tā kā sakaru līdzekļu globalizēta tirgus attīstība notiek, pastāvīgi mainoties tehnoloģijām un tirgū ienākot jauniem dalībniekiem, it īpaši telekomunikāciju jomā, un aizvien ietekmīgākām starpvalstu aliansēm;
A. whereas the global market developing in the communications media, a sector subject to constant technological change, involves new players, particularly in the telecommunications industry, and increasingly important multinational alliances,
B. tā kā televīzijas un radio kanālu skaita palielināšanās pati par sevi negarantē informācijas plurālisma un satura daudzveidības ievērošanu un tāpēc tā ir jāsekmē, valsts iestādēm īstenojot aktīvu un pastāvīgu politiku šajā jomā;
B. whereas compliance with the principles of media pluralism and diversity of content will not automatically be guaranteed by increasing the number of television channels and radio stations, but must be ensured by an active and consistent policy on the part of the public authorities;
C. tā kā apraides un attiecīgā aprīkojuma nodrošināšana visā teritorijā ir nepieciešams priekšnosacījums tam, lai visiem iedzīvotājiem būtu vienlīdzīga piekļuve informācijai;
C. whereas it is essential for transmission and equipment to ensure coverage of the whole territory in order to ensure equal access for all;
D. tā kā dažādās dalībvalstīs un arī dalībvalstu iekšienē situācija šajā jomā ir atšķirīga;
D. whereas disparities exist between and within the Member States;
E. tā kā Komisija uzskata, ka dalībvalstu projekti par pāreju uz ciparu apraidi netiek pietiekami koordinēti, jo ne visas dalībvalstis ir noteikušas galīgo termiņu analogās apraides pārtraukšanai; uzsverot, ka šī pāreja patiešām būtu izdevusies un taisnīga attiecībā pret visiem pakalpojumu sniedzējiem, ja analogās sistēmas apraidi visā Eiropā pārtrauktu vienā un tajā pašā dienā;
E. whereas the Commission considers that there is insufficient coordination between the Member States' plans for the transition to digital broadcasting, as not all Member States have set a deadline for completing analogue switch-off as yet; whereas the transition from analogue to digital will be successful and fair for all suppliers if the analogue system is switched off throughout Europe on the same set date;
F. ņemot vērā Komisijas 2. februāra paziņojumu ( KOM(2006)0037 ) Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par interaktīvo ciparu televīzijas pakalpojumu sadarbspējas pārskatīšanu saskaņā ar 2004. gada 30. jūlija paziņojumu KOM(2004)0541 ;
F. having regard to the Commission communication of 2 February 2006 (COM(2006) 37) to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on reviewing the interoperability of digital interactive television services pursuant to Communication COM(2004) 541 of 30 July 2004,
G. tā kā Eiropas Padomes rezolūcijā Nr. 2 „Kultūras daudzveidība un plašsaziņas līdzekļu plurālisms globalizācijas laikmetā”, ko pieņēma Kijevā Eiropas ministru konferencē par plašsaziņas līdzekļu politiku, uzsvērta „sabiedriskā apraides pakalpojuma kā sociālās kohēzijas elementa, kultūras daudzveidības atspoguļotāja un visiem pieejama plurālistiskas komunikācijas būtiska faktora īpašā nozīme jaunajā ciparu tehnoloģiju vidē”;
G. whereas the Council of Europe Resolution No. 2, entitled 'Cultural diversity and media pluralism in times of globalisation', which was adopted in Kiev at the European Ministerial Conference on Mass Media Policy, stresses 'the particularly important role of public service broadcasting in the digital environment, as an element of social cohesion, a reflection of cultural diversity and an essential factor for pluralistic communication accessible to all',
H. tā kā Eiropas audiovizuālais modelis pamatojas uz radošu līdzsvaru starp spēcīgu un neatkarīgu valsts dienestu un dinamisku tirdzniecības nozari un tā kā šī modeļa esamība jānodrošina arī tad, kad tiks ieviestas ciparu tehnoloģijas,
H. whereas the European audiovisual model is based on a healthy balance between a strong and independent public service and a dynamic commercial sector, and whereas this model must continue to be safeguarded when digital technology is introduced;
Saistībā ar vispārējo satvaru pārejai no analogās uz ciparu apraidi
In the general context of the transition from analogue to digital broadcasting
4. iesaka ar pāreju saistītos pasākumus galvenokārt koncentrēt uz platformu un standartu savietojamību un uz pilsoņu un patērētāju interesēm, lai novērstu negatīvas sociālās sekas;
Recommends that, to prevent adverse social repercussions, the measures accompanying the transition process must focus primarily on the interoperability of platforms and standards, and thus on the interests of citizens and consumers;
Valstu rīcības plāni un īpaši pasākumi
National action plans and specific measures
– pārmaiņu procesu īsteno, mēģinot rast tādu pakalpojumu piedāvājuma pienācīgu līdzsvaru, ar kuriem iedzīvotājiem tiek sniegta pievienotā vērtība,
– the transition process is geared to seeking a balanced range of services offering added value to the public;
– patērētājiem tiek sniegts vairāk informācijas par ciparu platformu izmantošanas iespējām un vajadzīgo aprīkojumu,
– consumers are provided with more information about the possibilities offered by digital platforms and the requisite equipment;
– pāreja nerada papildu izmaksas patērētājam un tā notiek, nezaudējot attiecīgo pakalpojumu,
– the transition does not involve increased costs for the consumer, or any loss of service;
– pakalpojumu piedāvājuma paplašināšana un dažādošana atbilst visu iedzīvotāju iespējām tos izmantot un tiek veikti pasākumi iedzīvotāju izglītošanai ciparu tehnoloģiju jomā („digitālajai alfabetizācijai”),
– it is possible for everyone to use the increasing number and range of services on offer, and efforts are made to educate the public about digital technologies ('digital literacy');
– valsts iestādes sekmē kvalitatīva TV programmu satura piedāvājumu un nodrošina sabiedriski nozīmīgas informācijas izplatīšanu,
– the public authorities encourage the provision of quality content by television networks and guarantee that public information is broadcast;
– tiek atbalstīta vietējo un reģionālo pašvaldību iespējamā loma vietējo televīziju attīstībā izglītības, profesionālās apmācības, veselības un kultūras un tūrisma informācijas izplatīšanas jomā, kā arī piedāvājumos vietējos, reģionālos un darba tirgos,
– support is provided for the role which local and regional authorities can play in the development of local television in the education, vocational training and health sectors, in the promotion of cultural and tourism-oriented content and with regard to offers on the local and regional labour markets;
– īpašu uzmanību pievērš tam, lai cilvēkiem ar īpašām vajadzībām nodrošinātu piekļuvi minētajiem pakalpojumiem, lai katru gadu tiktu publicēts palīdzības programmu personām ar īpašām vajadzībām (subtitrēšana, audioapraksts, surdotulkojums utt.) uzskaitījums un tiktu noteikti rīcības plāni šādu pakalpojumu paplašināšanai,
– particular attention is paid to access for people with disabilities and a list of all the services designed to assist them (subtitling and captions, audio descriptions, signing, etc.) is published every year, and action plans are drawn up to develop and extend the services in question;
– tiek atvieglota apraide, nodrošinot viendabīgu piekļuvi visos teritoriālajos līmeņos, tostarp Eiropas Savienības attālajos un ļoti attālajos reģionos, un infrastruktūru, kas nepieciešama, lai atvieglotu piekļuvi šiem audiovizuālajiem pakalpojumiem;
– broadcasting is facilitated by ensuring equal access throughout their territory - including the Union's peripheral and outermost regions - to infrastructures designed to facilitate access to audiovisual services;
8. uzsver, ka ir svarīgi Eiropas līmenī apdomāt ciparu tehnoloģiju ieviešanas sociālās un kultūras sekas, kā arī valstu izglītības sistēmu pielāgošanu šīm kultūras un sociālajām izmaiņām, ko izraisa jaunās tehnoloģijas, konverģence un digitalizācija;
Stresses the importance of giving thought, at European level, to the sociocultural implications of the digital society and the adaptation of national education systems to the cultural and social changes brought about by new technologies, convergence and digitalisation;
– informācijas plurālisms, Eiropas Savienības un dalībvalstu mērogā paredzot noteikumus, ar ko garantē informācijas un izteiksmes brīvības un plašsaziņas līdzekļu neatkarības un redakcionālās brīvības ievērošanu saskarsmē ar politisko un ekonomisko varu,
– media pluralism by means of legislation at European and national level to guarantee that the freedom of information and the freedom of expression are upheld, together with the independence and editorial freedom of the media vis-à-vis those wielding political and economic power,
13. stingri atkārto savu prasību Komisijai sākt Eiropas mēroga diskusiju par plurālismu un plašsaziņas līdzekļu īpašuma koncentrāciju, it īpaši, publicējot Zaļo grāmatu par šo tēmu;
Reiterates its request to the Commission to launch a debate at European level on pluralism and the concentration of media ownership, and in particular the publication of a Green Paper on the subject;
15. uzsver, ka Komisijai valsts intervences gadījumā ir jāatbalsta dalībvalstis, ātri izskaidrojot apstākļus, kādos valsts intervence ir savietojama ar Kopienas tiesībām konkurences jomā, nevis liekot tām ieviest īpašu standartu;
Stresses that it is the Commission's task to support the Member States in the event of public-sector intervention, not by a commitment to introduce a specific standard but by clarifying, at an early stage, the conditions under which public-sector intervention is compatible with EU competition law;
19. uzstāj, ka apraides spektra resursu pārdali nevajadzētu atstāt tikai konkurences noteikumu ziņā un ka jāparedz atbilstīgi pasākumi, lai atbrīvojušās frekvences pirmām kārtām izmantotu novatoriskiem, kvalitatīviem un saturā daudzveidīgiem pakalpojumiem;
Stresses that the redistribution of spectrum resources must not be left to the free play of competition and that appropriate measures must be envisaged to ensure that the frequencies released are used primarily for innovatory services offering high quality and diversity of content;
22. uzsver, ka bez pienācīga finansējuma sabiedriskie apraides pakalpojumi, kam būs jākonkurē ar audiovizuālo pakalpojumu tirgū ienākošajām lielajām uzņēmumu grupām, it īpaši lielajiem telekomunikāciju uzņēmumiem, nespēs turpināt stabili un neatkarīgi darboties, piesaistīt plašu publiku un radīt pietiekamus resursus tiem uzticēto uzdevumu veikšanai;
Stresses that, without appropriate funding, public broadcasters competing with large groups - particularly telecommunications groups - entering the audiovisual market will not be able to remain strong and independent and continue to attract audiences, or generate sufficient resources to fulfil their remit;
Kultūra ir tautas atmiņa,
A people’s culture is its memory,
vēstures gaitas kolektīvā apziņa,
its collective awareness of historical continuity,
domāšana un dzīvesveids
its way of thinking and living
Televīzija piecdesmit gados ir kļuvusi par galveno informācijas izplatīšanas avotu vispasaules līmenī, galveno publisko debašu vietu, galveno izklaides un zināšanu nesēju.
In the course of fifty years, television has become the main means of disseminating information throughout the world, the main arena of public debate, the main means of providing entertainment and acquiring knowledge.