natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pieņemtie teksti , P6_TA(2005)0209 . ,
Text adopted , P6_TA(2005)0209 . ,
- ņemot vērā Padomes prezidentūras Galveno jautājumu dokumentu ECOFIN padomei saistībā ar 2006. gada 7. februāra pavasara Eiropadomi,
- having regard to the Council Presidency's Key Issues Paper for the ECOFIN Council in view of the Spring European Council of 7 February 2006,
- ņemot vērā Komisijas Ekonomikas prognozes
- having regard to the Commission’s Economic forecasts
2005. gada rudens izdevums Nr. 5/2005. ,
Autumn 2005, No 5/2005. , ,
- ņemot vērā 2004. gada 29. oktobrī parakstītā Eiropas Konstitucionālā līguma III-179. un III-206. pantu (Konstitucionālais līgums),
- having regard to Articles III-179 and III-206 of the Treaty establishing a constitution for Europe, signed on 29 October 2004 (Constitutional Treaty),
- ņemot vērā Komisijas balto grāmatu „Eiropas transporta politika 2010. gadam: laiks izlemt” ( KOM(2001)0370 ),
- having regard to the Commission White Paper, 'European Transport Policy for 2010: Time to Decide' ( COM(2001)0370 ),
- ņemot vērā Komisijas 2004. gada 7. jūlija neoficiālo dokumentu par ES kopējo konsolidēto uzņēmuma peļņas nodokļa bāzi,
- having regard to the Commission Non-Paper of 7 July 2004 on a common consolidated EU corporate tax base,
- ņemot vērā Eiropas Mazo uzņēmumu hartu, ko apstiprināja 2000. gada 19. un 20. jūnija Feiras Eiropadome,
- having regard to The European Charter for Small Enterprises, approved by the Feira European Council on 19 and 20 June 2000 (SME Charter),
- ņemot vērā Rīcības kodeksu par tiešiem uzņēmējdarbības nodokļiem, ko 1997. gada 1. decembrī atbalstīja ECOFIN padome,
- having regard to the Code of Conduct on Direct Business Taxation, endorsed by the ECOFIN Council on 1 December 1997,
- ņemot vērā to ESAO Starptautiskas skolēnu novērtēšanas programmu ( PISA ),
- having regard to the OECD's Programme for International Student Assessment (PISA),
- ņemot vērā 2000. gada 23. un 24. marta Lisabonas Eiropadomes, 2001. gada 15. un 16. jūnija Gēteborgas Eiropadomes, 2002. gada 15. un 16. marta Barselonas Eiropadomes un 2003. gada 20. un 21. marta, 2004. gada 25. un 26. marta un 2005. gada 22. un 23. marta Briseles Eiropadomes prezidentūras secinājumus,
- having regard to the Presidency Conclusions of the Lisbon European Council of 23 and 24 March 2000, the Göteborg European Council of 15 and 16 June 2001, the Barcelona European Council of 15 and 16 March 2002, and the Brussels European Councils of 20 and 21 March 2003, 25 and 26 March 2004, and 22 and 23 March 2005,
- ņemot vērā Komisijas Wim Kok vadītās augsta līmeņa grupas 2004. gada novembra ziņojumu „Izaicinājuma priekšā — Lisabonas stratēģija izaugsmei un nodarbinātībai”,
- having regard to the report of of November 2004 by the Commission's High Level Group chaired by Wim Kok, ‘Facing the Challenge - The Lisbon strategy for growth and employment’,
- ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,
- having regard to Rule 45 of the Rules of Procedure,
- ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu ( A6-0077/2006 ),
- having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6-0077/2006 ),
A. tā kā netika ņemts vērā ievērojams skaits ieteikumu, kas bija iekļauti Parlamenta pēdējos trijos ziņojumos par ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm; tā kā kopš Parlamenta pēdējā ziņojuma pieņemšanas ir parādījušies jauni nozīmīgi faktori; tā kā daudzi agrāk noteikti ilgtermiņa uzdevumi ir kļuvuši steidzamāki; tā kā ES ekonomikas izaugsme joprojām ir lēnāka nekā tās galvenajiem konkurentiem un mazāk atbilst globalizācijas apstākļiem;
A. Whereas a considerable number of recommendations formulated in the Parliament's last three reports on the BEPGs have not been taken on board; whereas new and significant factors have arisen since the adoption of the Parliament's latest report; whereas many of the previously identified long-term challenges have acquired a new urgency; whereas the EU's economy continues to experience slower growth than its main competitors and seems less well prepared for globalisation,
B. tā kā globalizācija ir revolucionāra parādība, kura maina pieejamo resursu ierasto izmantošanu, ļauj jaunām ekonomikām importēt kapitālu, prasmes un tehnoloģijas un konkurēt savstarpēji arvien vairāk saistītā pasaulē, palielina migrācijas plūsmu, maina tradicionālos starptautiskās tirdzniecības veidus un piešķir finanšu ekonomikai nekad agrāk nepieredzētu nozīmi, kas pārspēj reālās ekonomikas nozīmi; tā kā finanšu ekonomikas nozīmība padara uzticēšanos par būtisku faktoru un rada jaunu vajadzību pēc efektīvas pārraudzības un ciešākas sadarbības, lai nodrošinātu ekonomikas stabilitāti;
B. Whereas globalisation is a revolutionary phenomenon that questions our conventional use of available resources, allows emerging economies to import capital, skills and technology and to compete in an increasingly interconnected world, increases migratory flows, changes the traditional patterns of international trade, and gives the financial economy an unprecedented importance over the real economy; whereas the importance of the financial economy makes 'confidence' a key factor and creates a new need for efficient supervision and closer cooperation in order to guarantee economic stability;
C. tā kā kopš Parlamenta iepriekšējā ziņojuma par ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm pieņemšanas 2005. gada maijā ir parādījušies jauni nozīmīgi faktori — problēmas saistībā ar Konstitucionālā līguma ratifikāciju, ES 2007.–2013. gada finanšu plāna pieņemšana, ko bez Eiropas Parlamenta piekrišanas veica Eiropadome, divi pirmie ECB procentu likmju paaugstinājumi pēc vairāk kā piecu gadu pārtraukuma, Stabilitātes un izaugsmes pakta reforma laikā, kad 12 dalībvalstīm budžeta deficīts pārsniedz 3%, Lisabonas nacionālo reformu programmu pieņemšana dalībvalstīs, lielāka uzmanība vispasaules enerģijas krīzei un ar to saistītiem ģeopolitiskiem saspīlējumiem, sarunas par Igaunijas, Lietuvas un Slovēnijas vēlmi pievienoties eirozonai 2007. gadā un vajadzība aktualizēt PTO Dohas sarunu prioritātes pēc sarunu palēnināšanās Honkongā;
C. Whereas the following new significant factors have arisen since the Parliament's last report on the broad economic policy guidelines (BEPGs) was adopted in May 2005: difficulties concerning the ratification of Constitutional Treaty; the adoption by the European Council of the EU's 2007-2013 Financial Perspective without the agreement of the Parliament; the two first interest rate rises by the ECB in over 5 years; the reform of the Stability and Growth Pact with 12 Member States having budget deficits of over 3%; the adoption of the Member States' Lisbon National Reform programmes; a raised awareness of the world-wide energy shock and related geopolitical tensions; the negotiations concerning Estonia, Lithuania and Slovenia's wish to join the euro zone in 2007; and the need to boost the Doha WTO rounds priorities after the slowdown of negotiations in Hong Kong;
D. tā kā Eiropas ekonomikas relatīvo pavājināšanos var saistīt ar neatbilstīgu regulācijas sistēmu un strukturālas reformas trūkumu, kas padara ekonomiku neelastīgāku nekā galveno konkurentu ekonomikas, stagnējošu vietējo pieprasījumu, uzņēmējdarbības dinamikas trūkumu, kā arī vājiem darba tirgiem lēnas demogrāfiskās izaugsmes dēļ, zemu nodarbinātības līmeni un lēnu ražīguma pieaugumu; tā kā lēnu ražīguma pieaugumu ir radījis investīciju zemais līmenis, nepietiekams daudzums jauninājumu un darba piedāvājuma un pieprasījuma neatbilstība, ko savukārt rada nepietiekami finansēto izglītības un apmācības sistēmu nespēja pielāgot darbiniekus nepārtraukti mainīgajai pasaulei;
D. Whereas the relative decline of the European economy can be linked to: an inappropriate regulatory framework combined with a lack of structural reform, which renders our economy less flexible than those of our main competitors, stagnant domestic demand, a lack of business dynamism and weak labour markets as a result of slow demographic growth, low employment rates, and poor productivity growth; whereas poor productivity growth is caused by a lack of investment, insufficient innovation and the misalignment of labour supply and demand on account of the incapacity of our poorly financed educational and training systems to adapt our workers to an ever-shifting world;
E. tā kā turklāt kopš Parlamenta pēdējā ziņojuma pieņemšanas vairāk uzmanības tiek veltīts šādām problēmām: arvien lielāka sabiedrības novecošana, migrācijas saspīlējumi pie ES robežām un iekšējās problēmas, ko izraisa nepietiekama integrācijas palīdzība otrās paaudzes imigrantiem, ārkārtīgi straujais trešo valstu importa pieaugums dažās nozarēs, kā arī uzņēmējdarbības pārvietošana un ārpakalpojumi, pieaugošs Ķīnas un citu jauno ekonomiku pieprasījums pēc tādiem resursiem kā jēlnafta, dabasgāze, akmeņogles un dzelzs, pieaugoša Eiropas atkarība no enerģijas importa no nestabiliem reģioniem un globālas makroekonomiskās nelīdzsvarotības izraisītie riski,
E. Whereas, moreover, since the adoption of the Parliament's last report, the following challenges have gained greater recognition: the ever-increasing ageing of the population; migratory tensions at the EU's borders and internal problems because of insufficient assistance for the integration of second-generation immigrant populations; the exponential growth of third-country imports in some sectors as well as business delocalisation and outsourcing; an increasing demand for resources such as crude oil, natural gas, coal and iron by China and other emerging economies; increasing EU dependence on energy imports coming from unstable regions; and risks caused by global macroeconomic imbalances;
Iestāžu reformas
Institutional reforms
5. prasa Komisijai izmeklēt, cik pamatoti ir pieņemt EK tiesību aktus, lai nodrošinātu vienotu nodokļu rezidences principu, ko piemērotu ES rezidentiem Eiropas Savienībā un ārpus tās un kas būtu saistīts ar ES pilsonības jēdzienu, Eiropas Konvenciju par nodokļu dubultu uzlikšanu Eiropas Savienībā (atspoguļojot EK līguma 293. pantu) un nediskriminācijas principa attiecībā uz nodokļiem, kā noteikts EKT spriedumos, iekļaušanu ES tiesību aktos;
Asks the Commission to investigate the feasibility of adopting EC legislation in order to achieve a uniform definition of tax residence - applicable to EU residents within and outside the EU - linked to the concept of citizenship of the EU; an intra-EU European Convention on double taxation (mirroring Article 293 of the EC Treaty); and the inclusion in EC law of the principle of non-discrimination with regard to taxation as defined in the judgments of the Court of Justice of the European Communities;
8. aicina dalībvalstis ātri un precīzi īstenot nacionālās reformu programmas, iesaistot valstu parlamentus un ieinteresētās puses, piemēram, sociālos partnerus, un sniegt savlaicīgu informāciju Parlamentam, Padomei un Komisijai; aicina Padomi un Komisiju kopā ar Eiropas Parlamentu izstrādāt rīcības kodeksu, kas visiem kopā ļautu detalizēti uzraudzīt šo programmu īstenošanu;
Calls on the Member States to implement speedily and accurately the NRPs, involving national parliaments and interested stakeholders, such as the social partners, and to provide timely information to the Parliament, the Council, and the Commission; invites the Council and the Commission to establish, together with the Parliament, a Code of Conduct to allow a scrupulous joint follow-up of these programmes;
11. atzīmē, ka lēnā ekonomiskā izaugsme, pārmērīgais parāds un augstais bezdarbs dramatiski saasina problēmu, ko rada demogrāfiskās izmaiņas; tādēļ uzsver, ka Lisabonas stratēģijas pilnīga īstenošana, lai veidotu iekļaujošu sabiedrību ar augstu nodarbinātību un ražīgumu, ir svarīga šī uzdevuma veiksmīgai risināšanai; aicina Komisiju uzsākt plaša mēroga diskusiju, lai noteiktu paraugprakses un visefektīvākās metodes turpmākās attīstības nodrošināšanai;
Notes that low economic growth, excessive debt and high unemployment dramatically increase the problems resulting from demographic change; therefore underlines that the full implementation of the Lisbon Strategy to create an inclusive, high-employment, high-productivity society is essential in order to face this challenge successfully; calls on the Commission to launch a major debate in order to identify best practices and the most profitable methods to manage the forthcoming developments;
Uzņēmējdarbības vide
Business environment
18. aicina dalībvalstis un to vietējās un reģionālās iestādes izstrādāt vispārēju plānu, lai novērtētu nodokļu plāna sadales un reģionālo ietekmi un piešķirtās subsīdijas, ņemot vērā, ka nodokļu politikas vietējā, reģionālā, valsts un ES līmenī bieži nav saskaņotas, un atgādina par vietējo kopienu pieaugošo svarīgo lomu ES ekonomiskās, sociālās un politiskās labklājības nodrošināšanā;
Calls on the Member States and their local and regional authorities to develop a common scheme for evaluating the distributive and regional effects of their taxation scheme and the subsidies granted by them, given the fact that tax policies at local, regional, national and EU level are often not coordinated, and recalls the increasingly important role of local communities for the economic, social and political wellbeing of the EU;
Nodarbinātība un cilvēku kapitāls
Employment and human capital
25. aicina Komisiju ievērot, ka EK tiesību aktiem jābūt savietojamiem ar konkurējošo valstu tiesību normām, lai negatīvi neietekmētu ES konkurētspēju un ES uzņēmumu potenciālu ieviest jauninājumus globālajā tirgū;
Calls on the Commission to bear in mind that EC legislation should be compatible with that of our competitors in order not to have a negative effect on the competitive position of the EU and the innovative potential of EU businesses on the global market;
28. uzskata, ka ES un dalībvalstu budžetiem ir labāk jāatspoguļo Lisabonas stratēģijas prioritātes, stiprinot ES jauninājumu un pētniecības spējas un popularizējot mūžizglītību, tostarp izmantojot papildu finanšu resursus;
Believes that EU and Member State budgets should better reflect the priorities of the Lisbon Strategy by reinforcing the EU's capacity for innovation and research and by expanding lifelong learning efforts, including the use of additional financial resources;
Infrastruktūra , transports un enerģija
Infrastructures, transport and energy
30. mudina dalībvalstis stingri ievērot transporta infrastruktūras projektu (Eiropas komunikāciju tīkli) izpildes termiņus, vienkāršojot attiecīgās administratīvās procedūras, un pēc vajadzības veikt lielākus ieguldījumus, ņemot vērā, ka atbilstoši pašreizējam ātrumam šādi projekti ilgs 20 gadus saskaņā ar Komisijas Balto grāmatu par transportu;
Urges Member States to adhere strictly to execution deadlines of transport infrastructure projects (Trans-European Networks), by simplifying appropriate administrative procedures, and devoting, if necessary, more investment, given that, at the current speed, such projects will take 20 years to complete, according to the Commission's White Paper on Transport;
Jauninājumi , pētniecība un attīstība
Innovation and R&D
Pakalpojumu tirgu reforma un lielāka konkurence
More competition and reform of services markets
35. konstatē, ka saskaņā ar EK līgumu ir svarīgi izveidot vienotu Eiropas pakalpojumu tirgu, lai atbalstītu nozari, kas ir vitāli svarīga Eiropas ekonomikai kopumā un jo īpaši jauno dalībvalstu ekonomiku attīstībai;
Observes that it is essential to achieve a single European services market in accordance with the EC Treaty, so as to underpin a sector which is vital to the European economy as a whole, and in particular the economic development of the new Member States;
38. uzskata, ka integrētā finanšu tirgū un situācijā, kad uzņēmumi bieži maina atrašanās vietas un strauji pieaug starptautiskā kapitāla plūsmas un ieguldīšanas ātrums, ir vajadzīga efektīva uzraudzība un cieša sadarbība starp dažādu dalībvalstu regulējošām un uzraugošām iestādēm, lai gan arī turpmāk ir izdevīgi apsvērt vispiemērotāko ES uzraudzības un kontroles modeli bankām, apdrošināšanas kompānijām un vērtspapīriem;
Considers that, in an integrated financial market, and given how quickly companies change headquarters, the exponential growth of international capital flows and the speed at which investments are made, efficient supervision and close cooperation among the regulatory and supervisory bodies of different Member States are indispensable, notwithstanding the convenience of further reflecting on the most appropriate EU supervisory, regulatory and control model for banking, insurance and securities;
Diskusijām par ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm Parlamentā ir sena tradīcija, un garš ir to ieteikumu saraksts, ko Padome, Komisija un dalībvalstis nav ņēmušas vērā.
Discussions on the Broad Economic Policy Guidelines (BEPGs) have a long tradition in this house, as long as the list of recommendations that the Council, the Commission and the Member States have not taken on board.
Kaut vai fakts, ka Parlamentam nākas pieminēt šos pārkāpumus, attaisno jauna ziņojuma nepieciešamību, lai gan Komisija ir nolēmusi atstāt negrozītas iepriekšējā gadā izstrādātās integrētās pamatnostādnes izaugsmei un nodarbinātībai 2005.–2008. gadam.
The mere fact that Parliament has to make mention of these breaches justifies the need for a new report, despite the Commission having decided to leave last year's Integrated Guidelines for Growth and Jobs 2005-2008 unchanged.
Turklāt ir arī acīmredzams, ka kopš mūsu pēdējās diskusijas 2005. gadā par Goebbels ziņojumu atklātībā ir nākuši jauni būtiski faktori, kuri ir jākomentē.
But furthermore it is also obvious that since our last discussion on the Goebbels report in 2005, new important factors have arisen and must be commented on.
Iesaldētais Konstitucionālais līgums tikai atkārto jau spēkā esošos noteikumus ekonomikas un sociālajā jomā.
The stillborn Constitutional Treaty limits itself to a recast of existing provisions in the economic and social sphere.
Austrijas prezidentūras nolūks pagarināt pārdomu laiku attiecībā uz līguma tekstu liek arī Parlamentam par to izteikt viedokli.
The Austrian Presidency's intention of reopening a reflection period on the text puts Parliament in a situation where we are also obliged to give thought to these matters.
Vēl apspriedes procesā esošās vienošanās par finanšu plānu rezultāts būs jauns budžets, kas noteikti ietekmēs ekonomikas vispārējās pamatnostādnes, vēl vairāk tādēļ, ka Hemptonas tiesu pilī tika nolemts pavisam drīz uzsākt Savienības budžeta pilnīgu pārskatīšanu.
The agreement on the Financial Perspectives, currently under negotiation, establishes a new budgetary framework that necessarily affects the BEPGs; all the more so given that it was decided at Hampton Court to undertake a fundamental review of the Union's budget within a very limited time framework.
Eiropas Centrālā banka pirmo reizi vairāk nekā piecos gados ir paaugstinājusi procentu likmes, tādēļ diskusiju par šo ziņojumu monetārais konteksts ļoti atšķiras no iepriekšējā gada.
The European Central Bank (ECB) has raised interest rates for the first time in more than five years and therefore the monetary context in which this report is discussed is clearly different from the previous year.
Pašlaik budžets arī atšķiras, jo pašlaik mēs diskutējam par ekonomikas pamatnostādnēm atjaunotā Stabilitātes un izaugsmes pakta kontekstā.
The current budgetary environment also differs as today we are discussing the economic guidelines in the context of a renewed Stability and Growth Pact (SGP).
Pirmo reizi mēs arī izskatām valstu reformu plānus, kuros ir mēģināts norādīt sasniegto progresu ceļā uz Lisabonas mērķu sasniegšanu.
For the first time we also have on the table the National Reform Plans which try to summarize progress made in our path towards the fulfilment of the Lisbon goals.
Pašreizējā situācijā visi šie iemesli vairāk nekā pamato vajadzību pēc Parlamenta ziņojuma.
All these reasons more than justify the need for a parliamentary report at the current juncture.
Kopš Goebbels ziņojuma pieņemšanas dažas agrāk izskatītās tēmas ir vairāk apzinātas sabiedrībā un starp politikas veidotājiem: iedzīvotāju novecošana, globalizācijas sekas un enerģijas krīze, kas draud kļūt nekontrolējama, ja vēl vairāk pasliktināsies attiecības ar ražotājvalstīm.
Since the Goebbels report was adopted, some previously detected themes have gained even greater awareness amongst the public and policy-makers: the ageing of the population, the consequences of globalisation, and the energy crisis that threatens to get out of hand if tensions with producer countries continue to worsen.
· Nesen publicētie pētījumi (sevišķi Komisijas īpašais ziņojums par Eiropas ekonomiku Nr. 4/2005) labi raksturo draudus Eiropas labklājībai jeb, citiem vārdiem, finansēšanas grūtības nākotnē: turpmākajos gados iedzīvotāju skaita pieaugums būs lēns un būs mazāk jaunu cilvēku darbspējīgā vecumā un vairāk tādu, kas ir izslēgti no darba tirgus vecuma dēļ; izdevumi par pensijām, veselības aprūpi un ilgtermiņa aprūpi prasīs lielākus budžeta resursus, lai varētu rūpēties par mūsu sabiedrības vecajiem cilvēkiem; sociālās apdrošināšanas iemaksas nepieaugs pašreizējā tempā, jo, no vienas puses, būs arvien mazāk jaunu cilvēku, kas pievienosies darba tirgum, un, no otras puses, iemaksas nedrīkstēs pieaugt, ja mēs joprojām gribam būt konkurētspējīgi globālajā ekonomikā.
· Recently published studies (especially the Commission's European Economy Special Report No. 4/2005), describe well the threats to the European Welfare State, or in other words, the future difficulties to finance it: in the years to come, population growth will be slow and there will be less and less young people of working age and more people excluded from the labour market for reasons of age; the expenditure on pensions, health assistance and long-term care will require greater budgetary resources in order to take care of our eldest; Social Security contributions will not continue to grow at the current speed because on the one hand, there will be less and less young people joining the labour market and, on the other, contributions cannot go up if we still want to be competitive in the global economy.
· Globalizācijas sekas — ražošanas procesu dažādošana un tas, ka korporācijas vienlaicīgi darbojas dažādās valstīs — nav jaunums, bet ir kļuvušas aktuālākas šajā gadā.
· The consequences of the globalisation - diversification of production processes and the fact that corporations operate in different countries at the same time - are not new but have gained greater relevance this year.
Parlaments ilgi debatēja par importu no jaunajām ekonomikām (par tekstilizstrādājumiem, apaviem utt.), uzņēmumu pārvietošanas problēmu un ārpakalpojumiem, vajadzību pielāgot Eiropas lauksaimniecību atbilstoši jaunajiem laikiem un elektroniskās tirdzniecības un interneta ietekmi uz izaugsmi pakalpojumu jomā.
This Parliament has debated at length the issue of imports from emerging countries (textiles, footwear, etc.), the problem of delocalisation of companies and outsourcing, the needed adjustment of European agriculture to the new times or the impact of e-commerce and the Internet on the growth in services.
· Parlaments ir pievērsies arī tādai ekonomikas izaugsmei, kas ir savietojama ar vides aizsardzību.
· The need to have economic growth compatible with the preservation the environment has also been in the Parliament's radar.
Ilgtspējīga attīstība arvien vairāk kļūst par vissvarīgāko principu, kuram jāstimulē visas likumdošanas jomas — lauksaimniecība, ekonomikas politika, enerģētika un transports; pašlaik tas ir vēl aktuālāk, ņemot vērā naftas cenu pieaugumu un politisko nestabilitāti daudzās ražotājvalstīs; abi šie jautājumi aktualizē Savienības pārmērīgo atkarību no ārējiem neatjaunīgās enerģijas avotiem.
Sustainable development is becoming more and more an overriding principle that must inspire all legislative fields, whether it is agriculture, economic policy, energy or transport; this is all the more relevant at the present moment on account of the increase in oil prices and the political instability inside many producer countries, both issues painfully highlighting the Union's excessive dependency on external non-renewable energy sources.