natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Gadījumā, ja ir notikusi aizkavēšanās starp paraugu ņemšanu un analīzes veikšanu, izmērīto baktēriju koncentrācija tiek noteikta pēc zināmās T-90 pūšanas formulas, lai baktēriju koncentrāciju varētu izmantot paraugu ņemšanas laikā.
In the meantime, they are to be stored in the dark and at a temperature of 4°C ± 3°C. In the event of delay between sampling and analysis, the concentration of bacteria measured shall be adjusted by the known formulae of T-90 decay to give the concentration of bacteria at the time of sampling.
2003. gada 21. oktobrī (OV C 82, 1.4.2004) pirmajā lasījumā pieņemtā grozījuma Nr. 75 atjaunošana.
Reinstatement of amendment 75 from first reading, adopted on 21 October 2003 (OJ C 1.4.2004).
Baktēriju sairšana notiks pat 4°C temperatūrā.
Even at 4°C, a decay of bacteria will take place.
Lai nodrošinātu, ka mērījumi atspoguļo koncentrāciju paraugu ņemšanas laikā, jāveic vienkārša noregulēšana pēc zināmās formulas (T-90 pūšana).
To ensure that the measurement represents the concentration at the time of sampling, a simple adjustment according to the known formulae (T-90 decay) needs to be undertaken.
The European Parliament adopted the Commission proposal for a 'directive of the European Parliament and of the Council concerning the management of bathing water quality and repealing Directive 76/160/EEC' at the part‑session on 21 October 2003, with a number of Grozījums Nr.s.
The European Parliament adopted the Commission proposal for a 'directive of the European Parliament and of the Council concerning the management of bathing water quality and repealing Directive 76/160/EEC' at the part‑session on 21 October 2003, with a number of amendments.
The Council's common position of 20 December 2004 incorporates a large number of Parliament's Grozījums Nr.s, but a number of others are not included.
The Council's common position of 20 December 2004 incorporates a large number of Parliament's amendments, but a number of others are not included.
Parliament must now consider which of the Grozījums Nr.s adopted at first reading it now wishes to reintroduce at second reading.
Parliament must now consider which of the amendments adopted at first reading it now wishes to reintroduce at second reading.
Among the Grozījums Nr.s by Parliament not incorporated by the Council, two stand out in particular.
Among the amendments by Parliament not incorporated by the Council, two stand out in particular.
It is necessary to strengthen the wording by reintroducing an Grozījums Nr. adopted by Parliament at first reading which provides for the Commission to develop a simple, standardised system of symbols.
It is necessary to strengthen the wording by reintroducing an amendment adopted by Parliament at first reading which provides for the Commission to develop a simple, standardised system of symbols.
It is therefore recommended that Parliament's Grozījums Nr. from first reading on this point be reintroduced.
It is therefore recommended that Parliament's amendment from first reading on this point be reintroduced.
Padomes kopējo nostāju Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas pieņemšanai attiecībā uz peldvietu ūdens kvalitātes kontroli un Direktīvas 76/160/EEK atcelšanu
Council common position for adopting a directive of the European Parliament and of the Council concerning the management of bathing water quality and repealing Directive 76/160/EEC
Tiesiskais pamatojums
Legal basis
EK 251. panta 2. punkts un 175. panta 1. punkts
Articles 251(2) and 175(1) EC
Reglamenta pamatojums
Basis in Rules of Procedure
Pirmais Parlamenta lasījums – P5
Date of Parliament’s first reading – P5
Kopējās nostājas pieņemtais datums paziņošanai plenārsēdē
Date receipt of common position announced in plenary
Atbildīgā komiteja Laiks, kas paziņots plenārsēdē
Committee responsible Date announced in plenary
Referents (-i) Noliktais datums
Rapporteur(s) Date appointed
Iepriekšējais referents (-i)
Previous rapporteur(s)
Pieņemtais datums
Date adopted
Beigu balsošanas rezultāti
Result of final vote
Deputāti, kuri piedalījās balsošanā:
Members present for the final vote
Georgs Andrejevs, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Jillian Evans, Anne Ferreira, Norbert Glante, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Mary Honeyball, Caroline Jackson, Holger Krahmer, Urszula Krupa, Peter Liese, Jules Maaten, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Adriana Poli Bortone, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Dagmar Roth-Behrendt, Guido Sacconi, Richard Seeber, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Thomas Ulmer, Anja Weisgerber and Åsa Westlund .
Georgs Andrejevs, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Jillian Evans, Anne Ferreira, Norbert Glante, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Mary Honeyball, Caroline Jackson, Holger Krahmer, Urszula Krupa, Peter Liese, Jules Maaten, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Adriana Poli Bortone, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Dagmar Roth-Behrendt, Guido Sacconi, Richard Seeber, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Thomas Ulmer, Anja Weisgerber and Åsa Westlund.
Aizstājēji, kuri piedalījās beigu balsošanā:
Substitutes present for the final vote
Margrete Auken, María del Pilar Ayuso González, Danutė Budreikaitė, Jerzy Buzek, Erna Hennicot-Schoepges, Caroline Lucas, Ria Oomen-Ruijten, Renate Sommer and Andres Tarand .
Margrete Auken, María del Pilar Ayuso González, Danutė Budreikaitė, Jerzy Buzek, Erna Hennicot-Schoepges, Caroline Lucas, Ria Oomen-Ruijten, Renate Sommer and Andres Tarand.
Aizstājēji, kuri piedalījās beigu balsošanā saskaņā ar 178. panta 2. punktu
Substitutes under Rule 178(2) present for the final vote
Noliktais datums – A6
Date tabled – A6
par pētījumiem drošības jomā — turpmākie pasākumi
on Security Research - The Next Steps
Referents: Bogdan Adam Klich
Rapporteur: Bogdan Adam Klich
Philippe Busquin , Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja
Philippe Busquin , Committee on Industry, Research and Energy
* Komiteju ciešāka sadarbība — Reglamenta 47. pants
(*) Enhanced cooperation between committees - Rule 47 of the Rules of Procedure
PE 353.295v01-00
PE 353.295v03-00
EIROPAS PARLAMENTA NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS...............................3
MOTION FOR A EUROPEAN PARLIAMENT RESOLUTION...............................................3
RŪPNIECĪBAS, PĒTNIECĪBAS UN ENERĢĒTIKAS KOMITEJAS ATZINUMS ................15
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............16
pILSOŅU BRĪVĪBU, TIESLIETU UN IEKŠLIETU KOMITEJAS ATZINUMS .....................19
OPINION of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs 20
EIROPAS PARLAMENTA NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS
MOTION FOR A EUROPEAN PARLIAMENT RESOLUTION
– ņemot vērā Eiropadomes 2003. gada 12. decembrī pieņemto Eiropas Drošības stratēģiju “Droša Eiropa labākā pasaulē”,
– having regard to the European Security Strategy, 'A secure Europe in a better world', adopted by the European Council on 12 December 2003,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Drošības pētījums – turpmākā rīcība” ( KOM(2004)0590 ) un iepriekšējos Komisijas paziņojumus ( KOM(2003)0113 un KOM(2004)0072 ),
– having regard to the communication from the Commission entitled "Security Research – The Next Steps" ( COM(2004)0590 ), and to the Commission's previous communications ( COM(2003)0113 and COM(2004)0072 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Mūsu kopīgās nākotnes veidošana – paplašinātās Eiropas Savienības politiski risināmie jautājumi un budžeta līdzekļi 2007.–2013. gadā” ( KOM(2004)0101 ), kā arī Komisijas paziņojumu “Zinātne un tehnoloģijas – Eiropas nākotnes pamats – Nostādnes pētniecības atbalsta politikā Eiropas Savienībā” ( KOM(2004)0353 ),
– having regard to the communication from the Commission to the Council and the European Parliament entitled "Building our common Future – Policy challenges and Budgetary means of the Enlarged Union 2007-2013" ( COM(2004)0101 ), as well as the Commission's Communication entitled "Science and technology, the key to Europe's future – Guidelines for future European Union policy to support research" ( COM(2004)0353 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumus Padomei un Eiropas Parlamentam “Par teroristu finansēšanas novēršanu un cīņu pret to, veicot pasākumus informācijas apmaiņas, pārredzamības un finanšu darījumu izsekojamības uzlabošanai”( KOM(2004)0701 ) un “Terora aktu novēršana, sagatavotība un reaģēšana uz tiem”( KOM(2004)0698 ),
– having regard to the communications from the Commission to the Council and the European Parliament on 'The prevention of and the fight against terrorist financing through measures to improve the exchange of information, to strengthen transparency and enhance the traceability of financial transactions' ( COM(2004)0700 ), 'Preparedness and consequence management in the fight against terrorism' ( COM(2004)0701 ) and 'Prevention, preparedness and response to terrorist attacks' ( COM(2004)0698 ),
– ņemot vērā tā 1997. gada 15. maija
– having regard to its resolutions of 15 May 1997
OV C 167, 2.6.1997., 137. lpp. , 1999. gada 28. janvāra
OJ C 167, 2.6.1997, p.137. , 28 January 1999
– ņemot vērā tā 2000. gada 30. novembra rezolūciju par vienotas Eiropas drošības un aizsardzības politikas izveidošanu pēc Ķelnes un Helsinkiem
– having regard to its resolution of 30 November 2000 on the establishment of a common European security and defence policy after Cologne and Helsinki
– ņemot vērā tā 2003. gada 10. aprīļa rezolūciju par jauno Eiropas drošības un aizsardzības sistēmu – prioritātēm un trūkumiem
– having regard to its resolution of 10 April 2003 on the new European security and defence architecture – priorities and deficiencies
– ņemot vērā tā 2003. gada 20. novembra rezolūciju par ES Aizsardzības aprīkojuma politiku
– having regard to its resolution of 20 November 2003 on EU Defence Equipment Policy
– ņemot vērā priekšlikumu Baltajai grāmatai par Eiropas aizsardzību, ko 2004. gada maijā iesniedzis ES Drošības pētījumu institūts,
– having regard to the Proposal for a White Paper on European defence as presented by the EU Institute for Security Studies in May 2004,
– ņemot vērā ziņojumu par Cilvēka drošības doktrīnu Eiropai, kas ES Augstajam pārstāvim kopējās ārpolitikas un drošības politikas jautājumos iesniegts 2004. gada 15. septembrī,
– having regard to the report on Human Security Doctrine for Europe as presented to the EU High Representative for Common Foreign and Security Policy on 15 September 2004,
– ņemot vērā 2004. gada 15. marta Drošības pētniecības ekspertu grupas ziņojumu “Pētniecība drošai Eiropai”,
– having regard to the report of the Group of Personalities in the Field of Security Research, entitled 'Research for a Secure Europe', of 15 March 2004,
– ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus ( A6‑0103/2005 ),
– having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A6‑0103/2005 ),
A. tā kā pēc pēdējām ģeopolitiskajām, sociālajām un tehnoloģiskajām pārmaiņām un tādiem neseniem pasaules notikumiem kā teroristu uzbrukumi 2001. gada 11. septembrī ASV un 2004. gada 11. martā Madridē, drošība ir kļuvusi par vēl neatliekamāku jautājumu, un ES dalībvalstīm ir jābūt labāk sagatavotām cīņai ar jauniem draudiem drošībai, efektīvāk izmantojot savu zinātību;
A. whereas following recent geo-political, social and technological changes and recent world events such as the terrorist attacks of 11 September 2001 in the USA and 11 March 2004 in Madrid, security has become a more urgent issue, and whereas the EU Member States should be better prepared to deal with new security threats through more effective use of their know-how,
B. tā kā paplašināšanās līdz divdesmit piecām dalībvalstīm rada jaunus drošības izaicinājumus jaunai Eiropai, kas tagad robežojas ar vairākiem neaizsargātiem reģioniem;
B. whereas the enlargement to twenty five Member States generates new kinds of security challenges for a new Europe that now borders on more vulnerable regions,
C. tā kā minēto jauno draudu radīšanā ir izmantotas jaunās tehnoloģijas, ko neierobežo valstu robežas, un, tos radot, ļaunprātīgi izmanto modernajām tehnoloģijām un demokrātiskajai Eiropas sabiedrībai piemītošo atklātumu un pārredzamību, kā arī rada draudus dalībvalstu drošībai gan no ārpuses, gan arī ES teritorijas iekšienē, līdz ar to kļūst vēl grūtāk nošķirt iekšējo drošību no ārējās drošības;
C. whereas these new threats make use of new technologies, ignore state borders, exploit the inherent openness and transparency of modern high-technology and democratic European societies, and menace the security of Member States both from outside and inside EU territory, rendering it more difficult to distinguish between internal and external security,
D. tā kā Eiropas Savienībai jāspēj nodrošināt savu pilsoņu aizsardzību, veicināt Eiropas kontinenta un kaimiņu teritoriju stabilitāti un veicināt miera un starptautiskās drošības saglabāšanu saskaņā ar ANO Statūtu principiem un kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķiem;
D. whereas the European Union must be capable of ensuring the protection of its citizens, of contributing to the stability of the European continent and neighbouring areas and of contributing to the preservation of peace and international security in accordance with the principles of the United Nations Charter and the objectives of the Common Foreign and Security Policy,
E. tā kā uzticamu drošības un aizsardzības politiku un drošāku Eiropu ir grūti nodrošināt bez tehnoloģiski attīstītiem instrumentiem, kuros izmanto jaunākās tehnoloģijas, lai drošības draudus samazinātu līdz minimumam;
E. Considerando la dificultad de garantizar una política de seguridad y de defensa creíble y una Europa más segura sin instrumentos y capacidades tecnológicamente avanzados, que aproveche el estado de la tecnología para reducir al mínimo los riesgos en el ámbito de la seguridad,
F. tā kā, neskatoties uz ES potenciālu pētniecības un drošības tehnoloģiju attīstības jomā, konkrētas drošības pētniecības sistēmas trūkums ES līmenī un liela sadrumstalotība un dublēšanās drošības pētniecības sistēmās un programmās rada nozīmīgus šķēršļus rentablu risinājumu izstrādei;
F. whereas, despite the EU potential regarding research and development security technologies, the lack of a specific framework for security research at EU level and the high fragmentation and duplication in security research systems and infrastructures generates significant obstacles to delivering cost-effective solutions,
G. tā kā kopējais ASV ieguldījumu apjoms savā drošībā ir vidēji četras reizes lielāks nekā Eiropas ieguldījumu apjoms, un šos līdzekļus, ko nepiešķir ASV Aizsardzības departamenta aizsāktajai divkāršās izmantošanas tehnoloģiju pētniecībai, sadala daudziem ASV departamentiem, tādā veidā nodrošinot vispusīgu pieeju drošības pētniecībai;
G. whereas the total United States investment in homeland security is on average four times greater than that invested by Europe, and this investment, which does not include research into dual-use technologies founded by the US Department of Defense, is spread across a range of US departments thus representing a comprehensive approach to security research;
H. tā kā ieguldījumi dalībvalstu aizsardzības nozares pētniecībā un attīstībā ir aptuveni piecas reizes mazāki nekā attiecīgie ASV ieguldījumi, līdz ar to palielinās ES risks kļūt par viegli ievainojamu un atkarīgu šajā jomā;
H. whereas the investment for research and development in the defence sector in Member States is approximately five times less than the corresponding investment in the US, increasing the risk of the EU becoming more vulnerable and dependent in this field,
I. tā kā atšķirība starp civilo un militāro pētniecību kļūst aizvien nemanāmāka;
I. whereas the distinction between civil and military research is becoming increasingly blurred,
J. tā kā drošības pētniecībai ir stratēģiska nozīme Eiropas rūpnieciskās konkurētspējas paaugstināšanā un zinātniskās un tehnoloģiskās bāzes stiprināšanā, kā noteikts Lisabonas un Barselonas mērķos,
J. whereas security research could play a strategic role towards enhancing Europe’s industrial competitiveness and towards the strengthening of its scientific and technological base, as established by the Lisbon and Barcelona goals,
3. uzsver sabiedrības ieinteresētību visos ar drošības pētniecību saistītajos jautājumos un tāpēc aicina šīs jomas programmām un projektiem piešķirt pietiekamu stabilitāti, kā arī budžeta dotācijas piesaistīt iekšzemes kopprodukta pieauguma tendencei, lai nodrošinātu pēc iespējas lielāku ilgtspējību un vislabākos rezultātus;
Underlines the public-interest nature of all aspects relating to security research, and accordingly calls for the programmes and projects in this field to be given sufficient stability and for the budgetary allocation to be linked to the trend in gross domestic product, so as to secure the greatest possible continuity over time and the best results;
Par Eiropas Drošības pētniecības programmu un tās finansēšanu
On the European Security Research Programme and its financing
5. aicina Komisiju ņemt vērā, ka ir izveidota 29. pantā paredzētā Datu aizsardzības darba grupa, lai dotu Komisijai padomu par visiem tiem Kopienas pasākumiem, kas skar fizisko personu tiesības un brīvības attiecībā uz personas datu apstrādi un privāto dzīvi;
Invites the Commission to take account of the fact that the Article 29 Data Protection Working Party has been established to advise the Commission on any Community measures affecting the rights and freedoms of natural persons with regard to the processing of personal data and privacy;
7. aicina Padomi un Komisiju noteikt prioritātes, ņemot vērā darbības programmu, lai īstenotu Hāgas programmu cīņai pret terorismu attiecībā uz iekšējo drošību un Eiropas drošības stratēģiju attiecībā uz ārējo drošību;
Calls on the Council and the Commission to set the priorities on the basis of the operational programming framework for the implementation of the Hague programme on the fight against terrorism in the case of internal security and the European European Security Strategy in the case of external security;
9. uzskata, ka vienam no galvenajiem programmas mērķiem jābūt ES ārējo robežu aizsardzībai un tādu īpašas nozīmes infrastruktūru aizsardzībai kā, piemēram, Eiropas komunikāciju tīkli un kodolspēkstacijas;
Considers that one of the main goals of the Programme should be the protection of the outside borders of the Union and the protection of critical infrastructure as for example trans-European networks and nuclear power plants;
13. aicina papildus tehnoloģiskai pētniecībai pievērsties kopēju modelēšanas un draudu izlūkošanas iespēju attīstīšanai, izmantojot salīdzinošās priekšrocības, kuras dalībvalstīm ir katrā konkrētā gadījumā;
Advocates, parallel to technology-driven research, a focus on the development of common modelling and threat intelligence capabilities, utilising the comparative advantages enjoyed by Member States in every given instance;
15. uzskata, ka Komisijas ziņojumā uzsvars ir uz tehnoloģisko pētniecību; aicina izveidot saskaņotāku mijiedarbību starp pētniecību dabaszinātnēs un pētniecību tehnoloģiju jomā un citās zinātnēs, jo īpaši politiskās, sociālās un humanitārās zinātnēs;
Considers that in the Commission’s Communication there is an accent on technology research; calls for a more balanced interaction between research in the natural sciences and technology and other sciences, in particular political, social and human sciences;
20. atzīst, ka saskaņotai un efektīvai drošības pētniecības programmas īstenošanai ir vajadzīgs atbilstošāks papildu finansējums; tādēļ uzskata, ka ekspertu grupas ziņojumā ierosināto finansējumu 1 miljards eiro gadā varētu sasniegt, izmantojot ES Pētniecības pamatprogrammas līdzekļus un citus avotus;
Recognises that additional and more appropriate funding will be needed for a coherent and effective security research programme; considers therefore that the funding level of EUR 1 billion per year proposed by the Group of Personalities Report could be reached by making use of funding from the Framework Research Programme as well as from alternative sources;
24. atbalsta ieteiktās Eiropas Drošības pētniecības padomdevējas iestādes izveidi; uzskata, ka, tā kā pašreiz nav par politikas izstrādi atbildīgās iestādes, ir nepieciešama precīzāka informācija par to, vai padomdevēja padome darbosies pietiekami efektīvi un būs gatava efektīvi konsultēt par drošības pētniecības saturu un risināt programmas darbības problēmas; uzsver, ka Eiropas Parlamentu Eiropas Drošības pētniecības padomdevējā iestādē jāpārstāv pieciem tā locekļiem, tostarp atbildīgo komiteju (Ārlietu komitejas, Drošības un aizsardzības apakškomitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas) priekšsēdētājiem vai to pārstāvjiem;
Welcomes the suggested setting up of the European Security Research Advisory Board; considers that, given the current lack of a policy formulation superstructure, the need exists for clearer information on whether the Advisory Board will prove sufficient and be prepared to effectively advise on the content of security research and address programme operational problems; underlines that the European Parliament should be represented in the European Security Research Advisory Board by five members, including the Chairmen of the responsible Committees (the Committee on Foreign Affairs, the Subcommittee on Security and Defence, the Committee on Industry, Research and Energy, the Committee on Internal Market and Consumer Protection and the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs) or their representatives;
29. iesaka, ka transatlantisko attiecību ietvaros Eiropas drošības pētniecībā jāīsteno vajadzīgie centieni, lai novērstu dublēšanos un sekmētu savietojamību, vienlaikus ņemot vērā Eiropas Savienības pētniecības specifiku šajā jomā; neatkarīgi no tā uzsver, ka ES drošības pētniecības budžeta līdzekļi ir jāizmanto darbam ES korporatīvo interešu labā;
Recommends that, within the framework of the Transatlantic relations, European security research should entail the necessary efforts to avoid duplication and promote interoperability, while respecting the specificities of the Union research landscape in this field; emphasises nevertheless that the Union's security research budget should be used to develop EU corporate interests;
Institucionāla izveide
Institutional setting
35. aicina Padomi un Komisiju nodrošināt efektīvu EDPP un Eiropas Aizsardzības aģentūras (EAA) sadarbību, lai novērstu funkciju iespējamu dublēšanos pētniecības un tehnoloģiju jomā;
Calls on the Council and the Commission to ensure an efficient and effective relationship between the ESRP and the European Defence Agency (EDA) to avoid any kind of duplication in the field of research and technology;
37. aicina efektīvi plānot aizsardzības un civilās pētniecības savstarpējo izmantojamību, saskaņojot pielietojumus un nododot tehnoloģiju no vienas nozares otrai; vienlaikus aicina skaidrāk noteikt specifiskos instrumentus, kas varētu palīdzēt risināt konkrētas problēmas ar drošību saistītajā pētniecībā;
Calls for an efficient optimisation of the potential synergies between defence and civil research, through integration of applications and technology transfer across both sectors; at the same time calls for a clearer definition of the specific instruments that could help tackle the particular problems of security-related research;
Eiropas Drošības pētniecības programmas vadība
Management of the European Security Research Programme
41. pieprasa sekmēt rūpniecības un pētniecības kopienu sistemātisku sadarbību un izmantot to kopējos sasniegumus, lai Eiropas jauninājumu rādītājs būtu visaugstākais pasaulē;
Insists on the need to foster systematic collaboration and to explore the combined strengths of industry and the research community, with a view to increasing the European innovation ratio to the highest level in the world;