natgillin/translations-raw huggingface dataset:
48. atgādina par atbalstu ES tirgus atvēršanai Krievijas elektrības eksportam ar noteikumu, ka būtiski Krievijas drošības standarti, jo īpaši saistībā ar kodolelektrostacijām un radioaktīvo atkritumu drošu apstrādi un uzglabāšanu, atbilst ES līmeni, tādējādi novēršot vides piesārņojuma draudus;
Reiterates its support for the opening of the EU market to Russian electricity exports, on condition that relevant Russian safety standards, in particular in relation to nuclear power plants and the safe processing and disposal of nuclear waste, are brought up to EU level, so that the risk of environmental dumping is averted;
52. uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt finanšu sistēmas stabilitāti, atbalstīt drošas finanšu nozares nostiprināšanos un efektīvu sistēmu patērētāju aizsardzībai finanšu pakalpojumu jomā, uzlabojot tiesību aktus, nodrošinot efektīvu uzraudzību un ieviešot pasākumus, kas atbilst augstākajiem standartiem un normām, kuri piemērojami finanšu pakalpojumu sniedzējiem;
Stresses the importance of ensuring stability in the financial system, supporting the consolidation of a sound financial sector and an effective system for protecting customers of financial services through an improvement of the legislation, effective supervision and the implementation of measures that conform to the highest standards and norms applicable to financial services suppliers;
54. uzsver konkurences un finanšu pakalpojumu nozares atvēršanas nozīmi; šajā sakarā pauž bažas par pašreizējiem šķēršļiem licenču saņemšanai, ar kuriem nākas saskarties ārvalstu banku filiālēm;
Stresses the importance of competition and openness in the financial services industry; expresses, in this respect, its concern with regard to existing obstacles to the licensing of foreign bank branches;
57. uzsver, ka ES un Krievijas stratēģiskās ekonomiskās partnerības attīstības jomā būtu jāņem vērā Krievijas ģeopolitiskais stāvoklis; uzsver vajadzību integrēt ES pieeju Krievijai ar citiem centieniem reģionā, piemēram, Eiropas kaimiņattiecību politiku (EKP), Ziemeļu dimensiju un stratēģiju par Melnās jūras reģiona valstīm;
Stresses that the development of the strategic economic partnership between the EU and Russia should take into account Russia's geopolitical position; emphasises the need to integrate the EU's approach to Russia with other efforts in the region, such as the European Neighbourhood Policy (ENP), the Northern Dimension and the Black Sea Strategy;
59. turklāt atzīst, ka nozīmīgs ieguldījums varētu būt reģionu paplašinātas sadarbības pastiprināšana starp ES un Melnās jūras reģiona Ekonomiskās sadarbības organizāciju saistībā ar jauno iniciatīvu „Melnās jūras sinerģija”;
Also recognises the potentially positive contribution that could be made by reinforcing the wider inter-regional cooperation between the EU and the Organisation of the Black Sea Economic Cooperation (BSEC) in the context of the new ‘Black Sea Synergy’ approach;
Pieņemtie teksti , P6_TA(2006)0494 . ; uzsver, cik svarīga ir Kaļiņingradas reģiona turpmākā ekonomiskā un sociālā attīstība kā paraugs ES un Krievijas paplašinātai ekonomiskai un tirdzniecības sadarbībai;
Texts Adopted , P6_TA(2006)0494 . ; stresses the importance of further economic and social development in the Kaliningrad region as a model for enhanced economic and trade cooperation between the EU and Russia;
64. uzskata, ka kopējā reģionā pastāvoši iesaldēti konflikti ir būtisks šķērslis šī reģiona ekonomiskai attīstībai un ka atbalsts konfliktu atrisināšanai saskaņā ar starptautisko tiesību principiem, tostarp arī pievēršoties to radītām ekonomiskām sekām, būtu jāpadara par prioritāti, lai veicinātu kopējā reģiona valstu turpmāku ekonomisko attīstību un labklājību;
Believes that the existence of frozen conflicts in the common neighbourhood represents a significant impediment to economic development in this region, and that supporting their settlement, in line with the principles of international law, including through addressing the economic consequences, should constitute a priority for the purposes of further promoting economic development and prosperity in the countries of the common neighbourhood;
ES un Krievijas attiecības ir nonākušas svarīgā pagrieziena punktā.
The relations between the EU and Russia are at an important juncture.
Pēc ekonomiskas stagnācijas perioda Padomju Savienības pēdējos gados un dziļas lejupslīdes deviņdesmitajos gados, kopš 1999. gada Krievijas ekonomika piedzīvo lielus izaugsmes rādītājus.
After a period of economic stagnation during the final years of the Soviet Union and a deep recession during the 1990s, Russia’s economy has experienced strong growth rates since 1999.
Caurmērā no 1999. gada līdz 2005. gadam Krievijas IKP pieauga par 6,7 % gadā; 2006. gadā Krievijas IKP pieauga par 6,5 %.
On average, Russia’s GDP increased by 6.7% per annum between 1999 and 2005; in 2006, Russia's GDP grew by 6.5%.
Enerģētika ir Krievijas ekonomiskā snieguma pamatā.
Energy is at the heart of Russia’s economic performance.
Krievija kontrolē vairāk nekā 20 % no pasaules zināmajām gāzes rezervēm un 5 % no pierādītajām naftas rezervēm.
Russia controls more than 20% of the world’s known gas reserves and 5% of proven oil reserves.
Tā pašlaik sacenšas ar Saūda Arābiju par pasaules lielākās naftas ražotājas un eksportētājas vietu; un tā ir neapstrīdama līdere gāzes ražošanā un eksportā.
It currently rivals Saudi Arabia as the world’s largest producer and exporter of oil; and it is the indisputable leader in gas production and exports.
Krievija guvusi milzīgu labumu no šo preču augošajām cenām pasaules tirgū.
Russia has benefited tremendously from soaring prices of those commodities on the world market.
Nafta un gāze 2005. gadā deva 63 % no Krievijas eksporta un 37 % no valsts budžeta ieņēmumiem.
In 2005, oil and gas accounted for 63% of Russian exports and represented 37% of state budget revenues.
Jaunā ekonomiskā spēka dēļ Krievija ir ieguvusi pašapziņu un lielu neatkarības apziņu.
Due to its new economic strength, Russia has gained self-confidence and developed a strong sense of independence.
Rezultātā tā kļuvusi aizvien jutīgāka pret savas iekšpolitikas kritiku no ārienes.
As a consequence, it has become increasingly sensitive to outside criticism of its domestic politics.
Vienlaikus daži novērotāji atzīmējuši, ka Krievijas reformu pasākumu ātrums pēdējā laikā ir samazinājies.
At the same time, some observers have noted that the speed of Russian reform efforts has been slowing down of late.
Turklāt valdība aizvien vairāk iejaucas Krievijas ekonomikā.
Moreover, the government is increasingly interfering in the Russian economy.
Turklāt, kaut arī Krievija gadu desmitiem baudījusi drošas naftas un gāzes piegādātājas reputāciju, šī reputācija pēdējos mēnešos ir sabojāta.
What is more, although Russia has enjoyed the reputation of a reliable supplier of oil and gas for decades, this image has been tainted over the last months.
Strīdā par cenām 2006. gadā Krievija uz īsu laiku pārtrauca gāzes piegādi Ukrainai, kas ietekmēja arī dažas ES dalībvalstis.
At the beginning of 2006, Russia briefly cut the gas supply to Ukraine, in a dispute over prices, which also affected some EU member states.
2006. gada novembrī izplatījās baumas, ka Krievija mēģinot radīt globālu gāzes karteli, iekļaujot tajā Alžīriju, Kataru, Lībiju, Centrālāzijas valstis un, iespējams, Irānu, lai pastiprinātu savas stratēģiskās priekšrocības politiskajos darījumos ar ES.
In November 2006, rumour spread that Russia may be seeking to create a global gas cartel including Algeria, Qatar, Libya, the countries of Central Asia, and perhaps Iran, to strengthen its leverage in political dealings with the EU.
Krievijas konflikts ar Baltkrieviju par naftas cenām un tranzīta nodevām 2007. gada janvārī izraisīja Krievijas naftas piegāžu īslaicīgu pārtraukumu dažām ES dalībvalstīm.
In January 2007, Russia’s conflict with Belarus over oil pricing and transit fees has led to a temporary disruption of Russian oil supply to some EU member states.
Izrādījās, ka ES dalībvalstīm bija grūti rast kopēju atbildes rīcību uz šo jauno situāciju, it īpaši tāpēc, ka Krievija sāka sarunas ar virkni ES dalībvalstu divpusējā līmenī.
Finding a common response to this new situation has proven difficult for the EU member states, all the more since Russia has started to engage a number of EU member states on the bilateral level.
Partnerības un sadarbības nolīgumam (PSN) 2007. gada decembrī beigsies tā sākotnējais 10 gadu periods, un tuvojas Krievijas iestāšanās PTO.
In December 2007, the Partnership and Cooperation Agreement (PCA) is coming to an end of its initial 10-year period, and Russia’s WTO accession is coming closer.
Tas sniedz unikālu izdevību nodrošināt jaunus pamatus ES un Krievijas attiecībām un izveidot ciešākas saites starp abām pusēm, kas ir abpusēji izdevīgi.
This affords a unique opportunity to provide new foundations for EU-Russia relations and forge closer ties between the two economies to their mutual benefit.
Savstarpējā ekonomiskā atkarība
Economic Interdependence
Lai gan kopumā ES un Krievijas attiecības ir sarežģītas, vispārējie nosacījumi Krievijas un ES ekonomisko saišu nostiprināšanai ir labvēlīgi.
Despite the complex overall relations between the EU and Russia, the general conditions for strengthening economic ties between Russia and the EU are favourable.
Nav šaubu, ka ES un Krievija ir vajadzīgas viena otrai.
There is no doubt that the EU and Russia need each other.
Tirdzniecība starp Krieviju un ES pēdējos piecos gados pieaugusi vairāk nekā par 70 %.
Trade between Russia and the EU has grown by more than 70% over the last five years.
Apgrozījums 2005. gadā sasniedza vairāk nekā 163 miljardus eiro.
In 2005 it amounted to more than €163 billion.
ES un Krievijas ekonomiku struktūra viena otru lielā mērā papildina.
The economic structures of the EU and Russia are highly complementary.
ES neapšaubāmi ir Krievijas svarīgākā tirdzniecības partnere, kas nodrošina 52,9 % no tās eksporta un importa.
The EU is easily Russia’s most important trading partner, accounting for 52.9% of its exports and imports.
ES ir svarīgākā Krievijas naftas un gāzes eksporta saņēmēja.
The EU is the most important destination of Russia’s oil and gas exports.
63 % no Krievijas naftas eksporta un 62 % no Krievijas dabasgāzes eksporta ir uz ES.
63% of Russia’s oil exports and 62% of Russia’s natural gas exports go to the EU.
Tā kā Krievijas ekonomikas labklājība lielā mērā atkarīga no energonesēju eksporta, tā ir ļoti ieinteresēta stabilās attiecībās ar ES.
Since Russia's economic well-being depends to a large extent on its energy exports, it has a strong interest in stable relations with the EU.
Tāpat ES vajag uzturēt labas attiecības ar Krieviju, jo ES lielā mērā ir atkarīga no enerģijas importa un Krievija ir lielākā naftas un gāzes piegādātāja Eiropas Savienībai.
Likewise, the EU needs to maintain good relations with Russia, since it is highly dependent on energy imports, and Russia is the EU’s single biggest oil and gas supplier.
30 % no ES naftas importa (27 % no kopējā ES naftas patēriņa) un 50 % no tās gāzes importa (25 % no gāzes patēriņa) ir no Krievijas.
30% of the EU’s oil imports (representing 27% of total EU oil consumption) and 50% of its gas imports (representing 25% of gas consumption) come from Russia.
Tiek lēsts, ka ES atkarība no enerģijas importa līdz 2030. gadam pieaugs līdz 70 %, un sagaidāms, ka Krievijas īpatsvars šajā jomā saglabāsies augsts.
The EU's dependence on energy imports is estimated to grow to about 70% by 2030, and Russia's share is expected to remain high.
Ārvalstu ieguldījumi
Foreign Investment
Turklāt Krievijai vajag piesaistīt vairāk tiešo ārvalstu ieguldījumu (TĀI), lai enerģētikas nozarē saglabātu un palielinātu ražošanas izaugsmes tempu.
What is more, Russia needs to attract more Foreign Direct Investment (FDI) to maintain and increase production growth rates across its energy sector.
Krievija jau veikusi dažus pasākumus, lai uzlabotu savu pievilcīgumu ārvalstu investoriem, grozot vispārējos TĀI tiesību aktus, pilnveidojot nodokļu administrēšanu, pieņemot ESAO korporatīvās pārvaldības principus, reformējot zemes likumu, muitas kodeksu un valūtas maiņas noteikumus un atceļot kontroli pār rubļa maiņu ārvalstu valūtā.
Russia has already taken some measures to improve its attractiveness to foreign investors by changing general FDI legislation, streamlining its tax administration, adopting the OECD’s Principles of Corporate Governance, reforming land law, its customs code and foreign exchange regulation, and removing exchange controls on the rouble.
Tas palīdzējis ievērojami paātrināt TĀI plūsmas pēdējos gados, kaut gan 2005. gadā bija neliels kritums.
This has contributed to a considerable acceleration of FDI flows over the past years, despite a small dent in 2005.
Tās 2006. gadā sasniedza aptuveni 22,5 miljardus eiro.
In 2006, they amounted to an estimated €22.5 billion.
ES ir svarīgākais TĀI avots Krievijā.
The EU is the most important source of FDI inflows to Russia.
Tas veido apmēram 70 % no visiem uzkrātajiem ārvalstu ieguldījumiem Krievijā.
It accounts for about 70% of all accumulated foreign investment in Russia.
ES tiešie ieguldījumi Krievijā no 2002. gada (2,5 miljardi eiro) līdz 2004. gadam (6,4 miljardi eiro 2004. gadā) vairāk nekā divkāršojās.
The EU's Direct Investment in Russia has more than doubled between 2002 (€2.5 billion) and 2004 (€6.4 billion).
Tomēr Krievija joprojām piesaista relatīvi maz TĀI salīdzinājumā ar citām strauji augošas ekonomikas valstīm un ar tās ekonomikas lielumu un attīstības līmeni.
Nevertheless, Russia still attracts relatively little FDI compared to other emerging economies relative to the size of its economy and level of development.
Turklāt daudzu no līdz šim reģistrēto ieguldījumu izcelsme, iespējams, meklējama krievu īpašumos, kas atrodas ārzonās, un tie tiek reinvestēti Krievijā, tie nenāk no ārvalstu investoriem, kas ienestu svaigu kapitālu Krievijas ekonomikā.
Moreover, much of the investment inflows recorded so far probably stem from Russian-owned assets held offshore and reinvested in Russia, rather than from foreign investors bringing fresh capital into the Russian economy.
Tomēr Krievijai vajadzīgas lielas ārvalstu ieguldījumu summas, lai attīstītu savu enerģētikas nozari.
Yet Russia needs large sums foreign investment to develop its energy sector.
Naftas ieguves pieaugums Krievijā 2004. un 2005. gadā strauji kritās; un Krievijas gāzes ieguve arī stāv uz vietas.
Oil output growth in Russia has dropped sharply in 2004 and 2005; and Russia's gas output has also been stagnating.
Lai Krievijas enerģētikas nozarē saglabātu un palielinātu ražošanas izaugsmes tempu un lai nodrošinātu, ka tā turpina atbalstīt Krievijas ekonomikas izaugsmi, vajag atklāt jaunas atradnes, attīstīt tās un apgādāt ar jaunu tehnoloģiju un infrastruktūru.
To maintain and increase production growth rates across the Russian energy sector -- and in order to ensure that it continues to boost the Russian economy -- new fields need to be discovered, developed, and supplied with new technology and infrastructure.
ES var piedāvāt līdzekļus un jaunu tehnoloģiju enerģijas, tostarp atjaunīgās, ražošanai, patēriņam un efektivitātei (Krievija patērē 3–4 reizes vairāk enerģijas uz IKP vienību nekā citas valstis ar līdzīgu klimatu).
The EU can offer capital and new technology – including renewable – for energy production, consumption, and efficiency (Russia consumes 3-4 times more energy per unit of GDP than other countries of similar climate).
Tikai ES sabiedrības vilcinās veikt nepieciešamos ieguldījumus, sajūtot pieaugošo valsts iejaukšanos enerģētikas nozarē, augsto korupcijas līmeni valsts pārvaldē, neskaidro un neefektīvo tiesu sistēmu un vājās īpašumtiesības.
But EU companies are hesitant to make the necessary investments, due to a perception of increasing state interference in the energy sector, high levels of corruption in public administration, an opaque and inefficient judicial system, and weak property rights.
Turklāt, kā parādīja nesenais uzplaukums iekšzemes patēriņā, Krievija ir plašs tirgus ES precēm un pakalpojumiem ar ievērojamu izaugsmes potenciālu.
Moreover, as indicated by the recent boom in domestic consumption, Russia is a large market for EU goods and services, with considerable potential for growth.
Šo iemeslu dēļ Krievijai un ES ir abpusēji izdevīgi padziļināt savas ekonomiskās attiecības.
For these reasons, it is in the mutual interest of both Russia and the EU to deepen their economic relationship.
Krievijas iestāšanās PTO
Russia ’s Accession to the WTO
Krievijas iestāšanās PTO ir svarīgs solis šajā virzienā.
Russia's WTO accession is an important step in this direction.
Attiecīgās sarunas tagad sasniegušas nobeiguma posmu.
The respective negotiations have now reached their final stage.
Divpusējie tirgus piekļuves nolīgumi ar ES tika noslēgti 2004. gada 21. martā un ar ASV 2006. gada 19. novembrī.
Bilateral Market Access Agreements were concluded with the EU on 21 March 2004 and with the U.S. on 19 November 2006.
Krievijai joprojām vajag apstiprināt savu iepriekšējo nolīgumu ar Gruziju un panākt nolīgumus ar Kambodžu, Vjetnamu un, iespējams, Saūda Arābiju.
Russia still needs to confirm its previous agreement with Georgia and reach agreements with Cambodia, Vietnam, and possibly Saudi Arabia.
Lai gan kopējā ietekme, kādu iestāšanās PTO atstās uz Krieviju, būs atkarīga no iestāšanās noteikumiem un nosacījumiem, par kādiem Krievija un tās tirdzniecības partneri PTO visbeidzot vienosies, Krievijai, iespējams, būs jāsamazina tarifi un citi aizsargpasākumi pret importu jutīgajās rūpniecības nozarēs, piemēram, automobiļu un aviācijas nozarē, un galvenās finanšu pakalpojumu nozares – bankas un apdrošināšana – būs jāatver ārvalstu konkurencei.
Although the overall impact of WTO accession on Russia will depend on the terms and conditions of accession that Russia and its trading partners in the WTO finally agree on, Russia will likely have to reduce tariffs and other protective measures for import-sensitive industries such as autos and aircraft and will have to open up key financial service industries – banking and insurance – to foreign competition.
Tas paver iespējas ES firmām.
This opens up opportunities for EU businesses.
Krievijā šāda pielāgošanās varētu novest pie darbavietu zuduma šajās jomās un pie tā, ka drīzumā Krievijas valdībai vajadzēs nodrošināt bezdarba apdrošināšanu un citu pielāgošanas palīdzību.
In Russia, such adjustments could lead to the loss of jobs in those areas and the need for the Russian government to provide unemployment insurance and other adjustment assistance in the short run.
Taču ilgtermiņā ekonomikas teorija un to valstu pieredze, kas izgājušas līdzīgus pārejas posmus, liecina, ka tirdzniecības liberalizācija novedīs pie efektīvākas Krievijas ekonomikas un vidusmēra Krievijas pilsoņa dzīves līmeņa celšanās.
In the long run, however, economic theory and the record of economies that have gone through similar transitions suggest that trade liberalization will lead to a more efficient Russian economy and to raising the living standards of the average Russian citizen.
Turklāt, iestājoties PTO, Krievija no jauna pārliecinātu potenciālos investorus gan pašu valstī, gan ārzemēs, ka tā ir nolēmusi integrēties globālajā ekonomikā uz stabilas un paredzamas sistēmas pamatiem.
Moreover, by joining the WTO, Russia would reassure potential investors, at home and abroad, that it is determined to integrate into the global economy on the basis of a stable, predictable framework.
Tādējādi tas Krieviju padarīs par drošāku vietu Krievijas un arī ES sabiedrību ieguldījumiem.
Thus it will make Russia a safer place to invest in, for Russian and EU companies alike.
Tajā pašā laikā PTO Krievijai var būt daudzpusējs forums, lai kārtotu tirdzniecības strīdus ar citām PTO dalībvalstīm.
At the same time, the WTO provides a multilateral forum for Russia to settle trade disputes with other WTO members.
Kā PTO dalībvalstij Krievijai būs tiesības izteikties par to, kā noteikumus veido un īsteno.
As a WTO member, Russia will have a voice in how those rules are made and implemented.
Šo iemeslu dēļ ES būtu tā jāmudina noslēgt trūkstošos nolīgumus.
For these reasons, the EU should push for the conclusion of the outstanding agreements.
Reglamentējošās sistēmas izstrāde
Developing the Regulatory Framework
ES un Krievijai būtu jākoncentrējas uz Četru kopējo telpu plāna īstenošanu un pēc iespējas drīz jāuzsāk sarunas par jaunu Partnerības un sadarbības nolīgumu.
The EU and Russia should also focus on the implementation of the Road Maps of the Four Common Spaces and start negotiations on a new Partnership and Cooperation Agreement as soon as possible.
Attiecības enerģētikas jomā būtu jāliek jaunā PSN ar Krieviju centrā.
Energy relations should be placed at the core of a new PCA with Russia.
Lai gan Krievija atsakās ratificēt Enerģētikas hartas līgumu, prezidents Vladimirs Putins 2006. gada oktobrī Lahti sammitā norādīja, ka Krievija nenoraida tā principus.
Although Russia refuses to ratify the Energy Charter Treaty, President Vladimir Putin has indicated on the Lahti Summit in October 2006 that Russia does not reject its principles.
Tādējādi būtu jāsagatavo cits dokuments, pārņemot šos principus un vienlaikus grozot dažus pantus.
Thus, another document should be drawn up taking on board these principles while amending certain articles.
Šim dokumentam tad būtu jāveido daļa no PSN sarunām.
This document should then form part of the PCA negotiations.
Vispār jaunajam PSN būtu jānostiprina tiesiskums attiecībā uz enerģētikas jautājumiem, radot vienlīdzīgus noteikumus, kas jāievēro visām iesaistītajām valdībām, tādējādi samazinot līdz minimumam ar tirdzniecību un ieguldījumiem saistītos riskus.
In general, the new PCA should strengthen the rule of law on energy issues by creating a level playing field of rules to be observed by all participating governments, thus minimizing the risks associated with trade and investment.
Brīvās tirdzniecības līgums
Free Trade Agreement
Turklāt, ņemot vērā ekonomisko attiecību ieiešanu jaunā fāzē, līdzko Krievija iestāsies PTO, ES un Krievijai būtu arī jāturpina pētnieciskās sarunas par iespējamo brīvās tirdzniecības līgumu (BTL), kas tika ierosināts ES un Krievijas sammitā 2006. gada maijā Sočos.
Moreover, with a view of taking economic relations forward once Russia has joined the WTO, the EU and Russia should also continue the exploratory talks on a possible Free Trade Agreement (FTA), which have been initiated at the EU-Russia Summit in Sochi in May 2006.
Izsmeļošs un visaptverošs BTL veicinātu ES un Krievijas tirdzniecības un ieguldījumu attiecību dažādošanos, kuras pašlaik pārāk šauri koncentrētas uz enerģētikas nozari.
A deep and comprehensive FTA would promote the diversification of trade and investment relations between the EU and Russia, which currently are too narrowly focused on the energy sector.
Tajā pašā laikā BTL sniegtu izdevību izveidot stiprāku ES un Krievijas partnerību enerģētikas tirdzniecībā un ieguldījumos, kas pamatotos uz abpusējām interesēm.
At the same time, the FTA would provide an opportunity to establish a stronger EU-Russian partnership in energy trade and investment based on mutual interest.