natgillin/translations-raw huggingface dataset:
G. tā kā neskatoties uz to, ka kopš 1983. gada, kad tika izveidota pirmā daudzgadu orientācijas programma zvejas flotei, kas paredzēja samazināt flotes kapacitāti un jaudu, lai to pielāgotu esošajam resursu apjomam, tika panākti zināmi sasniegumi, tomēr nebija ņemtas vērā valstu flotes un zvejniecības nozares īpatnības, un vairākas dalībvalstis šo mērķi nesasniedza, dažas no tām zvejas intensitāti pat palielināja;
G. whereas, despite the progress made since the first guidance plan for the fleet was introduced in 1983, with the aim of reducing fleet capacity and power in line with available resources, the specific features of national fleets and fishing industries have not been taken into account and this goal has not been achieved by some Member States, certain of which have even increased their fishing effort,
H. tā kā ir jāveicina videi draudzīgi zvejas paņēmieni, kas atbilst zivsaimniecības jomā veiktajiem zinātniskajiem pētījumiem, izmantojot labākus zvejas rīkus, lielāku selektivitāti un aizliegumu izmantot zvejas rīkus, kuri iznīcina jūras ekosistēmas;
H. whereas it is necessary to promote environmentally friendly fishing methods, in line with scientific fisheries research, through improved fishing gear, greater selectivity and a ban on fishing gear that destroys marine ecosystems,
I. tā kā pat pēc vairākiem gadiem dalībvalstu iesniegti dati vēl arvien nav viendabīgi, kas flotes salīdzinošo novērtēšanu padara grūtu vai praktiski neiespējamu;
I. whereas, even after several years, the data sent by the Member States are still not homogeneous, which makes a comparative assessment of the fleet difficult or indeed virtually impossible,
J. tā kā daudzas dalībvalstis datus par kuģu reģistru ir nosūtījušas ar ievērojamu nokavēšanos un dažas dalībvalstis pat nav ievērojušas Kopienas tiesību aktos noteikto termiņu;
J. whereas many Member States have sent data on the fleet register with a significant delay, and some States have failed to send data within the deadlines set by Community legislation,
K. tā kā saskaņā ar piesardzības un ilgtspējīgas attīstības principiem, īstenojot labu resursu pārvaldību, ir jāpastiprina esošie kontroles mehānismi, lai karoga valstis un piekrastes valstis, pie kurām zvejas kuģi darbojas, varētu jebkurā brīdī noteikt šo kuģu atrašanās vietu un notiekošās zvejas darbības;
K. whereas sound management of resources in line with the precautionary principle and the principle of sustainable development requires strengthening existing control mechanisms so that the flag State and the coastal State where vessels are operating can access information in real time on the vessel’s location and the fishing operations being carried out whenever they wish,
L. tā kā būtiski nosacījumi šo pasākumu sekmīgam galarezultātam ir dialogs un nozares līdzdalība visos pasākumos, ko veic flotes un resursu līdzsvarošanai;
L. whereas dialogue and the industry’s participation in all measures laid down to achieve a balance between the fleet and the state of resources are essential conditions if these measures are to prove effective,
M. tā kā jūras vides aizsardzībai un izsīkušos krājumu atjaunošanai paredzēto pasākumu noteikšanā ir jāiesaista zvejnieki un viņu pārstāvju asociācijas;
M. whereas fishermen and their representative associations should be involved in determining measures to protect the marine environment and to rebuild fish stocks,
N. tā kā zivsaimniecības konsultatīvās padomes ir efektīvas iestādes sadarbības un dialoga īstenošanai starp zivsaimniecības nozarē valdošajām interesēm (vide, dabas saglabāšana, dažādu šīs nozares jomu, tostarp ražošanas un apstrādes, darbinieki un akvakultūra), jo pastāv cieša saikne starp ģeogrāfisko apvidu un to analizētajām problēmām;
N. whereas Fisheries Advisory Councils are effective bodies for cooperation and dialogue between the various interests involved in the fisheries sector (environment, nature conservation, people working in various parts of the industry, including production and processing, and aquaculture) provided that there is a close link between the geographical scope and the problems they are analysing,
1. pauž atzinību Komisijai par tās gada ziņojumu attiecībā uz dalībvalstu centieniem 2005. gadā panākt zvejas kapacitātes un zvejas iespēju noturīgu līdzsvaru, jo, neskatoties uz grūtībām sakarā ar dalībvalstu iesniegto neviendabīgo informāciju, tajā ir sniegts pārskats par dalībvalstu flotu izaugsmi, kas ļauj analizēt to attīstību;
Congratulates the Commission on the annual report on Member States’ efforts during 2005 to achieve a sustainable balance between fishing capacity and fish stocks since, in spite of the difficulties arising from the diverging information supplied by the Member States, it provides an overview of the development of the national fleets that makes it possible to analyse their development;
3. atzīmē, ka ir notikusi pakāpeniska flotes vispārējās kapacitātes un jaudas samazināšanās (aptuveni 2 % gadā), tomēr resursu izmantošanas līmenis nav pazeminājies, jo ir attīstījušās jūras tehnoloģijas, kas neitralizē vai samazina iespējas attiecībā uz zvejas efektivitāti un jaudu, ko paredzēja flotes nelielais samazinājums;
Notes that there has been a gradual reduction in the overall capacity and power of the fleet (approximately 2% per year) but there has been no reduction in the level of exploitation of stocks, since the technical improvements made to vessels cancel out or exceed the possibilities as regards yield and fishing effort that these modest reductions represent;
5. uzsver, ka, pieskaņojot dalībvalstu flotes esošajiem resursiem, jāņem vērā jau veiktais zvejas intensitātes samazinājums — it īpaši atbilstības pakāpe daudzgadu virzības programmām;
Stresses that matching national fleets to existing resources must take account of the reduction in fishing effort already brought about - in particular the degree of compliance with Multi-Annual Guidance Programmes;
7. mudina Komisiju steidzami iesniegt priekšlikumus pamatnostādnēm, kas nodrošinātu dalībvalstu iesniegtās informācijas viendabīgumu, lai varētu veikt dalībvalstu flotu attīstības salīdzinošo novērtējumu un katrai dalībvalstij sniegt datus, kas sakārtoti atbilstīgi kuģu veiktās nozvejas apjomiem tās piekrastes zonās;
Urges the Commission rapidly to submit proposals for guidelines that will ensure that the Member States present harmonised information making it possible to carry out comparative analyses of developments in the various national fleets and provide each of the Member States with disaggregated information on the level of catches by vessels operating in its coastal areas;
10. prasa Komisijai iesniegt priekšlikumus, lai uzlabotu Eiropas Savienības piekrastes sīkzvejas kuģu drošību, palielinot kuģu dzinēju tilpumu un jaudu, kā arī atjaunojot kuģus, lai uzlabotu higiēnas apstākļus un drošību uz klāja, bet nepalielinot zvejas intensitāti;
Calls on the Commission to submit proposals to improve the safety of small-scale coastal and artisanal fishing vessels in the European Union, aimed at increasing the size and power of engines and renovating vessels so as to improve the hygiene and safety conditions on board, without thereby implying an increase in fishing effort;
Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002
Article 14 of Council Regulation (EC) No 2371/2002
Šie dalībvalstu pārskati ir pieejami tīmekļa vietnē „ Europa ”:
Member States’ reports are available on the ‘Europa’ website
Gada ziņojumā, ko Komisija saskaņā ar savu informatīvo mandātu attiecībā uz flotes stāvokli un tās atbilstību pieejamajiem resursiem iesniedza Parlamentam un Padomei, ir aplūkota flotes situācija un attīstība laikposmā no 2003. līdz 2005. gadam; tajā ir sniegti grupās iedalīti dati par kontinentālo floti un flotēm, kas reģistrētas attālākos reģionos, un tiek novērtēts dalībvalstu iestāžu iesniegto ziņojumu saturs, kā arī dati attiecībā uz iekļaušanas un izslēgšanas reģistru, kas ir Komisijas rīcībā.
The annual report that the Commission has submitted to Parliament and the Council in compliance with the legal mandate concerning information on the state of the fleet and measures taken to bring it into line with available resources describes the situation of the fleet and its development over the three-year period 2003-2005, broken down by data for the continental fleet and for the fleet in the outermost regions, together with a series of assessments of the content of reports forwarded by national administrations in the Member States and data from the register of entries and exits available to the Commission.
Par šiem jautājumiem referents vēlas sniegt dažas piezīmes, bet vispirms jāiepazīstina ar to galvenajiem aspektiem.
The rapporteur’s remarks relate to this information, which is as follows:
a) Kontinentālās flotes rādītāji (Kopienas flote, izņemot attālākajos reģionos reģistrētos kuģus):
(a) Results for the mainland fleet (Community fleet except vessels registered in the outermost regions):
Saskaņā ar Kopienas zvejas flotes reģistra datiem trīs gadu laikposmā no 2003. līdz 2005. gadam ES 15 dalībvalstu Kopienas flotes kopējā kapacitāte tika samazināta par 117 000 GT un 499 000 kW, kas veido ES 15 dalībvalstu flotes tilpības samazinājumu par 6,27 % un dzinēju jaudas samazinājumu par 7,28 %.
According to the Community Fleet Register for the three-year period 2003 – 2005, the overall capacity of the Community fleet of the EU-15 Member States was reduced by 117,000 GT and 499,000 kW, which represents a net reduction of 6.27 % of the tonnage and 7.28 % of the power of the EU-15 fleet.
Neto samazinājums 2005. gadā bija aptuveni 50 000 GT, savukārt 2004. gadā tas bija 23 000 GT un 2003. gadā – 44 000 GT.
The net reduction during 2005 was of approximately 50,000 GT, while it was of 23,000 GT in 2004 and 44,000 GT in 2003.
Šie samazinājumi šķiet samērā nelieli, ja ņem vērā lielo zvejas intensitāti lielākajā daļā Kopienas zvejas veidu, jo īpaši bentisko sugu zvejā.
These reductions appear to be relatively small, if one considers the high levels of fishing pressure in most Community fisheries, particularly for demersal species.
Jaunajās dalībvalstīs no 2004. gada 1. maija flotes kapacitāte ir samazināta par 41 000 GT un 101 000 kW, kas veido flotu tilpības samazinājumu par 18 % un dzinēju jaudas samazinājumu par 18 % salīdzinājumā ar šo dalībvalstu zvejas kapacitāti pievienošanās dienā.
In the new Member States, starting from 1 May 2004, fleet capacity has been reduced by 41,000 GT and 101,000 kW, which represents a reduction of 18 % in tonnage and 18 % in power for their fleets compared to their fishing capacity on the accession date.
ES flotes kapacitāte 2003., 2004. un 2005. gadā ar publiskā atbalsta palīdzību tika samazināta par aptuveni 132 000 GT un 427 000 kW, tas nozīmē, ka šo zvejas kapacitāti nevar aizstāt.
During 2003, 2004 and 2005 approximately 132,000 GT and 427,000 kW were withdrawn from the EU fleet with public aid, which means that this capacity cannot be replaced.
Lielākā daļa zvejas kapacitātes samazinājuma, ko panāca, saņemot publisko atbalstu, attiecās uz ES 15 dalībvalstīm (112 000 GT un 373 000 kW).
Of this capacity withdrawn with public aid, the overwhelming majority (112,000 GT and 373,000 kW) came from the EU-15 Member States.
Kapacitātes samazinājums, kas kopš 2004. gada 1. maija panākts jaunajās dalībvalstīs, saņemot publisko atbalstu, ir 20 000 GT un 54 000 kW.
The capacity withdrawn by the new Member States with public aid since 1 May 2004 was 20,000 GT and 54,000 kW.
b) Attālākajos reģionos reģistrēto zvejas flotu rādītāji:
(b) Results for the fleets registered in the outermost regions:
Runājot par attālākajos reģionos reģistrēto zvejas flotu kapacitāti un tās izmaiņām laikā no 2003. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim, rezultāti liecina, ka ievērojami samazināta gan tilpība, gan dzinēju jauda Spānijas un Portugāles attālākajos reģionos reģistrētajām zvejas flotēm.
With regard to the capacity of the fleets registered in the outermost regions and its variation between 1 January 2003 and 31 December 2005, the results show that the fleet registered in the Spanish and Portuguese outermost regions has been significantly reduced both in terms of tonnage and power.
Attiecībā uz Francijas aizjūras departamentiem nedaudz samazināts kopējais kuģu skaits un to tilpība un palielināta dzinēju jauda.
For the French overseas departments there has been a slight decrease in the total number of vessels and their tonnage and an increase in power.
c) Komisijas vispārīgās piezīmes
(c) General remarks in the Commission report:
Dalībvalstu iesniegto ziņojumu kvalitāte salīdzinājumā ar 2004. gadu ir uzlabojusies.
The quality of the reports submitted by Member States has improved compared to that of 2004.
Dažas dalībvalstis iesniedza ļoti sīki izstrādātus ziņojumus, kuros bija sniegta plašāka informācija, nekā prasīts.
Some Member States provided very detailed reports, whose content exceeded the information they were obliged to provide.
Tomēr citas dalībvalstis neievēroja iesniegšanas termiņu vai Komisijas Regulas (EK) Nr. 1438/2003 13. pantā noteiktās prasības attiecībā uz ziņojumu iesniegšanas formu un saturu; šā ziņojuma sagatavošanas laikā Apvienotā Karaliste vēl nebija iesniegusi gada ziņojumu.
Nevertheless, other Member States did not respect the submission deadline or the requirements in terms of format and content established in Article 13 of Commission Regulation (EC) No 1438/2003; at the time this report was drafted the United Kingdom had not submitted its annual report.
Dalībvalstis ziņojumos īpaši akcentēja valsts flotes pārvaldības režīma īstenošanu, bet līdzsvars starp zvejas flotes kapacitāti un pieejamām zvejas iespējām bija atspoguļots pilnīgāk nekā iepriekšējo gadu ziņojumos.
Member States emphasised in their reports the implementation of the national fleet management regime, but the assessment of the balance between fishing fleet capacity and available fishing opportunities is more complete than in previous reports.
Kopsavilkuma ziņojuma pamatā ir dalībvalstu gada ziņojumi un dati, kas iegūti no Kopienas zvejas flotes reģistra.
The summary report is based on the Member States’ annual reports and on the data extracted from the CFR.
Zināma nebūtiska neatbilstība saglabājas starp tiem datiem, ko dalībvalstis norādījušas gada ziņojumos, un datiem, kurus tās deklarējušas Kopienas zvejas flotes reģistrā.
Some marginal discrepancies remain between the figures presented by Member States in their reports and those resulting from their declarations to the CFR.
Pateicoties dalībvalstu un Komisijas centieniem sinhronizēt datus, šī neatbilstība nav svarīga no flotes pārvaldības viedokļa.
Thanks to the Member States and Commission’s efforts to synchronise their data, these discrepancies are not important from the fleet management point of view.
Tomēr jāturpina rīkoties, lai novērstu šādas atšķirības.
However, work on eliminating these differences should be continued.
Dalībvalstu ziņojumos sniegtie dati nekādā ziņā nemaina šajā ziņojumā iekļautos secinājumus.
In any case, the data presented by Member States in their national reports do not modify the conclusions of the report.
Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 16. pantu dalībvalstīm, kuras neievēro minētās regulas 11., 13. un 15. pantu, zvejas intensitāte ir jāsamazina līdz līmenim, kāds būtu tad, ja tās izpildītu minētajos pantos noteikto.
According to Article 16 of Council Regulation (EC) No 2371/2002, those Member States that do not comply with Articles 11, 13 and 15 of this Regulation shall be obliged to reduce their fishing effort to a level which would have existed if they had complied with the above- mentioned articles.
Turklāt tām var pakāpeniski samazināt Kopienas finanšu palīdzību, ko piešķir saskaņā ar Zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumentu (ZVFI).
Additionally, they may be subject to a proportionate suspension of Community financial assistance under the FIFG.
Lai uzlabotu gada ziņojumu kvalitāti, Komisija, sadarbojoties ar Zivsaimniecības un akvakultūras komiteju, plāno sagatavot satura ziņā vēl sīkāk izstrādātas pamatnostādnes un ieviest kopēju, saskaņotu, metodisku pieeju, lielāku uzmanību pievēršot zvejas kapacitātes attīstībai saistībā ar pieejamajiem zivju krājumiem.
In order to improve the quality of annual reports the Commission, together with the Committee for Fisheries and Aquaculture, intends to establish more detailed guidelines for their content and to introduce a common harmonised methodological approach with greater emphasis on an analysis of the development of fishing capacity in relation to the available fish stocks.
Turpmākajos gada ziņojumos lielāka uzmanība jāvelta 2002. gadā pieņemtā jaunā režīma ieguldījumam Kopienas flotes pārvaldībā, lai nodrošinātu labāku līdzsvaru starp flotu lielumu un zivju krājumu apjomu.
In forthcoming annual reports more attention should be paid to the contribution of the new regime adopted in 2002 to manage the Community fleet to achieve a better balance between fleets and fish stocks.
Ir precīzāk jānosaka un jāizvērtē nacionālo zvejas kuģu ekspluatācijas pārtraukšanas programmu ietekme, jo īpaši attiecībā uz zvejas piepūles samazināšanu zvejā, kuru veic saskaņā ar pārvaldības un atjaunošanas plāniem.
The impact of national decommissioning schemes, in particular on fishing effort reductions in fisheries subject to management or recovery plans, should be better identified and assessed.
REFERENTA APSVĒRUMI
Rapporteur’s remarks
ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 2006. gada ziņojumā par zivsaimniecības un akvakultūras stāvokli pasaulē ir norādīts, ka jaudas pārpalikuma problēma, kas kopš vismaz diviem gadu desmitiem ir iekļauta visu to valstu darba programmā, kurām ir vērā ņemama komerciālās zvejas flote, nebūt nav atrisināta.
The 2006 FAO report on the state of fishery resources points out that overcapacity, an issue which has been on the agenda of all countries with significant commercial fishing fleets for at least two decades, is still far from being resolved.
Starp valstīm ar lielāko floti ir Ķīna un Āzijas valstis, kuru flote veido 86,1 % no pasaules flotes.
China and Asian countries figure among the main fishing powers, representing 86.1% of the world fleet.
Ķīna 2002. gadā pieņēma programmu, kura paredzēja samazināt tās komerciālo floti un kuras ikgadējais finansējums ir 33 miljoni dolāru, kas paredzēti kuģu norakstīšanas kompensācijai.
In 2002 China adopted a fleet-reduction programme with subsidies amounting to 33 million dollars per year for voluntary scrapping of vessels.
Turpmākās perspektīvas ir neskaidras, jo saskaņā ar datiem, ko ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija paziņoja 2003. un 2004. gadā, to kuģu skaits, kas strādā ar Ķīnas karogu, ir palielinājies.
Expectations are uncertain, since according to the data forwarded to the FAO in 2003 and 2004 the number of vessels operating under the Chinese flag has risen.
Filipīnu un Indonēzijas, citu vērā ņemamu valstu, flotes izskatāmajā laikposmā ir palielinājušās.
With regard to the Philippines and Indonesia, also fishing powers, there has been an expansion in their fleets over the same period.
Tajās Eiropas valstīs, kas nav Kopienas dalībvalstīs, attīstība ir samērā lēna.
Developments have been moderate in non-Community European countries.
Saskaņā ar pieejamajiem datiem Islandē, Norvēģijā un Krievijā kuģu skaits ir nedaudz samazinājies, bet uzbūvētie kuģi ir lielāki, un tas kuģu īpašniekiem ļauj palielināt savas darbības ekonomisko efektivitāti.
The available data indicate that Iceland, Norway and Russia have slightly reduced the number of vessels, but at the same time larger vessels are being built that permit ship owners to boost economic efficiency.
Citiem vārdiem, zvejas intensitāte nesamazinās.
This means that fishing effort is not falling.
Savukārt zivsaimniecības resursi pēdējo 15 gadu laikā pasaulē nav mainījušies, pat ja tiek minētas dažas izmaiņas.
With regard to the state of marine resources, overall they have tended to remain stable over the past 15 years, although with some variation.
Dažās Atlantijas okeāna zonās tādu komerciālo sugu kā menca un heks pārmērīgas nozvejas dēļ zivsaimniecības resursu samazināšanās ir bijusi ļoti krasa.
In some areas such as the Atlantic, the decline in fish stocks due to the overexploitation of commercial species such as cod and hake has been striking.
Kopš ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas rīcībā ir uzticams zivsaimniecības resursu stāvokļa reģistrs, tas ir, kopš 70. gadu vidus, šie resursi pastāvīgi samazinās.
Ever since the FAO started recording the state of stocks in the mid 1970s there has been a constant decline.
Pārmērīga nozveja, kas nemitīgi pieaug, 70. gados skāra tikai 10 % zivju sugu; 90. gados tā skāra 25 % sugu un pēc tam stabilizējās.
There has been a growing trend towards overexploitation, which affected only 10% of species in 1970 and increased to 25% in the 1990s, since when the figures have stabilised.
Pilnībā izmantotie resursi no 50 % 70. gados pašlaik ir palielinājušies līdz 52 %.
Fully exploited stocks also rose over the same period from 50% in the 1970s to 52% at present.
Ņemot vērā iepriekš minēto, referents var tikai atgādināt ieteikumus, ko Eiropas Parlaments sniedza agrāk, kad samazināšanas centienu pamatā bija daudzgadu orientācijas programmas (DOP).
Against this backdrop, the rapporteur cannot but reiterate the remarks made by the European Parliament in the past, when reduction efforts were based on compliance with the multiannual guidance programmes (MGPs).
Sistēmas maiņa, īstenojot Kopienas jauno zivsaimniecības politiku un ieviešot iekļaušanas un izslēgšanas reģistru, nav atrisinājusi galveno problēmu, kas saistīta ar Kopienas flotes jaudas pārpalikumu attiecībā uz pieejamajiem resursiem.
The change in systems resulting from the introduction of the new Community fisheries policy, with the introduction of a record of vessel entries and exits, has not altered the basic problems of our fleets’ overcapacity in relation to the available resources.
Secinājumi, ko Eiropas Parlaments formulēja 1998. gada
The conclusions of Parliament’s 1998
Dokuments A4-0046/98 , Gada ziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par daudzgadu orientācijas programmu rezultātiem zvejas flotēm 1996. gada beigās ( COM(1997)0352 ). un 1999. gada
A4-0046/98 Annual Report to the Council and to the European Parliament on the results of the multiannual guidance programmes for the fishing fleets at the end of 1996, COM(1997)0352 . and 1999
Dokuments A5-0096/99 , Gada ziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par daudzgadu orientācijas programmu rezultātiem zvejas flotēm 1997. gada beigās ( COM(1997)0175 ). rezolūcijās joprojām ir spēkā.
A5-0096/1999 Annual Report to the Council and to the European Parliament on the results of the multiannual guidance programmes for the fishing fleets at the end of 1997, COM(1999)0175 . resolutions might perfectly well be restated today.
Problēmas ir tieši tādas pašas.
The problems are the same.
Lai gan ir pagājuši vairāki gadi, dalībvalstis joprojām nevēlas savas flotes lielumu pielāgot pieejamajiem resursiem.
Even though several years have passed, the Member States are still not sufficiently involved in matching the size of the fleet to the available resources.
Dažreiz šķiet, ka, ņemot vērā ekonomiskās un sociālās sekas, ko var izraisīt konsekventu un nepieciešamu, bet vienlaikus ļoti nepopulāru pasākumu veikšana, dalībvalstis dod priekšroku laisser ‑faire laisser ‑passer politikai, gaidot, kad situācijas dabīgā attīstība, pastāvīgā lomu samazināšanās, pati par sevi novedīs pie zvejas darbības apstāšanās, tā kā nebūs ekonomiska izdevīguma un ilgtspējīgas perspektīvas attiecībā uz zivsaimniecības resursu apsaimniekošanu.
One sometimes gains the impression that, perhaps in view of the economic and social consequences of adopting measures which would be consistent and necessary but also highly unpopular, the Member States are pursuing a policy of ‘laisser faire, laisser passer’, in the hope that normal developments, the ever sharper fall in catches, will themselves cause the fleet to cease operating owing to the lack of any economic interest, since exploiting the resources will no longer be viable.