natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tiks pētītas ar klimatu saistītās katastrofas (tādas kā vētras, sausums, sals, meža ugunsgrēki, lavīnas, zemes nogruvumi , noplūdes, plūdi un citas ārkārtas parādības ) un ģeoloģiskās katastrofas (tādas kā zemestrīces, vulkānu izvirdumi un cunami).
Disasters related to climate (such as storms, droughts, freezes, forest fires, avalanches, landslides , emissions, floods and other extreme phenomena ), and geological hazards (such as earthquakes, volcanoes and tsunamis) will be studied.
Pētniecība arī sekmēs pētījumus par dabas risku un katastrofu pārvaldīšanu, kā arī agrās brīdināšanas un informācijas un agrās reaģēšanas sistēmu pilnveidi un to pārvaldīšanu, kā arī pētījumus par to, kas tiek veikts attiecībā uz dabas riskiem un katastrofām .
It will also underpin research on natural risks and disaster management and the development of early warning information and rapid response systems and their management and investigation of how natural risks and disasters are dealt with .
Tiks meklēti paraugi sabiedrības uzvedības modeļiem attiecībā pret dabas katastrofām.
Particular attention will be paid to societal patterns of behaviour vis-à-vis natural hazards and the assessment of repercussions.
I pielikums, daļa „Tēmas”, 6. iedaļa („Vide (tostarp klimata pārmaiņas)”), apakšiedaļa „Darbības”, 2. sadaļa („Resursu ilgtspējīga apsaimniekošana”), 1. ievilkums
Annex I, part 'Themes', section 6 ('Environment (including Climate Change)'), subsection 'Activities', second heading ('Sustainable Management of Resources'), indent 1
Pētījumu mērķis būs uzlabot zināšanu pamatu un izstrādāt progresīvus modeļus un instrumentus, kas vajadzīgi resursu ilgtspējīgai apsaimniekošanai un ilgtspējīga patēriņa modeļu radīšanai.
Research activities will be targeted to improve the knowledge basis and develop advanced models and tools needed for the sustainable management of resources and the creation of sustainable consumption patterns.
Tas savukārt palīdzēs paredzēt ekosistēmu uzvedību un to atjaunošanas norisi, kā arī samazināt nozīmīgu strukturālo un funkcionālo ekosistēmu elementu degradēšanos un izzušanu (attiecas uz bioloģiskās daudzveidības, ūdens, augsnes un jūras resursiem).
This will enable the prediction of the behaviour of ecosystems and their restoration, and the mitigation of degradation and loss of important structural and functional elements of ecosystems (for biodiversity, water, soil and marine resources).
Ekosistēmu modelēšanas pētījumos tiks ņemta vērā dabas aizsardzības un saglabāšanas prakse.
Research on ecosystem modelling will take account of protection and conservation practices.
Tiks veicinātas novatoriskas koncepcijas tādas saimnieciskās darbības uzsākšanai, kas saistīta ar ekosistēmu devumu.
Innovative approaches to develop economic activities from ecosystem services will be promoted.
Tiks izstrādātas metodes, lai novērstu pārtuksnešošanos, augsnes noārdīšanos un eroziju, kā arī apturētu bioloģiskās daudzveidības samazināšanos.
Approaches will be developed to prevent desertification, land degradation and erosion, and to stop biodiversity loss.
Pētniecībā pievērsīsies arī mežu un pilsētvides ilgtspējīgai apsaimniekošanai, ieskaitot plānošanu, kā arī atkritumu apsaimniekošanai.
Research will also address sustainable management of forests and the urban environment including planning, and waste management.
Pētījumos izmantos atklātu, dalītu, savstarpēji sadarbīgu datu pārvaldes un informācijas sistēmu, kā arī veicinās tās izstrādāšanu, atbalstīs novērtējumus, prognozes un pakalpojumus, kas saistīti ar dabas resursiem un to izmantošanu.
The research will benefit from and contribute to the development of open, distributed, inter-operable data management and information systems and will underpin assessments, foresight, and services related to natural resources and their use.
Ekosistēmu modelēšanas pētījumos tiks ņemta vērā dabas aizsardzības un saglabāšanas prakse , kā arī aizsardzība pret eroziju, jo īpaši kalnainos apvidos .
Research on ecosystem modelling will take account of protection and conservation practices and protection from erosion, particularly in mountainous areas .
Pētniecībā pievērsīsies arī vispārējai stratēģijai lauku apvidu, ieskaitot mežu, mežu ekosistēmu un citu ekosistēmu, kas ir tuvu dabai un ko ietekmē mainīgie vides apstākļi, tostarp biežas vai spēcīgas katastrofas, un pilsētvides ilgtspējīgai apsaimniekošanai, ņemot vērā kultūras mantojumu, plānošanu, kā arī atkritumu apsaimniekošanai.
Research will also address the overall strategy for sustainable management and conservation of rural areas, including forests , forestry ecosystems and other ecosystems close to nature that experience changing environmental conditions, including frequent or intense disasters, and the urban environment taking account of the cultural heritage, planning and waste management.
Ilgtspējīgai resursu saglabāšanai ir vajadzīgi sistemātiski saglabāšanas un apsaimniekošanas sistēmu pētījumi, kā jāsecina no grūtībām, kas radās, piemērojot Natura 2000 tīklu.
Sustainable conservation of resources requires the systematic study of conservation and management systems, as is to be inferred from the difficulties encountered in applying the Natura 2000 network.
I pielikums, daļa „Tēmas”, 6. iedaļa („Vide (tostarp klimata pārmaiņas)”), apakšiedaļa „Darbības”, 3. sadaļa („Vides tehnoloģijas“), 1. ievilkums
Annex I, part 'Themes', Section 6 ('Environment (including Climate Change)'), subsection 'Activities', third heading ('Environmental Technologies'), indent 1
Jaunas vai uzlabotas vides tehnoloģijas ir nepieciešamas, lai samazinātu cilvēka darbības ietekmi uz vidi, aizsargātu vidi un efektīvāk apsaimniekotu resursus, lai izstrādātu jaunus produktus, procesus un pakalpojumus, kas būtu labvēlīgāki videi nekā to esošās alternatīvas.
New or improved environmental technologies are needed to reduce the environmental impact of human activities, protect the environment and manage resources more efficiently and to develop new products, processes and services more beneficial for the environment than existing alternatives.
Pētniecībā galvenokārt pievērsīsies tehnoloģijām, kas novērš vai samazina vides riskus, dabas katastrofu un stihiju ietekmes samazināšanai, klimata pārmaiņu riska samazināšanai un bioloģiskās daudzveidības izzušanas apturēšanai; tehnoloģijām, kas veicina ilgtspējīgu ražošanu un patēriņu; tehnoloģijām resursu apsaimniekošanai un piesārņojuma efektīvākai likvidēšanai, kas saistītas ar ūdeni, augsni, gaisu, jūru un citiem dabas resursiem vai atkritumiem; tehnoloģijām ekoloģiski nekaitīgai un ilgtspējīgai cilvēka veidotās vides apsaimniekošanai, ieskaitot apbūvēto vidi, pilsētu teritorijas, ainavas, kā arī kultūras mantojuma saglabāšanai un restaurācijai.
Research will target in particular: technologies preventing or reducing environmental risks, mitigating hazards and disasters, mitigating climate change and the loss of biodiversity; technologies promoting sustainable production and consumption; technologies for managing resources or treating pollution more efficiently, in relation to water, soil, air, sea and other natural resources, or waste; technologies for the environmentally sound and sustainable management of the human environment including the built environment, urban areas, landscape, as well as for the conservation and restoration of cultural heritage.
Pētniecībā galvenokārt pievērsīsies tehnoloģijām, kas novērš vai samazina vides riskus, dabas katastrofu un stihiju ietekmes samazināšanai, klimata pārmaiņu riska samazināšanai un bioloģiskās daudzveidības izzušanas apturēšanai; tehnoloģijām, kas veicina ilgtspējīgu ražošanu un patēriņu; tehnoloģijām resursu apsaimniekošanai un piesārņojuma efektīvākai likvidēšanai, kas saistītas ar ūdeni, augsni, gaisu, jūru un citiem dabas resursiem vai atkritumiem , ieskaitot atkritumu pārstrādi ; tehnoloģijām enerģijas ražošanas atliekvielu vai atkritumu apstrādei un/vai lietderīgai atkārtotai izmantošanai ; tehnoloģijām ekoloģiski nekaitīgai un ilgtspējīgai cilvēka veidotās vides apsaimniekošanai, ieskaitot apbūvēto vidi, pilsētu teritorijas, ainavas, kā arī kultūras mantojuma saglabāšanai un restaurācijai.
Research will target in particular: technologies preventing or reducing environmental risks, mitigating hazards and disasters, mitigating climate change and the loss of biodiversity; technologies promoting sustainable production and consumption; technologies for managing resources or treating pollution more efficiently, in relation to water, soil, air, sea and other natural resources, or waste , including waste recycling ; technologies for treatment and/or valuable reuse of residues or waste materials from energy production; technologies for the environmentally sound and sustainable management of the human environment including the built environment, urban areas, landscape, as well as for the conservation and restoration of cultural heritage.
Atkritumu pārstāde ir ievērojama daļa risinājumam, kas jāsniedz atkritumu problēmai, jo īpaši enerģijas ražošanas ziņā .
Waste recycling is a significant part of the solution to be provided for the problem of waste, in particular in terms of energy production.
I pielikums, daļa „Tēmas”, 6. iedaļa („Vide (tostarp klimata pārmaiņas)”), apakšiedaļa „Darbības”, virsraksts „Vides tehnoloģijas”, 2. ievilkums
Annex I, 'Themes', section 6 ('Environment (including Climate Change)'), subsection 'Activities', heading, 'Environmental Technologies', indent 2
Pētniecības uzmanības lokā būs tehnoloģiju, tostarp procesu un produktu, riska un efektivitātes novērtēšana, kā arī saistīto metožu, piemēram, dzīves cikla analīzes, tālāka pilnveide.
Research will focus on the risk and performance assessment of technologies, including processes and products, and the further development of related methods such as the life cycle analysis.
Turklāt īpaša uzmanība tiks pievērsta vides tehnoloģiju ilgtermiņa iespējām, tirgus potenciālam un sociālekonomiskajiem aspektiem; ķīmisko vielu riska novērtēšanai, viedām testēšanas stratēģijām un metodēm, lai samazinātu izmēģinājumus ar dzīvniekiem, riska kvantitatīvas noteikšanas metodēm; kā arī pētnieciskajam atbalstam Eiropas Vides tehnoloģiju apstiprināšanas un testēšanas sistēmas izstrādāšanai.
Moreover, focus will be given to: long-term opportunities, market potential and socio-economical aspects of environmental technologies; chemicals risk assessment, intelligent testing strategies and methods for minimising animal testing, risk quantification techniques; and research support to the development of the European Environmental Technologies Verification and Testing system.
Pētniecības uzmanības lokā būs tehnoloģiju, tostarp procesu , produktu un pakalpojumu , riska un efektivitātes novērtēšana, kā arī saistīto metožu, piemēram, dzīves cikla analīzes, tālāka pilnveide.
Research will focus on the risk and performance assessment of technologies, including processes , products and services , and the further development of related methods such as the life cycle analysis.
Tāpat kā produkti un procesi ir jāiekļauj arī pakalpojumi.
It is necessary to include services, on the same terms as products and processes.
I pielikums, daļa „Tēmas”, 6. iedaļa („Vide (tostarp klimata pārmaiņas)”), apakšiedaļa „Starptautiskā sadarbība”, 2. daļa
Annex I, 'Themes', section 6 ('Environment (including Climate Change)'), subsection 'International Cooperation', second paragraph
Zinātnes un tehnoloģiju partnerība ar jaunattīstības valstīm dos ieguldījumu Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā vairākās jomās (piemēram, vides resursu izzušanas apturēšana, ūdens saimniecības , apgādes un kanalizācijas uzlabošana, kā arī urbanizācijas izraisīto vides problēmu risinājumi), kurās galvenā nozīme varētu būt arī MVU.
Scientific and technological partnerships with developing countries will contribute to the Millennium Development Goals in several fields (e.g. reverse the loss of environmental resources, improvement of water management, supply and sanitation, and facing the environmental challenges of urbanisation), areas where SMEs could also play a key role.
Īpaša uzmanība tiks pievērsta saistībai starp globāliem vides jautājumiem un reģionāla un vietēja mēroga attīstības problēmām, kas saistītas ar zemes izmantošanu dabas resursiem, bioloģisko daudzveidību, dabiskiem un cilvēku izraisītiem apdraudējumiem un riskiem, klimata pārmaiņām, vides tehnoloģijām, vides un veselības, kā arī politikas analīzes instrumentiem.
Particular attention will be given to the relation between global environmental issues and the regional and local development problems relating to natural resources, biodiversity, land use, natural and man-made hazards and risks, climate change, environmental technologies, environment and health as well as on policy analysis tools.
Sadarbība ar industrializētajām valstīm veicinās pieeju izciliem pasaules mēroga pētījumiem.
Cooperation with industrialised countries will enhance access to global research excellence.
Zinātnes un tehnoloģiju partnerība ar jaunattīstības valstīm dos ieguldījumu Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā vairākās jomās (piemēram, klimata pārmaiņu un dabas katastrofu ietekmes novēršana un mazināšana, vides resursu izzušanas apturēšana, ūdens un zemes saimniecības un apgādes un kanalizācijas uzlabošana, pārtuksnešošanās novēršana un apkarošana, kā arī urbanizācijas izraisīto vides un bioloģiskās daudzveidības un ilgtspējīgas ražošanas un patēriņa problēmu risinājumi), kurās galvenā nozīme varētu būt arī MVU.
Scientific and technological partnerships with developing countries will contribute to the Millennium Development Goals in several fields (e.g. prevention and mitigation of the impact of climate change and natural disasters, reversing the loss of environmental resources, improvement of water and land management and supply and sanitation, preventing and fighting desertification, and facing the environmental and biodiversity challenges of urbanisation and sustainable production and consumption ), areas where SMEs could also play a key role.
ES var sniegt ievērojamu ieguldījumu pareiza attīstības procesa īstenošanā nabadzīgākajās valstīs, daloties ar dabas katastrofu novēršanas un to seku likvidēšanas paņēmieniem, pareizu ūdens un zemes resursu izmantošanu, būvniecību un ilgtspējīgu pilsētattīstību u. c..
The EU can make a major contribution to a sound development process in the poorest countries by contributing and sharing with them techniques for the prevention and management of natural disasters, proper use of water and land resources, construction and sustainable urban growth, etc.
I pielikums, daļa „Tēmas”, 6. iedaļa („Vide (tostarp klimata pārmaiņas)”), apakšiedaļa „Starptautiskā sadarbība”, 3. daļa
Annex I, 'Themes', section 6 ('Environment (including Climate Change)'), subsection 'International Cooperation', third paragraph
GEOSS izveidošana zemes novērošanai sekmēs starptautisko sadarbību, lai izprastu zemes sistēmas un ilgtspējības jautājumus, kā arī koordinētu datu vākšanu zinātnes un politikas vajadzībām.
The establishment of the GEOSS for Earth observation will promote international co-operation for understanding Earth systems and sustainability issues, and co-ordinated data collection for scientific and policy purposes.
GEOSS izveidošana zemes novērošanai sekmēs starptautisko sadarbību, lai izprastu zemes sistēmas un ilgtspējības jautājumus, kā arī koordinētu datu vākšanu zinātnes un politikas vajadzībām un palielinātu interesi gan valsts, gan privātajā sektorā .
The establishment of the GEOSS for Earth observation will promote international co-operation for understanding Earth systems and sustainability issues, and co-ordinated data collection for scientific and policy purposes , as well as increasing interest in both public and private sectors .
Ir skaidrs, ka dati, ko sniegs GEOSS makrosistēma, kalpos, lai paaugstinātu gan valsts, gan privātā sektora dalībnieku apziņu par planētas vides vajadzībām, tādējādi tos mudinot rīkoties.
It is clear that the data that emerge from the GEOSS macrosystem will serve to raise the awareness of both public- and private-sector players regarding the planet's environmental needs, thus inciting them to take action.
I pielikums, daļa „Tēmas”, 6. iedaļa („Vide (tostarp klimata pārmaiņas)”), apakšiedaļa „Reaģēšana uz jaunām vajadzībām un neparedzētām politikas vajadzībām”, 2. daļa
Annex I, 'Themes', section 6 ('Environment (including Climate Change)'), subsection 'Responding to emerging needs and unforeseen policy needs', second paragraph
Atbalsts reaģēšanai uz neparedzētām vides politikas vajadzībām var būt saistīts, piemēram, ar jauno ES politikas sfēru — vides, jūras politikas, standartu un noteikumu — ilgtspējības ietekmes novērtējumu .
Support to respond to unforeseen environmental policy needs could, for example, relate to sustainability impact assessments of new EU policies such as in environment, maritime policy, standards and regulations.
Atbalsts reaģēšanai uz neparedzētām vides politikas vajadzībām var būt saistīts, piemēram, ar ilgtspējības ietekmes novērtējumu jaunām ES politikas sfērām attiecībā uz ilgtspējīgu ražošanu un patēriņu, vidi, klimata pārmaiņām, dabas resursiem, jūras politiku un standartiem un noteikumiem .
Support to respond to unforeseen environmental policy needs could, for example, relate to sustainability impact assessments of new EU policies in relation to sustainable production and consumption, the environment , climate change, natural resources , maritime policy, and standards and regulations.
Šajā daļā minētajam pastāvīgajam ilgtspējas novērtējumam ir jāaptver arī Kopienas politikas sfēras attiecībā uz ražošanu un patēriņu, dabas resursiem un klimata pārmaiņām, kā minēts daudzās šīs prioritārās tēmas daļās.
The ongoing sustainability assessment referred to in this paragraph should also include the Community's policies as regards production and consumption, natural resources and climate change, as mentioned in various parts of this priority theme.
I pielikums, daļa „Tēmas”, 7. iedaļa („Transports (tostarp aeronautika)”), apakšiedaļa „Mērķis”
Annex I, part 'Themes', section 7 ('Transport (including Aeronautics)'), subsection 'Objective'
Pamatojoties uz tehnoloģiju attīstību, iedzīvotāju un sabiedrības labā izstrādāt integrētas videi draudzīgākas un „viedākas” Eiropas transporta sistēmas, kas atbilstu dabas un vides resursu saglabāšanas prasībām; nostiprināt un turpmāk attīstīt vadošo lomu, kas pasaules tirgū ir šīs Eiropas nozares pārstāvjiem.
Based on technological advances, develop integrated, “greener”, “smarter” and safer pan-European transport systems for the benefit of the citizen and society, respecting the environment and natural resources; and securing and further developing the competitiveness and the leading role attained by the European industries in the global market.
Pamatojoties uz tehnoloģiju attīstību, iedzīvotāju un sabiedrības labā izstrādāt integrētas videi draudzīgākas un „viedākas” Eiropas transporta sistēmas, kas atbilstu dabas un vides resursu saglabāšanas prasībām; nostiprināt un turpmāk attīstīt vadošo lomu, kas pasaules tirgū ir šīs Eiropas nozares pārstāvjiem , un likvidēt transatlantiskās tehnoloģiskās plaisas.
Based on technological advances, develop integrated, “greener”, “smarter” and safer pan-European transport systems for the benefit of the citizen and society, respecting the environment and natural resources; and securing and further developing the competitiveness and the leading role attained by European industries in the global market and closing the transatlantic technological gap .
Gaisa transporta sistēmā ir daži segmenti, kuros Eiropas vairs nav vadībā (piemēram, reģionālajā gaisa transportā dominē kanādieši un brazīlieši).
There are segments of the air transport system where Europe has lost its leadership (e.g. the, regional air transport is now dominated by Canadians and Brazilians).
Ir arī tādi sektori, kuros Eiropa, ja netiks veikti atbilstoši ieguldījumi, var tikt nostumta pilnīgi malā (piem., slīpspārnu gaisa satiksmes līdzekļi).
There are also segments where Europe, without adequate investments, risks to be pushed to marginal positions (e.g. tiltrotors).
I pielikums, daļa „Tēmas” 7. iedaļa („Transports (tostarp aeronautika)”), apakšiedaļa „Metode”, 3. daļa
Annex I, part 'Themes', Section 7 '(Transport (including Aeronautics)'), subsection 'Approach', paragraph 3
Daudzās tehnoloģiju platformas, kas izveidotas šajā jomā (ACARE aeronautikai un gaisa transportam, ERRAC dzelzceļa transportam, ERTRAC autoceļu transportam, WATERBORNE ūdens transportam, ūdeņradim un kurināmā elementiem), ir izstrādājušas ilgtermiņa redzējumus un stratēģiskās pētniecības programmas (SRA), kas lieti noder šīs tēmas formulēšanā un atbilst politikas veidotāju vajadzībām un sabiedrības cerībām.
The various Technology Platforms set up in this field (ACARE for aeronautics and air transport, ERRAC for rail transport, ERTRAC for road transport, WATERBORNE for waterborne transport, Hydrogen and Fuel cells) have elaborated long-term visions and Strategic Research Agendas (SRA) which constitute useful inputs to the definition of this theme and complement the needs of policy makers and expectations of society.
Izraudzīti SRA aspekti var būt par pamatotu iemeslu Kopīgu tehnoloģiju iniciatīvu aizsākšanai.
Selected aspects of the SRAs may justify setting up Joint Technology Initiatives.
ERA-NET darbības paver iespējas veicināt atsevišķu transporta nozares tēmu turpmāku starpvalstu koordinēšanu, un tās atbalstīs gadījumos, kad tas tiks atzīts par lietderīgu.
ERA-NET activities present opportunities to facilitate further trans-national coordination for specific topics within the Transport sector and will be pursued wherever appropriate.
Daudzās tehnoloģiju platformas, kas izveidotas šajā jomā (ACARE aeronautikai un gaisa transportam, ERRAC dzelzceļa transportam, ERTRAC autoceļu transportam, WATERBORNE ūdens transportam un jūras tehnoloģijai , ūdeņradim un kurināmā elementiem), ir izstrādājušas ilgtermiņa redzējumus un stratēģiskās pētniecības programmas (SRA), kas lieti noder šīs tēmas formulēšanā un atbilst politikas veidotāju vajadzībām un sabiedrības cerībām.
The various Technology Platforms set up in this field (ACARE for aeronautics and air transport, ERRAC for rail transport, ERTRAC for road transport, WATERBORNE for waterborne transport and maritime technology, Hydrogen and Fuel cells) have elaborated long-term visions and Strategic Research Agendas (SRA) which constitute useful inputs to the definition of this theme and complement the needs of policy makers and expectations of society.
ERA-NET darbības paver iespējas veicināt turpmāku starpvalstu koordinēšanu attiecībā uz atsevišķām transporta nozares tēmām, un tās atbalstīs gadījumos, kad tas tiks atzīts par lietderīgu.
ERA-NET activities present opportunities to facilitate further trans-national coordination for specific topics within the Transport sector and will be pursued wherever appropriate.
Eiropai jāsaglabā vadošā loma jūras tehnoloģiju izpētē.
Europe ought to maintain its lead in maritime technology research.
Aktuālās politikas vajadzības, kā arī jaunu politiku (piemēram, jūras politikas) izstrāde, novērtēšana un īstenošana tiks risinātas dažādos pasākumu kopumos, arī starptematiskā aspektā.
Existing policy needs as well as the development, assessment and implementation of new policies (for example Maritime Policy ), will be addressed within and across the different activity lines.
Pētnieciskais darbs ietvers pētījumus, modeļus un instrumentus, ko izmanto stratēģiskajā uzraudzībā un prognozēšanā, un kuros integrētas zināšanas, kas saistītas ar galvenajiem transporta nozares ekonomiskajiem, sociālajiem, drošības un vides jautājumiem.
The work will include studies, models and tools that deal with strategic monitoring and forecasting and integrate knowledge relating to the main economic, social, safety and environmental issues for transport.