natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Taču priekšlikums par dubultas izmantošanas destilācijas likvidēšanu izraisītu lielu apjomu vinifikāciju, kas ievērojami grautu Eiropas tirgu un radītu problēmas reģionos.
However, the proposal for the abolition of dual-purpose distillation would lead to the vinification of large quantities, which would greatly disrupt the European market and create problems within regions.
Pakāpeniski neabsorbējot pārpalikumus (iespēja, kas acīmredzami nav ņemta vērā Komisijas priekšlikumā), rastos ļoti spēcīgs tirgus satricinājums, kā arī tiktu ievērojami ietekmēti vīnogu audzētāju ienākumi.
A failure to absorb surpluses gradually - a contingency which is apparently not catered for in the Commission’s proposal - would create very significant market turbulence but also greatly affect wine growers’ income.
Reformas pirmajā – pārejas – posmā (2008–2011) Kopienas intervence tirgus pārvaldības mehānisma veidā joprojām ir neaizstājama, lai reorganizētu tirgus un nodrošinātu vīnu kvalitāti; šajos pagaidu destilācijas pasākumos vienmēr jāatšķir cikliska pārprodukcija no strukturāliem pārpalikumiem, jāapzinās „tehnisku” krājumu nozīme un, visbeidzot, jāpievērš lielāka uzmanība alkohola tirgum.
Community intervention in the form of a market management mechanism remains indispensable during the transitional first phase of reform (2008-2011) in order to reorganise the markets and safeguard the quality of wines; these provisional distillation measures must always distinguish between cyclical over-production and structural surpluses, recognise the importance of ‘technical’ stocks and finally pay more attention to the alcohol market.
F. Neierobežota vīnogulāju izciršana –noteiktiem kritērijiem pakļauta izciršana
F. Unrestricted grubbing-up - grubbing-up based on criteria
Komisijas pamatojums tirgus līdzsvara atjaunošanai, „brīnumaini” ieviešot izciršanas režīmu bez atsauksmes uz jebkādiem kritērijiem, lai atskaitītos par veseliem 12 % izcirstu Eiropas vīna dārzu, apvienojumā ar joprojām spēkā esošo jaunu stādījumu veidošanas aizliegumu līdz 2013. gadam, nevar nodrošināt dzīvotspējīgu un konkurētspējīgu attīstību visai Eiropas vīnogu audzēšanas nozarei, kurai jāstājas pretī atvērtu un globalizētu tirgu izaicinājumiem.
The Commission’s justification for restoring market equilibrium by the ‘magical’ implementation of a grubbing-up regime without recourse to any criteria accounting for as much as 12 % of European vineyards, in combination with a continuation of bans on new plantings up to 2013 cannot provide the basis for a viable and competitive development of the entire European wine growing sector which has to face the challenge of open and globalised markets.
Šis modelis ne tikai radīs nelabojamu kaitējumu Eiropas konkurētspējai, izārdīs lauku sociālo un ekonomisko struktūru, izraisīs virkni vides problēmu, kuras dažos reģionos būs neatgriezeniskas, bet arī veicinās „jaunās pasaules” vīna ražošanas pieaugumu, kas vidējā laikposmā neļaus Eiropas vīniem pārņemt tirgus.
This model will cause irreparable damage to European competitiveness, destroy the social and economic fabric of the countryside, create a series of environmental problems which in some regions will be irreversible, but it will also encourage an increase in ‘New World’ wine production, which in the medium term will prevent European wines recapturing markets.
Vienlaikus Komisijas priekšlikuma par izciršanu īstenošana izraisītu ievērojamas problēmas, jo īpaši saistībā ar kompensāciju līmeni atkarībā no ražas, ko līdz šim vismaz noteiktos reģionos ražotiem kvalitatīviem vīniem noteikušas dalībvalstis; pasākumu apjoms, proti, vai tie būtu jāpiemēro abām vīna pamatkategorijām, noteiktos reģionos ražotiem kvalitatīviem vīniem un galda vīniem; un, visbeidzot, jautājums par to, kurš atbildēs par plānošanu un vai būs iespējams nodrošināt, ka tirgus kopīgai organizācijai (TKO) ir pietiekami līdzekļi izciršanas kompensāciju izmaksai, ja gadījumā vīna ražotāji to masveidā pieprasīs.
At the same time implementation of the Commission’s proposal would cause significant problems in carrying out grubbing-up, in particular in respect of the level of compensation based on yield, which so far has been determined by Member States, at least for quality wines produced in a specific region (QWpsr), the scope of these measures, i.e. whether it should be applied to both basic categories of wine, quality wines produced in specific regions (QWpsr) and table wines and, finally, the question who will be responsible for planning and whether it will be possible to ensure that CMO resources are sufficient to cover compensation in the event of mass demand for grubbing-up by wine producers.
Komisijas paziņojumā ierosinātos vīna ražošanas ierobežojumus un kontroli nevar pakļaut tādiem diviem ražošanas „stabilizētājiem” kā ražošanas teritoriju ilgstoša atstāšana un jaunu stādījumu veidošanas aizliegums līdz 2013. gadam.
Restrictions and controls on wine production, as proposed by the Commission in its communication, cannot be subject to two production ‘stabilisers’, such as permanent abandonment and a ban on new plantings until 2013.
Sakarā ar nepārtraukto ražošanas lejupslīdi Eiropas vīna nozare nokļūtu neizdevīgā stāvoklī salīdzinājumā ar „jaunās pasaules” importētajiem vīniem, jo īpaši ņemot vērā to, ka jauniem stādījumiem vajadzīgi vismaz četri gadi, kamēr tie sāk dot ražu, un tas nozīmē, ka pirmās paaudzes jaunie stādījumi dos ražu tikai 2014.–2017. gadā.
Owing to steadily declining production, the European wine sector would find itself in a disadvantageous position compared to imported ‘New World’ wines, particularly in view of the fact that at least four years are needed for new plantings to produce a yield, which means that the first generation of new plantings will only produce a yield in 2014-2017.
Tādēļ jaunu stādījumu veidošanu vajadzētu pakāpeniski liberalizēt no jaunā režīma sākuma, proti, no 2008. gada, tomēr tādā veidā, lai kopā ar izciršanas un restrukturēšanas programmām novērstu vispārēju vīna ražošanas samazināšanos Eiropā.
New plantings should therefore gradually be liberalised from the beginning of the new regime, i.e. from 2008, but in such a way as to prevent an overall reduction in wine production at European level, in combination with grubbing-up and restructuring programmes.
Dalībvalstu vīna dārzu reģistrs jāveido vai jāpielāgo tā, lai radītu savstarpēju saistību starp zemesgabaliem un saražoto vīnu un lai tiktu kontrolētas etiķetes, kas veidotas saskaņā ar vīnu jauno klasifikāciju.
The vineyard register of Member States must be completed or adapted so that a correlation is established between plots and the wine produced and that the labels created by the new classification of wines are controlled.
Šis horizontālais Kopienas pasākums dos ieguldījumu: a) visu kvalitātes kategoriju vīnogu/vīnu attīstības gaitas un ražošanas pārvaldībā; b) vīna ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un tā vietējā rakstura pārredzamības paaugstināšanā; c) iespējā veikt barības ķēdes pārvaldību, proti, izsekojamību utt.; d) efektīvā un pārredzamā vīna kategoriju unificēšanā un krīzes destilācijas saprātīgā pārvaldībā; e) vispusīgā patērētāju informēšanā.
This horizontal Community measure will contribute: (a) to monitoring the progress and production of grapes/wine of all quality categories; (b) increasing the transparency of the indications of place of geographical origin of wine and its local character; (c) the possibility of carrying out controls monitoring the food chain, i.e. traceability etc.; (d) the effective and transparent unification of wine categories and the sound management of crisis distillation; (e) comprehensive consumer information.
Vīna reģistra jaunos pielāgojumus veiks dalībvalstis, finansēs Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonds (ELVGF) un uzraudzīs Komisija.
Fresh adjustments of the wine register will be drawn up by Member States and funded by the European Agricultural Guarantee Fund (EAGF) and monitored by the Commission.
Nenorūguša vīnogu vīna subsidēšana ir novedusi pie šī pasākuma mākslīgas paplašināšanas un zemkopības intensifikācijas dažos vīna dārzos.
The subsidisation of must used for enrichment has led to an artificial extension of the measure and resulted in the intensification of farming in some vineyards.
Cukura cenu kritums nenovēršami izraisa subsīdiju palielināšanos nenorūgušam vīnogu vīnam, tā ka iespējams saglabāt līdzsvaru starp dažādiem alkohola daudzuma paaugstināšanas paņēmieniem.
A fall in sugar prices leads inevitably to an increase in subsidies for must so that the balance between the various techniques for increasing alcohol content can be maintained.
Komisijas priekšlikums vienlaikus aizliegt izmantot saharozi un pārtraukt subsīdijas nenorūgušam vīnogu vīnam, kas ir 13 % no vīna budžeta, ir solis pareizā virzienā.
The Commission’s proposal for the simultaneous abolition of the use of saccharose and must subsidies - which account for 13 % of the wine budget - is a step in the right direction.
Saharozes lietošanas aizliegums sekmētu arī tirgus līdzsvaru un vienkāršotu pārbaudes.
Banning the use of saccharose would also contribute to market equilibrium and simplify controls.
Vīna un nenorūguša vīnogu vīna privāta uzglabāšana ir pagaidu pārtraukšanas pasākums, kas stabilizējoši ietekmē cenas, noslēgtajos nolīgumos noteikto mēnešu laikā saglabājot tās pieņemamā līmenī.
The private storage of wine and must constitutes a provisional withdrawal measure which has a stabilising effect on prices which it maintains at an acceptable level during the months covered by the agreements concluded.
Analīzes liecina, ka, lai gan šis pasākums nav īpaši dārgs (tas veido aptuveni 5 % no tirgus kopīgās organizācijas (TKO) izdevumiem), agrāk tas izstrādājumu absorbciju un pārdošanu ir atvieglojis vairāk nekā sliktas kvalitātes destilācijai paredzēta vīna uzglabāšana.
Analyses show that, although this measure is not very expensive (it accounts for approximately 5 % of total CMO spending), it has in the past facilitated the absorption and marketing of production rather than the storage of poor quality wine earmarked for distillation.
Vīna TKO vajadzīgas pārbaudes, sākot no viszemākā līmeņa, kā arī efektīvas ražošanas koncentrācijas sistēmas un vīna pārdošanas koordinācija, lai varētu izveidot tirdznieciskus mehānismus, kas izmēra ziņā būtu salīdzināmi ar „jaunās pasaules” tirdzniecības tīkliem; tādēļ būtu jāsniedz atbalsts, lai nodrošinātu ražotāju organizāciju, uzņēmumu un arī nozares organizāciju aktīvu līdzdalību vīna nozarē.
The CMO in wine needs controls on production from the primary level and also effective systems of concentrating production and coordination for the marketing of wine so that commercial mechanisms comparable in size to those of ‘New World’ commercial networks can be set up: aid should therefore be provided to ensure the active participation of producer organisations enterprises as well as interprofessional organisations in the wine sector.
Būtu jāuzsver, ka sekmīga atbalsta politika, pirmkārt, atkarīga no tā, kā tiek kontrolēta un koordinēta ražošana viszemākajā līmenī.
It should be pointed out that a successful promotion policy depends above all on how production is controlled and coordinated at primary level.
L. Tirdzniecība un sarunas (PTO) – noteikumu projektu izstrāde
L. Trade and negotiations in the World Trade Organisation (WTO) - Drafting rules
Sarunas Pasaules tirdzniecības organizācijā (PTO) nostādīja dažādus KLP pasākumus sarežģītā situācijā, jo īpaši tos pasākumus, kas skar „dzintara paketes” tirgus.
Negotiations in the World Trade Organisation (WTO) put various CAP measures in a difficult position, in particular those concerning Amber Box markets.
Tādēļ īpaši vēlams, lai vismaz ievērojama daļa no šiem Kopienas līdzekļiem tiktu novirzīta uz to politiku un pasākumiem, ko ES starptautiskie partneri nevar kritizēt kā tirgus intervences pasākumus, bet kuri var dot ieguldījumu vīna nozares racionālā pārvaldībā.
It is therefore particularly desirable that at least a significant share of these Community funds should be redirected to policies and measures which cannot be criticised as market intervention measures by the EU’s international partners, but can contribute to the rational management of the wine sector.
Tirgus krīzes laikos ir īpaši interesanti pētīt netiešos tirgus un ienākumu atbalsta pasākumus pēc drošības tīkla modeļa, ko jau izmanto „jaunās pasaules” valstis.
It is particularly interesting to investigate indirect market and income support measures in times of market crisis, on the model of the safety net already applied by ‘New World’ countries.
Mūsu starptautiskie tirdzniecības partneri kritizē pašreizējo kvalitātes un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu politikas regulējošo sistēmu un marķēšanas noteikumus tā iemesla dēļ, ka tie rada tehniskus šķēršļus brīvai kustībai; būtībā aiz šīs kritikas slēpjas „jaunās pasaules” vīnu „importa vilnis”.
The existing regulatory frameworks for a quality and geographical indications policy and the provisions on labelling are criticised by our international trading partners on the grounds that they create technical barriers to freedom of movement, a criticism which is in fact behind by the ‘wave of imports’ of ‘New World’ wines.
No otras puses, lai nostiprinātu vīna nozares stāvokli visā Kopienas politikā, tādējādi aizsargājot Pasaules tirdzniecības organizācijas (PTO) sistēmā esošos izstrādājumus ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, būtu jāizveido integrēta politika, kas ne tikai aizsargā nacionālās un reģionālās īpatnības, bet arī aizsargā un starptautiskā līmenī izceļ un demonstrē Kopienas politiku un stratēģiju augstas kvalitātes un drošu izstrādājumu, tostarp vīna, ražošanas veicināšanai.
On the other hand, in order to strengthen the position of the wine sector in Community policy as a whole so as to safeguard products with geographical indications within the framework of the World Trade Organisation (WTO), an integrated policy should be formulated which safeguards national and regional particularities, but also safeguards and highlights showcases at international level the Community’s policy and strategy for encouraging the production of high quality and safe products, including wine.
Būtu jāpatur prātā, ka, atceļot aizliegumu vinifikācijā izmantot importētu nenorūgušu vīnogu vīnu (nolīgums, kura īstenošana Pasaules tirdzniecības organizācijā Komisijai jānovērš), rodas liels risks, ka varētu tikt viltota vīna produkcija, sākties tirgus kropļošana un Kopienas ražošanas sašaurināšanās.
It should be borne in mind that lifting the ban on vinification using imported must - an agreement on which must be prevented by the Commission within the WTO - is a major source of risk as regards the adulteration of wine production, the distortion of the market and the contraction of Community production.
Izbrīnu rada arī tas, kādēļ Komisija, nesaņēmusi šajā sakarā nevienu nozīmīgu pieprasījumu no trešām valstīm, izvirzīja šo jautājumu priekšlikumos.
It is also worth wondering why the Commission raised this issue in its proposals without having received any substantive request by third countries in this connection.
Būtu arī jānorāda, ka nav pienākuma iesaistīties sarunās ar Pasaules tirdzniecības organizāciju (PTO) par trešo valstu vīnu importu un šo vīnu jaukšanu ar Kopienas vīniem, un no šādas notikumu attīstības noteikti jāizvairās, jo tas radīs ārkārtīgi lielas problēmas attiecībā uz vīnu, kuri nonāk pie patērētājiem, izcelsmi un identifikāciju.
It should also be pointed out that there is no obligation to negotiate in the World Trade Organisation (WTO) in respect of imports of third country wines and the blending of these wines with Community wines, and such a development must clearly be avoided, since it will create enormous problems as regards the origin, and identification of the wines reaching consumers.
Viens no jautājumiem, kas jārisina un plašā mērogā jāpārbauda, ir vīnu klasifikācija.
One of the issues which must be addressed and examined extensively is the classification of wines.
Ja vēl nesen patērētāji saskārās ar atšķirību starp noteiktos reģionos ražotiem kvalitatīviem vīniem un galda vīniem, tad šodien, mainoties patērētāju prioritātēm, paplašinoties tirdzniecības ķēdēm un pieaugot vīna importam no „jaunās pasaules” valstīm, atšķirību nosaka noteiktos reģionos ražoti kvalitatīvi vīni un vīnogu šķirne, no kuras vīns izgatavots.
While consumers have until recently been faced with a distinction between quality wines produced in specific regions (QWpsr) and table wines, today, with shifts in consumer preferences, the extension of commercial chains and an increase in imports of wine from ‘New World’ countries, the distinction is now based on quality wines produced in specific regions (QWPSR) and the variety of grape from which the wine is produced.
Tādēļ Kopienas līmenī būtu jāapsver iespēja uz galda vīnu etiķetēm norādīt vīnogu šķirni un ražas novākšanas laiku, lai piešķirtu tiem lielāku komerciālu „atpazīstamību” un novērstu negodīgu konkurenci starp dažādām vīnu kategorijām Kopienas tirgū.
Consideration should therefore be given at Community level to the possibility of mentioning the grape variety and vintage on the labels of table wines so as to confer on them greater commercial ‘recognisability’ and so as to prevent unfair competition between the various categories of wine in the Community market.
FINANSĒJUMA SADALE PA VALSTĪM – VIENOTA KOPIENAS POLITIKA, PAMATOJOTIES UZ VĪNA NOZARES ATBALSTA UN ATTĪSTĪBAS PROGRAMMU ( SDPW )
NATIONAL ENVELOPES - UNIFORM COMMUNITY POLICIES BASED ON A SUPPORT AND DEVELOPMENT PROGRAMME FOR THE WINE SECTOR (SDPW)
Lai nodrošinātu efektīvu, mērķtiecīgu un kontrolētu tirgus pasākumu piemērošanu un strukturālas intervences, kas jāievieš dalībvalstu un reģionu līmenī, jāizveido vīna nozares atbalsta un attīstības programmas ( PSDW ), kur izvirzītas dalībvalsts prioritātes, pamatojoties uz vienotu Kopienas politiku.
In order to ensure the effective, targeted and controlled application of market measures and structural interventions to be implemented at national and regional level, programmes for the Support and Development of the wine sector (PSDWs) must be established setting out national priorities based on uniform Community policies.
Ja Kopienas reglamentējošas struktūras trūkuma dēļ dalībvalstis izvēlētos valsts intervenci, tas būtu brīdinājums par šīs nozares un netieši arī pašas kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) nodošanu dalībvalstu ziņā, un no šāda iznākuma ir jāizvairās.
If Member States choose national interventions in the absence of a Community regulatory framework, this would signal the nationalisation of the sector and, indirectly, of the common agricultural policy, (CAP) itself, an outcome which must be avoided.
5. uzskata, ka šai reformai nav jākoncentrējas uz vīnogulāju izraušanu, ņemot vērtā to, ka ražošanas potenciāla zudums ES piedāvājuma un pieprasījuma regulēšanas nolūkā rada situāciju, kad ārējiem konkurentiem tiek atdota daļa no ES tirgus, un ka tā neveicina Eiropas vīnu konkurētspējas palielināšanos starptautiskajos tirgos;
Considers that the main focus of the reform should not be the grubbing-up of vineyards, since the loss of EU production potential making it possible to regulate supply and demand would result in the EU losing its market share to external competitors, while doing nothing to improve the competitiveness of European wines on international markets;
7. atzīmē, ka Eiropā pastāvīgi samazinās vīna patēriņš, galvenokārt tradicionālajās vīna patēriņa valstīs, kas ir viens no vīna strukturālā pārpalikuma iemesliem; atzīmē, ka pēdējos gados vīna eksportā ir vērojama stagnācija, turpretim imports ir strauji palielinājies, kas liecina par to, ka Eiropas vīnkopības nozarei jākļūst konkurētspējīgākai; prasa Komisijai iesniegt ziņojumu, kurā tieša veidā būtu paskaidroti iemesli Eiropas vīna eksporta samazinājumam pēdējos gados un importa no trešām valstīm straujajam palielinājumam, it īpaši precizējot divpusējo tirdzniecības nolīgumu ar trešām valstīm nozīmi šajā procesā un ņemot vērā ES un Eiropas ražotāju likumīgās tirdzniecības intereses un kopējās tirdzniecības politikas mehānismu atbilstīgu izmantošanu šo problēmu risināšanā;
Notes that there has been a steady drop in wine consumption in Europe, mainly in the traditional wine consuming countries, which is one of the causes of the structural surplus of wine; notes that in recent years exports of wine have stagnated, while imports have grown dynamically, making it vital that the European wine-growing sector becomes more competitive; asks the Commission to submit a report directly explaining the reasons for the fall in European wine exports in recent years and the dynamic growth in imports from third countries, specifying in particular the extent to which bilateral trading agreements with third countries have been implemented, the account taken of the legitimate trading interests of the EU and European producers and the appropriate use made of common trading policy mechanisms in response to these problems;
10. uzskata par nepieciešamu PTO sarunās un divpusējos nolīgumos panākt aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un aizsargāto cilmes vietas nosaukumu labāku aizsardzību, kas ir ar vietējiem apgabaliem un lietojumu saistītas augstas kvalitātes vīna ražošanas saglabāšanas būtisks elements;
Considers it necessary to secure better protection of protected geographical indications (PGI) and protected designations of origin (PDO) within the framework of the WTO negotiations and bilateral agreements, as a major contribution to maintaining quality wine production linked to local areas and practices;
13. atgādina, ka ES ir apņēmusies līdz 2013. gadam pakāpeniski atcelt eksporta subsīdijas; aicina Komisiju mīkstināt subsīdiju samazināšanas ietekmi, uzlabojot resursu pieejamību nolūkā diversificēt vīna ražotāju ienākumus un ieviešot vīnkopības produktu kvalificētu piekļuvi tirgum tiktāl, cik tas ir nepieciešams Eiropas tirgus līdzsvara saglabāšanai;
Recalls that the EU has pledged to phase out its export subsidies by 2013; calls on the Commission to mitigate the consequences of reduced subsidies by improving the availability of resources for income diversification on the part of wine producers and by introducing qualified market access for wine products, in so far as this is necessary to preserve equilibrium in the European market;
15. atgādina Komisijai, ka PTO nepieprasa sarunas attiecībā uz vīna importu no valstīm ārpus Eiropas un šo vīnu samaisīšanu ar Eiropas vīniem; uzsver, ka Komisijai nav jānosaka tādas saistības, kuras neparedz PTO;
Reminds the Commission that there is no obligation to negotiate in the WTO in respect of imports of wines from non-European countries and the blending of those wines with European wines; stresses that the Commission must not create obligations that the WTO does not impose;
Vīna tirgus kopīgās organizācijas reforma
Reform of the common organisation of the market in wine
Reģionālās attīstības komitejas ATZINUMS
OPINION of the Committee on Regional Development
Reģionālās attīstības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Regional Development calls on the Committee on Agriculture and Rural Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution: