natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Veselības aprūpes pakalpojumi ir Eiropas sociālā modeļa pamatelementi, tie ir daļa no Eiropas Savienības ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas un var raisīt – vai neraisīt – iedzīvotājos uzticību.
Health services are one of the fundamental elements of the European social model; they contribute to the economic, social and territorial cohesion of the EU and can inspire citizens’ confidence, or the reverse.
Tik jutīgā nozarē, kas skar cilvēka lielāko dārgumu un ietekmē viņa ikdienas dzīvi, ar augstāko uzdevumu – saglabāt cilvēka dzīvību, politikas loma ir ļoti svarīga.
In such a sensitive sector which concerns people’s most precious possession and affects their daily lives with its ultimate aim of preserving life, there is a great deal at stake politically.
Saskaņā ar Līgumiem un subsidiaritātes principu, šie pakalpojumi ir dalībvalstu kompetence, un Eiropas Savienības ziņā ir uzraudzīt un nodrošināt pacientu un veselības aprūpē strādājošo dažāda veida mobilitāti – kas pagaidām nav plaši izplatīta, taču turpina attīstīties – kam jānotiek saskaņā ar Eiropas vērtībām un principiem: daudzpusība, drošība, kvalitāte, solidaritāte, vienlīdzīgas tiesības visiem visā Kopienas teritorijā.
In accordance with the Treaties and the principle of subsidiarity, these services fall within Member State competence, and EU action to regulate and safeguard various forms of mobility of patients and professionals, which currently is not a large phenomenon but is continually growing, must comply with shared values and principles at European level: universality, safety, quality, solidarity and equal access for all throughout the Community’s territory.
Eiropas Savienības pievienotā vērtība šādā nozīmē var būt izšķiroša.
In this way, EU added value may be essential.
Veselības aprūpes pakalpojumi kā galvenais avots daudz kvalitatīvu darba vietu radīšanā ir Lisabonas stratēģijas sastāvdaļa, un tiem ir ievērojama ekonomiskā un sociālā nozīme.
Health services are a substantial source for creating large numbers of skilled jobs, make an active contribution to the Lisbon strategy objectives, and their economic and social role is considerable.
Veselības aprūpes sistēmas ir ļoti atšķirīgas katrā valstī, bet tām jāspēj pielāgoties un attīstīties, lai varētu uzturēt augstu kvalitātes un efektivitātes līmeni.
Health systems differ widely from one country to another but must adapt and evolve to maintain high levels of quality and effectiveness.
Veselības aprūpē strādājošo mobilitātei nevajadzētu radīt lielas atšķirības dalībvalstu nodrošinājumā ar medicīnas personālu.
Greater mobility of professionals should not lead to an imbalance in the medical demography in the Member States.
Liekas būs nepieciešama viena Eiropas līmeņa regula un sadarbības uzlabošana starp dalībvalstīm, lai visā Eiropā varētu nodrošināt sociālo un teritoriālo kohēziju un garantēt vienlīdzīgu veselības aprūpes kvalitāti visā teritorijā, kā to skaidri nosaka Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 35. pants.
Regulation at European level and improved cooperation between countries are therefore needed to preserve social and territorial cohesion and guarantee equal access to good quality health care throughout Europe through good territorial coverage, as Article 35 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union explicitly recognises.
Pacientu un veselības aprūpē strādājošo mobilitātes pieaugumam nevajadzētu novest pie veselības aprūpes pakalpojumu iekšējā tirgus izveides, kas radītu konkurenci cenu ziņā, tādējādi novedot veselības aprūpes kvalitāti līdz zemākajam līmenim un radot divu līmeņu veselības aprūpes sistēmu, no kuras labumu gūs tikai tie pacienti, kam ir vairāk līdzekļu un kas ir labāk informēti.
The increasing mobility of patients and health professionals should not lead to the creation of an internal market in health services competing on the basis of cost, leading to a damaging levelling down of quality of care and creating a two-speed health system where only the more well-off and better informed patients would benefit.
Pacientu mobilitātes jomā ir ļoti svarīgi, lai pacienti varētu viegli iegūt skaidru un precīzu informāciju un lai tam nebūtu nekādu birokrātisku šķēršļu.
In the context of patient mobility, it is essential that they have easy access to clear and precise information without bureaucratic obstacles.
Ir nepieciešama dažādu atbildīgo iestāžu un slimību apdrošināšanas iestāžu sadarbība, un tai jāveicina svarīgu medicīnisko datu konfidencialitāte.
Cooperation between the various institutions concerned and the various health insurance schemes is therefore needed and must preserve the confidentiality of sensitive data in medical files.
Pacientiem jāiegūst visā Eiropas Savienībā standartizēta Eiropas veselības mikročipa karte.
Patients should have a European health microchip card that would be standard for the whole EU.
Ņemot vērā Eiropas iedzīvotāju vispārējo novecošanu un pieaugošo pensionāru pārrobežu mobilitāti, ir svarīgi paredzēt atbilstošu veselības aprūpes struktūru radīšanu saistībā ar lietpratīgiem sociāliem pakalpojumiem.
In view of the general ageing of the European population and pensioners’ increased transnational mobility, it seems important to anticipate the creation of sufficient structures for appropriate care, in connection with the relevant social services.
Jāuzlabo veselības aprūpes pakalpojumu sniedzēju mobilitāte un Eiropas karte par viņu profesionālo kvalifikāciju, lai labāk varētu organizēt pārrobežu izglītības sistēmas un tādējādi pastāvīgi sekot līdzi tehnoloģiju un zinātnes progresam.
The mobility of health-care providers should be improved, and there should be a standard European card stating their various professional qualifications, with a view to better organised transnational systems of continuing training, which is highly recommended to keep pace with continuing developments in technologies and research.
Ir svarīgi izveidot tiesisko pamatojumu, kas noteiktu atbildību, ja veikta nepareiza aprūpe, kaitējumiem, kas nodarīti pacientam, īpaši, ja aprūpe veikta vairākās valstīs.
It is vital to set up a legal framework that determines liabilities in the event of failure of treatment, or injury to patients, particularly in the context of medical treatment carried out in several countries.
Kontroles apstākļi un veidi skaidri jānosaka kā tās valsts noteikumi, kurā tiek veikta veselības aprūpe.
The conditions and arrangements for monitoring should be clearly set out in the same way as those in the country where the professionals work.
Veselības aprūpē strādājošajiem, lai arī kāds būtu risks viņu amatā, jābūt iespējai par saprātīgu cenu iegādāties apdrošināšanu.
Whatever the level of risk they are exposed to in their profession, health-care professionals should have access to reasonably priced insurance.
Jāprecizē arī noteiktas koncepcijas: saprātīgs termiņš – katrā valstī atšķirīgs – neskaidriem jēdzieniem par aprūpi slimnīcā un ārpus tās, koncepcijas, kas parādās Eiropas Kopienu Tiesas spriedumos.
Certain concepts should also be defined: reasonable waiting time, which varies greatly from one country to another, and imprecise definitions of inpatient and outpatient treatment, which have been referred to in judgments by the European Court of Justice.
Ir svarīgi pasargāt pacientus, veselības aprūpē strādājošos un slimību apdrošināšanas sistēmas un izkliedēt jebkādu tiesisko neskaidrību par aprūpi, par atļaujām, par cenām un izdevumu segšanu.
Better protection is urgently needed for patients, health professionals and sickness insurance schemes, and any legal uncertainty about treatments, authorisations, charges and conditions for reimbursement should be removed.
Lai racionalizētu slimību apdrošināšanas sistēmu izmaksas, dalībvalstīm būtu jāuzsver profilakses nozīme.
With a view to rationalising costs for sickness insurance schemes, it would be sensible to stress prevention policies at Member State level.
Cilvēkresursu un materiālo līdzekļu savstarpēji veiksmīga ietekme pārrobežu reģionos novedīs pie veiksmīgas veselības aprūpes pārvaldes.
In border areas, sharing human and material resources would contribute to the intelligent management of health care.
Lai uzlabotu apstākļus reto un specifisko slimību pētniecībai, katrā valstī būtu jāizveido uzziņu centrs, kurā var uzzināt par veselības aprūpes kvalitātes uzlabošanos.
To optimise the conditions for research on specific and rare diseases, there should be a general rule to set up reference centres in each country as a way of improving the quality of care.
Eiropas Kopienu Tiesa savos spriedumos atzinusi pacientu tiesības.
The Court of Justice has recognised patients’ rights in its judgments.
Taču, neskatoties uz to, joprojām pastāv juridiska nenoteiktība dažās definīcijas par aprūpi, pacientu reālajām tiesībām un to medicīnas darbinieku tiesībām, kas savus pakalpojumus sniedz dažādās valstīs, arī tajās definīcijās par kontroles apstākļiem, par tiesībām, kas piemērojamas cenu un izdevumu atlīdzināšanas jomā, par atbildību, ja pacientam nodarīts kaitējums, īpaši, ja veikta pārrobežu medicīniskā aprūpe.
Nevertheless, legal uncertainty remains with regard to some definitions of care, the actual rights of patients, the rights of professionals who provide their services in different countries, the conditions for checks to be carried out, the standards applicable in terms of charges and reimbursement, and liability in the event of injury to patients, particularly when medical treatment is provided in more than one country.
Šai skaidrības ieviešanai nevajadzētu radīt pacientos vēlmi nodarboties ar „medicīnisko tūrismu”.
This necessary clarification must, however, not encourage patients to indulge in ‘medical tourism’.
Šī likumdošanas iniciatīva, kas dotu loģiskas un efektīvas atbildes uz lūgumu aizsargāt Eiropas pilsoņu dzīvesveidu, patiesībā būtu vienīgais tiesiskais un ētiskais garants sabiedrības modelim.
This legislative initiative, which would provide coherent and effective responses to calls to protect the way of life of European citizens, would in fact be the only legal and ethical guarantor of a social model.
Direktīva par veselības aprūpes pakalpojumiem līdztekus likumdošanai par vispārējas nozīmes sociāliem pakalpojumiem, kas ietilpst pamatdirektīvā par vispārējas nozīmes saimnieciskiem pakalpojumiem, ir, liekas, vienīgais instruments, kas ļauj Eiropas Savienībai dot savu pievienoto vērtību, kas nepieciešama, lai atjaunotu Eiropas pilsoņu uzticību nozarei, kas ir viņu dzīves pamats.
A directive on health services, in parallel with legislation on general interest social services, included in the objective of a framework directive on services of general economic interest therefore seems to be the only instrument that would enable the European Union to add value, which is what is needed to re-establish and increase the confidence of European citizens in an area which is absolutely central to their lives.
Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Employment and Social Affairs calls on the Committee on the Internal Market and Consumer Protection, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
1. uzsver, ka veselības pakalpojumi veido Eiropas sociālā modeļa būtisku daļu un dod nozīmīgu ieguldījumu sociālajā un teritoriālajā kohēzijā, kā arī uzsver, ka jāturpina nodrošināt pamatvērtības par līdztiesīgu piekļuvi, daudzpusība, vienlīdzīga attieksme un solidaritāte, kā arī pieejamība un finansiāla noturība;
Stresses that health services constitute a major component of the European social model and make an important contribution to social and territorial cohesion, and points out that the basic values of equality of access, universality, equal treatment and solidarity as well as affordability and financial sustainability must continue to be safeguarded;
4. sagaida, ka dalībvalstis, piedāvājot veselības aprūpes pakalpojumus, īstenos pārrobežu sadarbību, lai attiecīgās veselības aprūpes sistēmas būtu rentablākas;
Expects the Member States to pursue cross-border cooperation in offering health services, so as to be able to run their respective health systems more cost-effectively;
7. uzskata, ka iespējamai Kopienas sistēmai ar mērķi garantēt drošu, augstas kvalitātes un efektīvu veselības aprūpes pakalpojumu pieejamību jāatbilst Eiropas Kopienu Tiesas spriedumiem, bet to veidojot, pienācīgi jāņem vērā arī prioritāte par vispārējas un neierobežotas piekļuves saglabāšanu un nodrošināšanu sabiedriskajiem veselības pakalpojumiem;
Takes the view that any Community framework designed to ensure the availability of safe, high-quality and efficient health services must comply with the judgments handed down by the Court of Justice of the European Communities, but must also give due consideration to the priority of maintaining and ensuring universal, unrestricted access to public health services;
11. aicina Komisiju paātrināt standartu izstrādāšanu, kā arī aicina dalībvalstu valdības aktīvi atbalstīt Eiropas viedkartes ieviešanu veselības aprūpes pakalpojumiem, ar kuras starpniecību var identificēt pacientu tiesības un prasības attiecīgajās sociālās labklājības sistēmās;
Calls on the Commission to speed up work on drawing up a standard, and calls on Member State governments to support actively the introduction of a European health smart card, which would be a means of identifying patients and their rights and claims under their respective social welfare systems;
13. aicina Komisiju izstrādāt tehniskos standartus un aicina dalībvalstu valdības aktīvi atbalstīt savstarpēji savietojamu informācijas sistēmu ieviešanu, kas ļautu efektīvi apmainīties ar informāciju veselības aprūpes jomā šo pakalpojumu sniedzēju starpā atsevišķās dalībvalstīs;
Calls on the Commission to draw up technical standards, and calls on the Member State governments to support actively the introduction of mutually compatible information systems allowing the effective exchange and sharing of health information between health-care providers in individual Member States;
15. aizstāv vispusīgu novērtēšanas procedūru izstrādāšanu attiecībā uz veselības aizsardzības politiku valsts un Eiropas Savienības līmenī un aicina paredzēt papildu, profilaktiskās un sociālās medicīnas veicināšanu tā, lai uzlabotu reģistrēšanas līdzekļus un apkarotu slimību cēloņus, ņemot vērā sociālo vidi;
Advocates the development of comprehensive assessment procedures for health policy at national and European level and calls for the provision of complementary, preventive and social medicine to be enhanced so as to improve the means of recording and combating the causes of illness taking into account the social environment;
32. sagaida, ka Komisija koriģēs regulu par sociālās nodrošināšanas koordinēšanu, lai saskaņotu to ar Eiropas Kopienu Tiesas noteiktajiem principiem attiecībā uz pacientu mobilitāti;
Expects the Commission to modify the regulation on the coordination of social security systems in order to bring it into line with the principles laid down by the Court of Justice regarding patient mobility;
37. atzīmē, ka visā Eiropā tiek īstenota profesionālu kvalifikāciju savstarpēja atzīšana un ka attiecībā uz profesionālās apmācības saturu un veidu, kā notiek profesionālā darbība, vēl arvien nepastāv pietiekami kvalitatīvas atbilstības, respektīvi, tādas nav noteiktas;
Notes that although mutual recognition of professional qualifications exists in Europe, there remains insufficient uniformity of quality of the content of professional training and of the ways in which professions are pursued and/or insufficient provision for such uniformity;
Sekas un ietekme, ko rada veselības aprūpes pakalpojumu izslēgšana no Iekšējā tirgus pakalpojumu direktīvas
Impact and consequences of the exclusion of health services from the Directive on services in the internal market
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on the Environment, Public Health and Food Safety calls on the Committee on the Internal Market and Consumer Protection, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
3. uzskata, ka ir jāgarantē citā dalībvalstī veiktas ārstēšanās izdevumu atmaksa par tādu slimību, kura nav akūta, ja savā valstī pacientam ārstēšana ir ilgi jāgaida vai ārstēšanas kvalitāte šajā valstī ir zemāka nekā citā dalībvalstī; par šo izdevumu atmaksu ir savstarpēji jāvienojas iesaistītajām dalībvalstīm; turklāt uzskata, ka nekādā veidā nav pieļaujama pacientu piespiešana ārstēties citā valstī, kurā ir mazākas izmaksas;
Considers that the right to reimbursement of costs of treatment in another Member State of a disease which is not acute should be guaranteed if there are long waiting lists in the patient’s own Member State or the quality of treatment there is inferior to that in other Member States subject to mutual agreement between the Member States concerned; also considers that it is not permissible to bring pressure to bear on patients to undergo cheaper treatment in another country;
6. pilnībā ievērojot Eiropadomes secinājumus par Eiropas veselības aprūpes sistēmu pamatvērtībām — universalitāti, solidaritāti un vienlīdzību, un EK līguma 152. panta noteikumus, uzsver, ka Eiropas Kopienu Tiesa (EKT) izskata lietas saistībā ar pacientu tiesībām saņemt ārstēšanos ārzemēs un attiecīgos gadījumos saņemt no savas valsts veselības aprūpes sistēmas ārstēšanās izdevumu atmaksa;
While fully respecting the Council conclusions on universality, solidarity and equity as fundamental values underpinning European health-care systems and the limited provisions of Article 152 of the EC Treaty, emphasises that the rulings of the European Court of Justice (ECJ) address the problems relating to patients’ rights to seek treatment abroad and subsequently get reimbursed by their national health insurance scheme in certain circumstances;
8. atzīst, ka pastāv pieprasījums pēc pārrobežu veselības pakalpojumiem un pieprasījums pēc sadarbības un pēc zinātniski tehnoloģiskās pieredzes apmaiņas starp specializētiem medicīnas centriem; tomēr piezīmē, ka apsekojumos redzams, ka lielākā daļa cilvēku vēlētos saņemt kvalitatīvu ārstēšanu tuvu savai dzīves vietai; uzskata, ka, lai nodrošinātu piemērotāko tiesisko pamatu, Komisijai iepriekš ir rūpīgi jāizpēta, pirmkārt, reālā vajadzība pēc pacientu mobilitātes un, otrkārt, sabiedrības grupas, kurām pacientu mobilitāti var piemērot, vienlaikus novērtējot pacientu mobilitātes ietekmi uz veselības aprūpes sistēmām;
Recognises that there is a demand for properly regulated, quality health and pharmaceutical cross-border services and for cooperation and the exchange of scientific and technological experience between highly specialised medical centres; however, points out that surveys show that most people would prefer to receive high quality treatment near to where they live; considers that, in order to provide the most appropriate legislative response, the Commission should in advance conduct an exhaustive study firstly of real needs for patient mobility and secondly of the publics to which mobility can apply, while assessing the impact of such mobility on health systems;
11. uzver, ka nav noteikumu, kas nodrošinātu pacientu un valsts iestāžu pieeju informācijai par pārrobežu veselības aprūpes sniegšanu, akreditētiem veselības pakalpojumu sniedzējiem un ārstēšanu;
Points out that provisions for ensuring access to information for patients and national authorities on cross-border health-care provision, accredited health-care professionals and medical treatment are lacking;
16. uzskata, ka jaunam Eiropas tiesiskajam regulējumam par pārrobežu veselības aprūpi galvenokārt vajadzētu uzlabot iespējas saņemt kvalitatīvu veselības aprūpi slimības gadījumā, veicināt pacienta drošību un paplašināt visu pacientu iespējas Eiropas Savienībā, neveicinot nevienlīdzīgus ārstēšanas rezultātus.
Believes that, above all, a new European regulatory framework for cross-border health care should improve access to high-quality health care in the event of illness, contribute to patient safety and increase the choices open to all patients in the European Union without contributing to inequality in health-care outcomes.
Sekas un ietekme, ko rada veselības aprūpes pakalpojumu izslēgšana no Iekšējā tirgus pakalpojumu direktīvas
The impact and consequences of the exclusion of health services from the Directive on services in the internal market
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2006)0921 )
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2006)0921 )
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 175. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu ( C6‑0032/2007 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 175(1) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0032/2007 ),
– ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu ( A6‑0174/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A6‑0174/2007 ),
Kopienas politika ūdens resursu jomā (Komisijai piešķirtās ieviešanas pilnvaras)
Community action in the field of water policy (implementing powers conferred on the Commission)
par ES Solidaritātes fonda izmantošanu saskaņā ar 26. punktu 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību
on the mobilisation of the EU Solidarity Fund according to point 26 of the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline and sound financial management
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ( COM(2007)0149 ),
– having regard to the Commission proposal ( COM(2007)0149 ),
– ņemot vērā Parlamenta 2002. gada 10. oktobra normatīvo rezolūciju par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu
– having regard to its position of 10 October 2002 on the proposal for a Council regulation establishing the European Union Solidarity Fund
– ņemot vērā 2007. gada 18. aprīļa trialoga rezultātus,
– having regard to the results of the Trialogue of 18 April 2007,
– ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu ( A6–0175/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgets ( A6-0175/2007 ),
A. tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi atbilstošus institucionālos un budžeta instrumentus, lai sniegtu finansiālu palīdzību nopietnu dabas katastrofu radīto zaudējumu segšanai;
A. whereas the European Union has set up the appropriate institutional and budgetary instruments to provide financial assistance in relation to damage resulting from major natural disasters,
B. tā kā Ungārija un Grieķija ir lūgušas palīdzēt segt zaudējumus, ko radīja plūdi laikposmā no 2006. gada marta līdz aprīlim;
B. whereas Hungary and Greece have requested assistance in relation to the damage resulting from the floods between March and April 2006,
C. tā kā Eiropas Savienībai cik vien ātri un efektīvi iespējams ir jāsniedz finansiālā palīdzība dalībvalstīm, kuras skārušas dabas katastrofas,
C. whereas the European Union's financial assistance to Member States affected by natural disasters should be made available as quickly and efficiently as possible,
par ES Solidaritātes fonda izmantošanu saskaņā ar 26. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību
on the mobilisation of the EU Solidarity Fund according to point 26 of the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline and sound financial management
ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību
Having regard to the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline and sound financial management