natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Identitātes izjūta var būt pamats cieņai un atklātai attieksmei pret kultūras daudzveidības izpausmēm.
A sense of identity can be the basis for respect and open attitude to diversity of cultural expression.
Komentējamais ieteikums atspoguļo Eiropas mēroga paraugkritērijus, lai noteiktu pamatprasmes, un skaidro, kādā veidā jebkuram ES iedzīvotājam mūžizglītības ceļā var nodrošināt pieeju šīm prasmēm.
The recommendation under consideration puts forward a European reference tool for key competences and explains how access to these competences can be assured for all EU citizens through life-long learning.
Tādējādi tā dod ieguldījumu Lisabonas stratēģijā, kuras mērķis ir veicināt izaugsmi un nodarbinātību, bet jo īpaši darba programmas "Vispārējā un profesionāla izglītība 2010" īstenošanā.
It constitutes a contribution to the Lisbon strategy for growth and employment and in particular to the implementation of the 'Education and Training 2010' work programme.
Zināšanu sabiedrības attīstības priekšnoteikums Lisabonas stratēģijas kontekstā ir izglītības un apmācības sistēmu ātrāka reformēšana dalībvalstīs, lai cita starpā panāktu jaunu cilvēku kvalifikācijas un pamatprasmju līmeņa atbilstību Eiropas paraugkritērijiem.
The development of a knowledge society in the context of the Lisbon process requires that Member States step up the reform of their education and training systems, inter alia, in order to reach the European benchmarks for the improvement of the qualifications and competences of young people.
Priekšlikums par jauniem Eiropas mēroga paraugkritērijiem attiecībā uz pamatprasmēm šajā sakarā atspoguļo praktisku instrumentu dalībvalstu centienu veicināšanai, kurai jānodrošina pamatprasmju iegūšana un aktualizēšana ES iedzīvotāju privātajā, sabiedriskajā un profesionālajā dzīvē.
To this end, the proposal to establish a European framework for key competences constitutes a practical instrument to encourage the efforts of the Member States, which is intended to guarantee the acquisition and updating of key competences by European citizens in their private, public and professional lives.
Ierosinātajos paraugkritērijos ir iekļautas šādas astoņas pamatprasmes, ar kurām jābūt apveltītam ikvienam ES iedzīvotājam:
The proposed frame of reference comprises the following eight key competences, which every European should have:
Papildus pamatprasmju definīcijai ieteikumā ir izskaidrots, ka attiecīgo lēmumus vislabāk ir īstenot valsts, reģionu un/vai vietējā līmenī.
In addition to defining the key competences, the Recommendation asserts that the implementation decisions are best taken at national, regional and/or local level.
Tajā dalībvalstis mudina gādāt par to, lai visi cilvēki, pabeidzot pamatizglītības (apmācības) kursu, apgūtu pamatprasmes, un strādāt, lai novērstu trūkumus izglītības sistēmā, ņemot vērā Eiropas paraugkritēriju līmeni.
It calls for Member States to ensure the acquisition of key competences by all by the end of initial education and training and, in the light of the European reference levels, encourages them to tackle educational disadvantage.
Attiecībā uz pieaugušajiem ieteikumā ir pieprasīts izveidot visaptverošu infrastruktūru, iesaistot visus nozīmīgos partnerus.
As for adults, the Recommendation calls for comprehensive infrastructures to be created together with all relevant partners.
Ieteikuma konkrētie mērķi ir šādi:
More concretely, the objectives of the Recommendation are to:
- noteikt un definēt pamatprasmes;
- identify and define key competences;
- atbalstīt dalībvalstu darbu, kas nodrošina to, lai līdz pamatizglītības un apmācības beigām jaunieši būtu attīstījuši pamatprasmes tādā līmenī, lai būtu gatavi pieaugušo dzīvei;
- support Member States' work on ensuring that by the end of initial education and training young people have developed the key competences to a level that equips them for adult life;
- nodrošināt Eiropas līmeņa paraugkritēriju instrumentu politikas veidotājiem, izglītības darbiniekiem, darba devējiem un izglītojamajiem;
- provide a European level reference tool for policy makers, education providers, employers, and learners themselves;
- nodrošināt sistēmu turpmākai rīcībai Kopienas līmenī.
- provide a framework for further action at Community level.
Šo mērķu sasniegšanai tiek ierosināti šādi konkrēti pasākumi, lai atbalstītu valsts līmeņa reformas:
In order to achieve these objectives, the following specific measures are proposed to support the reforms at national level:
- mācīšanās no līdzbiedriem un labas prakses apmaiņa un ziņojuma sagatavošana par sasniegto pārgadu progresa ziņojumos;
- peer learning, exchange of good practice and reporting on progress by means of biennial reports;
- tādu svarīgu projektu atbalstīšana, kas ir saistīti ar Kopienas izglītības un profesionālās izglītības programmām;
- support for relevant projects through the Community Education and Training Programmes;
- kopīgas izpratnes veicināšana par pamatprasmēm un tās iekļaušana nodarbinātības un sociālajā politikā;
- promoting a common understanding of key competences and their links to employment and social policies;
- sadarbības veicināšana ar sociālajiem partneriem un citām nozīmīgām organizācijām.
- promoting partnerships with social partners and other relevant organisations.
Priekšlikums Kopienas budžetu neietekmē .
The proposal has no implication for the Community budget .
PIEZĪMES UN REFERENTES SAGATAVOTIE GROZĪJUMU PRIEKŠLIKUMI
REMARKS AND AMENDMENTS PROPOSED BY THE RAPPORTEUR
Referente atbalsta iesniegto Komisijas priekšlikumu, kas dod ieguldījumu no jauna aktualizētās Lisabonas stratēģijas stratēģisko mērķu īstenošanā, un tam ir īpaša nozīme mūžizglītības kontekstā.
The rapporteur supports the Commission proposal as it would help to achieve the objectives of the reinvigorated Lisbon strategy and which is of particular importance in the context of life-long learning.
Referente šajā sakarā it īpaši uzsver nepieciešamību palielināt ieguldījumus izglītībā, apmācībā un prasmju attīstībā.
In this connection, the rapporteur would like to emphasise the need for greater investment in education, training and skills.
Referente pozitīvi vērtē paraugkritēriju noteikšanu attiecībā uz pamatprasmēm, kas Eiropas iedzīvotājiem dod tas iespējas, kas viņiem ir nepieciešamas, lai pielāgotos notiekošajām pārmaiņām zināšanu sabiedrības darba tirgū.
She welcomes the creation of a European frame of reference for key competences offering European citizens a necessary tool to adapt to an evolving labour market in a knowledge based society.
It īpaši referente uzsver, ka visiem Eiropas iedzīvotājiem, tostarp cilvēkiem ar īpašām vajadzībām , kā, piemēram, tiem, kas ir pārtraukuši mācības skolā, invalīdiem, bezdarbniekiem, kam ilgstoši nav darba, gados vecākiem cilvēkiem un cilvēkiem, kuriem ir maz pamatiemaņu, jānodrošina reālas iespējas iegūt pamatiemaņas.
The rapporteur would like to emphasise in particular that all European citizens, including those with special needs , such as early school leavers, the disabled, long-term unemployed, older people and those with low basic skills should be offered a realistic opportunity to acquire basic skills.
Saskaņā ar šo nosacījumu viņa iesniedz grozījuma priekšlikumu un vērtē pozitīvi to, ka priekšlikuma 2. punktā ir ierosināts, lai dalībvalstis nodrošinātu, ka tie, kuriem nepietiekamas izglītības dēļ, kam par iemeslu ir personiski, sociāli, kultūras vai ekonomiski apstākļi, ir nepieciešams īpašs atbalsts izglītības potenciāla realizēšanai, saņemtu īpašu atbalstu.
The rapporteur consequently puts forward an amendment with this in mind and welcomes the fact that under point 2, the proposal for a Recommendation calls on the Member States to ensure that appropriate provision is made for those who, due to educational disadvantages caused by personal, social, cultural or economic circumstances, need particular support to fulfil their educational potential.
Referente ierosina paplašināt pielikuma ievaddaļu , cita starpā, lai iekļautu apsvērumu par kritēriju instrumenta mērķiem.
The rapporteur proposes that the introduction to the Annex be expanded, inter alia, to mention the aims of this reference tool.
Turklāt viņa iesniedz šādus grozījumus attiecībā uz pielikumā definētajām pamatprasmēm:
She also puts forward the following amendments as regards the key competences defined in the Annex:
- 6. kategorija — viņa precizē zināšanu un nostājas definīciju, kurai ir izšķiroša nozīme iedzīvotāju prasmju noteikšanā un šajā sakarā uzsver Eiropas dimensijas nozīmi, kas ir cieši saistītas ar zināšanām par Eiropas vēsturi un Eiropas integrācijas procesu, kā arī ar apziņu par identitāti kultūras jomā un kopējām vērtībām.
- Competence 6 : The rapporteur provides a more detailed definition of the knowledge and attitudes which lie at the basis of civic competence and stresses in particular the importance of the European dimension, which is closely linked to knowledge of European history and of the European process of integration and an awareness of a European cultural identity and shared values.
- 7. kategorija — Referente uzsver pašiniciatīvas nozīmi, kas arī ir viena no pamatprasmēm, un ierosina papildināt šīs kategorijas nosaukumu, ņemot to vērā.
- Competence 7 : The rapporteur highlights the importance of a sense of initiative as a key competence and proposes to alter the designation of the competence accordingly.
- 8. kategorija — Viņa ierosina paplašināt kategorijas nosaukumu un pamatprasmes definīciju ar papildu „kultūras apziņas” dimensiju.
- Competence 8 : The rapporteur proposes that the designation and definition of this key competence be expanded to include 'cultural awareness'.
Turklāt referente uzskata, ka ne tikai pamatprasmju apgūšana, bet arī to turpmāka attīstīšana un aktualizēšana intensīvi jāveicina, izmantojot mūžizglītību, lai atbalstītu apmācības turpināšanu un nodarbinātības iespējas.
The rapporteur is also of the opinion that it is not just the acquisition of key competences but also the further development and updating of key competences through life-long learning which should be promoted intensively in order to support further learning and employability.
Viņa atzinīgi vērtē to, ka priekšlikumā tiek atbalstītas mūžizglītības valsts līmeņa stratēģiju turpmāka attīstība, kā arī dalībvalstu izglītības un apmācības sistēmas, tādējādi tiek veicināta izglītības programmas reforma un radīts vienots piedāvājums pieaugušo apmācības un izglītības papildināšanas jomā.
She welcomes the fact that the proposal seeks to support the development of Member States' lifelong learning strategies and education and training systems and hence promote curricular reforms and the creation of a coherent adult education and training provision.
Referente uzskata, ka priekšlikumā jāņem vērā arī koncepcijas ietekme uz citām Eiropas programmām un iniciatīvām , kā, piemēram, integrētā pasākumu programma mūžizglītības jomā vai Eiropas kvalifikāciju sistēma.
The rapporteur considers that the proposal should take due account of the impact on other European programmes and initiatives such as the integrated action programme in the field of life-long learning and the European Qualifications Framework.
Turklāt jāīsteno padziļināts pētījums par atsevišķu prasmju iegūšanas ietekmi, piemēram, attiecībā uz to, kādi ir atsevišķo prasmju ikreizējie mērķi un kādas sekas no tā izriet atsevišķu indivīdu sociālajā un profesionālajā dzīvē.
In addition, the rapporteur considers that there is a need for an in-depth study into the effects of acquiring individual competences, for instance to define the purpose of individual competences and what effect they have on the social and professional lives of the person concerned.
Referente piekrīt viedoklim, ka ierosinātā pamatprasmju kritēriju sistēma jāievieš ātri .
The rapporteur advocates a swift implementation of the proposed frame of reference for key competences.
Komisija ierosina izstrādāt Eiropas mēroga paraugkritērijus, lai noteiktu pamatprasmes, un skaidro, kādā veidā jebkurš ES pilsonis mūžizglītības ceļā var iegūt šīs prasmes, it īpaši ņemot vērā pamatiemaņu ieguvi un atjaunošanu.
The Commission proposes a European Reference Framework for key competences and explains how to guarantee access to these competences through lifelong learning for all EU citizens, particularly as regards the acquisition and updating of basic skills.
Atzinuma sagatavotājs šo iniciatīvu vērtē atzinīgi.
Your draftsman welcomes this initiative.
Pastiprinoties tirgus globalizācijai un palielinoties uz zināšanām balstītas ekonomikas un sabiedrības nozīmei, plānotā pamatprasmju veicināšana ir īpaši svarīga.
In view of the increasing globalisation of markets and the paradigm shift towards a knowledge-based economy and society, the strengthening of key competences it seeks to attain is particularly important.
Ir jāstiprina un jānodrošina Eiropas darba ņēmēju konkurētspēja starptautiskajā tirgū.
There is a need to enhance and guarantee the international competitiveness of European workers.
Šajā sakarā ir jāsasniedz šādi mērķi:
In this connection, the following objectives need to be achieved:
· jānosaka un jādefinē pamatprasmes;
· to identify and define the key competences;
· jāatbalsta dalībvalstu darbība, kas nodrošina, ka jaunieši var apgūt pamatprasmes un attīstīt tās;
· to support Member States’ work on ensuring young people acquire the key competences and are able to develop them;
· jānodrošina, ka politikas veidotājiem, izglītības darbiniekiem, darba devējiem un tiem, kas iegūst izglītību, ir pieejama Eiropas paraugkritēriju sistēma; līdz ar to jārada pamats turpmākām darbībām Kopienas līmenī.
· to provide a European Reference Framework for policy makers, education providers, employers, and learners, thus creating a basis for further action at Community level.
Atzinuma sagatavotājs atbalsta Komisijas ierosināto pamatprasmju klasificēšanu un definēšanu.
Your draftsman supports the Commission’s proposed subdivision and definition of the key competences.
Tomēr atzinuma sagatavotājs kritiski vērtē šādus aspektus:
However, your draftsman criticises the following points:
Dalībvalstīm vajadzētu izstrādāt šīm cilvēku grupām piemērotus piedāvājumus, lai ne tikai novērstu vispārējo zināšanu trūkumu, bet arī mērķtiecīgi nodrošinātu pamatprasmju apguvi.
The Member States should offer these groups specifically designed facilities seeking not only to remedy general shortcomings in knowledge but also to transmit key competences in a targeted way.
Pamatprasmēm ir ļoti liela nozīme, lai cilvēki, kuriem vajadzīga īpaša uzmanība, varētu gūt panākumus profesionālajā dzīvē;
The acquisition of key competences is essential to enable disadvantaged people to achieve success in working life;
· it īpaši būtu jāatbalsta jaunieši migranti.
· Younger migrants in particular should be given more encouragement.
Viņu neapmierinātības, kas izpaužas arī vardarbībā, viens no svarīgiem iemesliem ir pamatiemaņu un pamatprasmju trūkums, kura dēļ jaunieši nevar sekmīgi iegūt vidējo un profesionālo izglītību.
Their frustration, sometimes expressed in violence, is due among other things to the fact that, owing to their lack of basic skills and key competences, they are unable to participate successfully in school education and occupational training.
Tā rezultātā viņiem bieži vien trūkst pašapziņas, rodas bezdarbs un neticība nākotnei;
This often leads to a lack of self-confidence, unemployment and a lack of future prospects;
· vecāku, izglītības darbinieku un sabiedrības rīcībā nav instrumentu, ar kuru palīdzību noteikt veiksmīgas izglītības iestādes.
· No instruments are offered to help parents, educators and the public authorities to identify successful educational establishments.
Interese par izglītības iestāžu, īpaši skolu, klasifikāciju dalībvalstīs pieaug.
There is a growing interest in league tables for educational establishments (especially schools) in the Member States.
Reģionāla mēroga klasifikācija, kurā īpašu uzmanību vērš uz pamatprasmju apgūšanu, varētu dot ilgstošu ieguldījumu izglītības līmeņa uzlabošanā dalībvalstīs un Eiropas Savienībā;
Regional league tables relating specifically to the communication of key competences could make a lasting contribution to improving the level of education in the Member States and the EU;
· valsts un privāto izglītības iestāžu aktīvai līdzdalībai pamatprasmju apguvē, saglabāšanā un attīstībā nebūs daudz panākumu, ja attiecīgā mērķgrupa neapzināsies savu personisko atbildību;
· However committed state and private educational establishments are to the acquisition, retention and expansion of key competences, they are unlikely to be successful if the people in the target group do not have a sense of their own responsibility;
· ieteikums līdz šim paredz, ka ziņojumi jāsniedz ik pēc četriem gadiem.
· The recommendation currently provides for a four-yearly reporting requirement.
Tas atzinuma sagatavotājam šķiet par ilgu, lai ātri un laikmetam atbilstīgi reaģētu uz strauji mainīgajām izglītības un darba prasībām.
This seems to your draftsman to be too long to permit a rapid reaction to the challenges and demands of a rapidly changing educational and work environment.
Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja lūdz atbildīgo Kultūras un izglītības komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ieteikumus:
The Committee on Employment and Social Affairs calls on the Committee on Culture and Education, as the committee responsible, to incorporate the following amendments in its report:
OV C … / OV vēl nav publicēts.
Not yet published in OJ.
(4) Kopienas nodarbinātības rādītāju uzlabošanas nolūkā un ņemot vērā Lisabonas mērķus, t. i., līdz 2010. gadam sasniegt 70% kopējās nodarbinātības līmeni, Eiropadomē 2003. gada martā un 2003. gada decembrī uzsvēra nepieciešamību pilnveidot mūžizglītību, īpaši pievēršot uzmanību aktīviem un preventīviem pasākumiem saistībā ar nenodarbinātajām un neaktīvajām personām.
(4) In the context of improving the Community’s employment performance with reference to the Lisbon objectives, i.e. achieving an overall employment rate of 70% by 2010, the European Councils of March 2003 and December 2003 stressed the need to develop lifelong learning with a particular focus on active and preventive measures for the unemployed and inactive persons.
(8) Darbības plānā prasmju un kvalifikāciju attīstībai visas dzīves laikā, ko 2002. gada martā pieņēma Eiropas sociālie partneri, ir uzsvērta nepieciešamība uzņēmumiem arvien ātrāk pielāgot savas struktūras, lai saglabātu konkurētspēju.
(8) The Framework of Actions for the Lifelong Development of Competences and Qualifications, adopted by the European social partners in March 2002, stresses the need of business to adapt their structures more and more quickly in order to remain competitive.
Komandas darbs, hierarhijas izlīdzināšana, pienākumu sadalījums un lielāka daudzuzdevumu nepieciešamība izraisa mācību organizāciju pieaugumu.
Team-work, flattening of hierarchies, devolved responsibilities and greater need for multi-tasking are leading to the growth of learning organisations.
Tas nozīmē to, ka organizāciju spēja noteikt prasmes, lai tās mobilizētu un apzinātos un veicinātu to attīstību visiem nodarbinātajiem, veido jauno konkurētspējas stratēģiju pamatu.
In this context, the ability of organisations to identify competences, to mobilise and recognise them and to encourage their development for all employees represent the basis for new competitive strategies.
Komandas darbs, hierarhijas izlīdzināšana, pienākumu sadalījums un lielāka daudzuzdevumu un elastīgāka darbalaika nepieciešamība izraisa mācību organizāciju pieaugumu.
Team-work, flattening of hierarchies, devolved responsibilities and greater need for multi-tasking and more flexible working hours are leading to the growth of learning organisations.
Elastīgāks darbalaiks ir svarīgs ražīguma faktors, kas darbiniekiem ļauj rīkoties ar savu laiku neatkarīgāk un efektīvāk un ir daļa no pieejas, kuras pamatā ir atbildības deleģēšana.
More flexible working hours are an important of productivity factor since, as part of an approach based on delegation of responsibilities, they enable workers to manage their time more independently and efficiently.
Prasme saskaņot profesionālos pienākumus ar personīgajiem mērķiem, piemēram, piedaloties apmācībā un radošās aktivitātēs, pati par sevi var palīdzēt būtiski palielināt motivāciju un pozitīvi ietekmēt konkurētspēju.
The ability to reconcile professional duties and personal aspirations, such as participation in training and creative activities can in itself help to substantially increase motivation and have a positive impact on competitiveness.
(9) Māstrihtas pētījums par profesionālo izglītību un apmācību norāda uz lielu plaisu starp izglītības līmeņiem, kas nepieciešami jaunajās darbavietās, un Eiropas darbaspēka sasniegtajiem līmeņiem.
(9) The Maastricht Study on Vocational Education and Training indicates a significant gap between the levels of education required by new jobs, and the levels of education achieved by the European workforce.
Vairāk nekā viena trešā daļa Eiropas darbaspēka (80 miljoni) ir ar mazu kvalifikāciju, tajā pašā laikā ir aplēsts, līdz 2010. gadam gandrīz 50% jauno darbavietu būs nepieciešama trešā līmeņa kvalifikācija, gandrīz 40% būs nepieciešama pilna vidējā izglītība, bet tikai 15% būs piemērotas pamatskolu beigušajiem.
More than one third of the European workforce (80 million persons) is low-skilled whilst it has been estimated that by 2010 almost 50% of new jobs will require tertiary level qualifications, just under 40% will require upper secondary schooling, and only about 15% will be suitable for those with basic schooling.
Tāpēc ar kvalifikācijas celšanu un pamatprasmju apguvi vien nepietiks, lai novērstu, ka līdz 2010. gadam miljoniem cilvēku pastāvīgi nevarēs iekļauties darba tirgū, un tāpēc vienlaikus ir vajadzīgi ievērojami centieni, lai radītu darbavietas šīm iedzīvotāju grupām.
Against this background, further training and the provision of key competences alone will not be enough to prevent millions of people being permanently excluded from the labour market by 2010, and must therefore be accompanied by major efforts to create jobs for these population groups.
Turklāt šis ieteikums atbalsta citas saistītas politikas, piemēram, nodarbinātības un sociālā politika un citas ar jaunatni saistītas politikas .
Furthermore, the Recommendation supports other related policies such as employment and social policies and other policies affecting youth .
(13) Šī ieteikuma mērķis ir veicināt kvalitatīvas un uz nākotni orientētas izglītības attīstību, atbalstot un papildinot dalībvalstu pasākumus, ar kuriem tās nodrošina to, lai pamatizglītības un apmācības sistēmas visiem jauniešiem piedāvātu iespējas attīstīt pamatzināšanas un pamatprasmes tādā līmenī, kas tos sagatavo turpmākām mācībām un pieaugušo dzīvei, un lai pieaugušie varētu attīstīt un atjaunināt savas pamatprasmes, izmantojot saskaņotas un vispusīgas mūžizglītības nodrošinājumu.
(13) The objective of this Recommendation is to contribute to the development of quality future-oriented education by supporting and supplementing Member States’ actions in ensuring that their initial education and training systems offer all young people the means to develop their basic knowledge and key competences to a level that equips them for further learning and adult life and that adults are able to develop and update their key competences through coherent and comprehensive lifelong learning provision.
Tas sniedz kopīgu Eiropas pamatprasmju paraugkritēriju sistēmu politikas veidotājiem, izglītības un apmācības darbiniekiem, sociālajiem partneriem, darba devējiem un izglītojamajiem, lai vienkāršotu valstu reformas un informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm un Komisiju darbības programmā “Izglītība un apmācība 2010” nolūkā sasniegt vienotos Eiropas paraugkritērijus.
It provides a common European reference framework on key competences for policy makers, education and training providers, the social partners , employers and learners themselves, to facilitate national reforms and exchange of information between the Member States and the Commission within the ‘Education and Training 2010’ work programme, aiming to achieve the agreed European reference levels.