natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tomēr pašreizējiem noteikumiem, pateicoties Parlamenta ilgstošiem pūliņiem pēdējo trīs līdz četru gadu laikā, vajadzētu veicināt uzticības veidošanos starp attiecīgajām iestādēm un ļaut arī turpmāk sasniegt progresu.
However, the provisions in place, thanks to the continued efforts of the Parliament over the last three to four years, should allow for a new phase of confidence-building between the respective institutions and allow for further progress.
Saskaņā ar 2002. gada 25. decembra vienotās deklarācijas tekstu Padome izsaka „ savlaicīgu brīdinājumu regulāra politiskā dialoga kontekstā par KĀDP darbībām, kurām var būt nozīmīga finansiāla ietekme”.
According to the text of the joint Declaration of 25 November 2002, the Council shall give ' early warning in the context of the regular political dialogue on CFSP actions which might have important financial implications’.
Referents atzīmē, ka Padome nav pilnībā ievērojusi šo noteikumu iepriekšējos gados, un uzsver vajadzību labot šo situāciju.
The rapporteur notes that the Council has not fully complied with this provision over the past years and stresses the need for improvement.
Protams, konsultāciju sanāksmes, kas notiks piecas reizes gadā, jāizmanto šī jautājuma risināšanai.
Naturally, the consultation meetings to be held five times a year should be used to this end.
Jānorāda, ka IN tekstu attiecībā uz Padomes pienākumu sniegt Eiropas Parlamentam finanšu pārskatus faktiski var piemērot visiem lēmumiem, kas saistīti ar KĀDP izdevumiem, tas ir, ne tikai izdevumiem no ES budžeta.
It should be pointed out that the text of the IIA as regards the Council's obligation to provide the European Parliament with financial statements could in fact apply to all decisions relating to the CFSP entailing expenditure, i.e. not only expenditure from the EU budget.
Šo divu iestāžu interpretācija ir bijusi atšķirīga, proti, Padome apgalvoja (2002. gadā), ka šis pienākums ir spēkā tikai tad, kad ir iesaistīti izdevumi no ES budžeta.
There has been a difference of interpretation between the two institutions in which the Council claimed (in 2002) that it was valid only when expenditure from the EU budget was involved.
Tomēr IN tekstā ir minēts „... pieņemot lēmumu saistībā ar izdevumiem KĀDP jomā, Padome nekavējoties un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā piecu darbadienu laikā ...”.
However, the text reads "...whenever it adopts a decision in the field of CFSP entailing expenditure, then council will immediately and in each case no later than five working days....".
Tas noteikti nozīmētu, ka arī par lēmumiem/izdevumiem, kas attiecas uz dalībvalstīm, ir jāsniedz finanšu pārskati, lai radītu pilnīgāku priekšstatu.
This would certainly imply that also decisions/expenditure falling to the member States should be provided to give a more complete picture.
Arī finanšu izteiksmē ir aizvien vairāk saistības ar Eiropas Savienības lielākajām finanšu intervencēm, tas ir, tās palīdzības programmām un citiem Eiropas Kopienas instrumentiem ārējo sakaru jomā.
Also in financing terms, there are gradually ever more links to the Union's largest financial interventions, i.e. its aid programmes and other Community instruments in the external field.
Tomēr ne vienmēr ir „noteikts”, vai darbību var finansēt ar 1. pīlāra instrumentu vai ar 2. pīlāru (piemēram, atmīnēšana, civilā ārkārtas palīdzība, cilvēktiesības, iestāžu izveide, vēlēšanu kontrolēšana, demokrātijas un tiesiskuma nostiprināšana).
However, it is not always "clear-cut" as to whether an action can be financed under a 1st pillar instrument or under the 2nd pillar (for example, mine-clearance, civilian emergency assistance, human rights, institution building, election monitoring, consolidation of democracy and the rule of law).
Tas, ko varētu nosaukt par „pelēko zonu” gan operacionālā, gan budžeta izteiksmē, un saistība starp KĀDP un „tradicionālām” ārējām darbībām nepārprotami attaisno vajadzību pēc lielākas saskaņotības starp politikām un darbībām, ko īsteno pirmā un otrā pīlārā ietvaros.
In what may be described as a "grey-zone" in both operational and budgetary terms, the links between CFSP and ‘traditional’ external actions clearly justify the request for greater consistency between policies and actions devised under the first and second pillars.
Tāpat būs interesanti izpētīt, kā piedāvātais jauno ārējās darbības instrumentu kopums darbosies attiecībā uz KĀDP pozīciju šajā sakarā.
It will also be interesting to explore how the proposed set of new External Action Instruments will work in relation to the CFSP chapter in this respect.
Tas ir arī atbilstošas budžeta vadības un lietderības nodrošināšanas jautājums.
It is also a question of sound budgetary management and achieving value-for-money.
Faktiski jau 2001. gadā Eiropas Revīzijas palāta nepārprotami kritizēja to, ka līdzīgas KĀDP darbības ir finansētas no dažādām budžeta līnijām un apakšsadaļām, un ieteica KĀDP darbību finansēšanu vadīt pārredzamākā veidā .
In fact, already in 2001, the European Court of Auditors clearly criticised the fact that similar CFSP actions were funded from different budget lines and subsections and recommended that the financing of CFSP actions should be managed in a more transparent manner .
Referents patiesi cer, ka jaunais daudzgadu finanšu shēma (DFS) var derēt kā „jauns sākums” šajā sakarā, un uzsver, ka tas būs izšķirīgs faktors, kas būs jāņem vērā nākamajos pāris gados, kā arī pārskatot 2008.–2009. gada DFS.
The rapporteur sincerely hopes that the new multi-annual financial framework (MFF) can serve as a "new beginning" in this respect and emphasises that this will be a crucial element to be taken into account in the next few years and in view of the 2008-2009 review of the MFF.
ES īpašo pārstāvju lieta
The case of EU Special representatives
2006. gada sākumā Padome nolēma pagarināt līdz 2007. gada 28. februārim astoņu Eiropas Savienības īpašo pārstāvju (ESĪP – Bosnija-Hercegovina, Centrālā Āzija, Tuvo Austrumu miera process, Moldova, Dienvidkaukāzs, Āfrikas Lielo ezeru reģions, Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika un Afganistāna) mandātus.
At the beginning of 2006 the Council decided to extend until 28 February 2007 the mandate of eight EUSRs (Bosnia Herzegovina, Central Asia, Middle East Peace Process, Moldova, South Caucasus, Great Lakes, FYROM, and Afghanistan).
Saskaņā ar pašreizējo 1999. gada 6. maija IN Eiropas Parlaments saņēma to finanšu pārskatu par Padomes ārējām darbībām kopiju, kas pagarina šos mandātus.
In accordance with the current IIA of 6 May 1999, the European Parliament received copy of the financial statements for the Council Joint Actions extending these mandates.
Pēdējā kopīgajā sanāksmē ar Padomi Eiropas Parlamenta deputāti nepārprotami nosprieda, ka šajos tekstos nekādā veidā nav novērtētas ESĪP veiktās darbības .
At the last joint meeting with Council Parliament members clearly considered that these texts did not provide any evaluation of the activities carried out by the EUSRs.
Vajag papildus apspriest ESĪP nozīmēšanas kritērijus, viņu uzdevumu definīciju, viņu mandātu darbības laiku un papildināšanas un saskaņošanas iespējas ar Komisijas delegācijām un darbu/instrumentiem pirmā pīlāra ietvaros.
There is a need to discuss further the criteria for the appointment EUSRs, the definition of their tasks, lengths of their mandates and the complementarity and coordination with the Commission delegations and work/instruments under the first pillar.
2006. gada budžeta procedūras laikā Ārlietu komiteja pieprasīja, lai Padome izstrādātu skaidras pamatnostādnes ESĪP amatu izveidei.
During the 2006 budgetary procedure the Committee on Foreign Affairs requested that Council establishes clear guidelines for the establishment of EUSR posts.
Šādām pamatnostādnēm jānodrošina īpašo pārstāvju sasniegumu novērtējuma kritēriji.
Such guidelines should provide criteria for assessing the added value of Special Representatives.
Kas faktiski nosaka šo vajadzību un mandāta panākumus?
What actually defines the need and the success of a mandate?
Minētajā kopīgajā sanāksmē Padomes prezidējošā valsts norādīja uz to, ka:
At the joint meeting in question the Council presidency indicated that:
a) ESĪP bija ES politisko prioritāšu izpausme un svarīgs KĀDP instruments, lai nodrošinātu politikas saskaņotību ar konkrētu ģeogrāfisko reģionu;
(a) EUSRs were an expression of the EU political priorities and an important CFSP instrument for ensuring political consistency towards a particular geographical area;
b) tie nodrošināja politisku virzību uz KĀDP/EDAP misijām;
(b) They provided political steering to CFSP/ESDP missions;
c) (ja nebija KĀDP/EDAP misijas) tie nodrošināja Eiropas Savienībai atpazīstamību un veicināja saskaņotu reģionālo pieeju (piemēram, Centrālajā Āzijā).
(c) (Where there was no CFSP/ESDP mission) they provided visibility to the Union and promoted a coordinated regional approach (e.g. in Central Asia)
Uz īpašu Eiropas Parlamenta deputātu jautājumu, kāpēc Komisijas delegācija nevar pildīt to pašu darbu, prezidējošā valsts norādīja uz to, ka:
On a specific question by MEPs why the Commission's Delegations could not carry out the same work the presidency indicated that:
a) laikā, kad viņi strādāja ar visu reģionu, ESĪP bieži tika aicināti darba braucienos (to ir ļoti grūti apvienot ar EK vēstnieka pienākumiem, kas paredz atbildību par Kopienas atbalsta un sadarbības programmām attiecībā uz konkrēto valsti);
(a) When they were dealing with an entire region, EUSRs were often called upon to travel frequently (something which would hardly be compatible with the duties of EC Ambassadors, who were in charge of Community Assistance and Cooperation in relation to a given country).
b) laikā, kad viņi bija atbildīgi par KĀDP/EDAP misiju, viņus nevarēja aizstāt Komisijas amatpersona, jo šīs misijas paredzēja atšķirīgu komandķēdi (ESĪP bija atbildīgi Politikas un drošības komitejai un J. Solana , nevis Komisijai).
(b) When they were in charge of a CFSP/ESDP mission they could not be replaced by a Commission official since these missions involved a different chain of command (EUSRs were accountable to the Political and Security Committee and Mr Solana - not to the Commission).
Šīs Padomes norādes nemazina vajadzību pēc objektīviem līdzekļiem, lai novērtētu ESĪP iecelšanas lietderību, un pēc viņu darba un no budžeta pieprasītā finansējuma pilnīgāka/objektīvāka novērtējuma.
These indications on the Council's part do not lessen the need for objective means to assess the advisability of creating EUSRs and a more thorough/objective assessment of their work and the financing requested from the budget.
Attiecībā uz ESĪP izmaksām – 2004. gadā pieci no viņiem tika finansēti no ES budžeta EUR 3,1 miljona apmērā.
As for the costs of the EUSRs, in 2004 five of them were financed from the EU budget to the tune of EUR 3, 1 million.
2006. gadā šis apjoms ir EUR 7,5 miljoni astoņiem ESĪP.
In 2006, the amount is EUR 7, 5 million for eight of them.
Tādējādi vidējās izmaksas no ES budžeta ir pieaugušas no EUR 0,6 miljoniem gadā uz pārstāvi līdz EUR 0,9 miljoniem, kas veido izmaksu pieaugumu par 50 %.
The average cost to the EU budget has therefore increased from EUR 0, 6 million/year/envoy to 0, 9 million, an increase in costs of 50%.
Vai to var pilnībā attiecināt uz atsevišķu izmaksu finansējuma pārvietošanu no dalībvalstu budžetiem uz ES budžetu?
Can this be fully accounted for by a shift from MS financing to EU budget financing for some costs?
Sākotnējā 2007. gada budžeta projektā ir ierosināts dubultot apropriācijas ESĪP.
The 2007 PDB again proposes a doubling of appropriations for EUSRs.
Piedāvātā summa ir EUR 14 miljoni, tas ir, pieaugums par 448 % divu gadu laikā.
The proposed figure is EUR 14 million, i.e. an increase of + 448 % in two years.
· KĀDP/EDAP darbības paplašinās visnotaļ ātrā tempā, un, ņemot vērā vairāk nekā divkāršojušos paredzēto finansējumu (vidējais līmenis apmēram EUR 250 miljoni gadā laikposmā no 2007.–2013. gadam), tās kļūs politiski nozīmīgākas un pamanāmākas.
· CFSP/ESDP operations are evolving at quite a quick pace and, also, considering the more than doubling of financing foreseen (average level of about 250 million/year over 2007-2013) these will become politically more significant and much more visible .
Vai ir iespējams, ka Padome aizvien vairāk lūgs Eiropas Parlamenta atbalstu un tai tas būs vajadzīgs ne tikai papildu finansējuma izteiksmē, bet arī politiskā līmenī?
Is it likely that the Council will increasingly seek and need the support of Parliament not only for another million here or there, but, also at the political level?
· Ir novērojama tendence īstenot arvien vairāk jaukto misiju, tas ir, apvienotās civilās un militārās darbības .
· There is a trend to carry out more and more mixed missions, i.e . combined civil and military operations .
Vai nav svarīgi turpināt attīstīt mūsu struktūrvienības šādu pasākumu un to finansēšanas demokrātiskai pārbaudei?
Is it not essential to continue to develop our structures for democratic scrutiny of such measures and their financing?
Vai vajadzētu iekļaut arī finansējumu no dalībvalstu budžetiem?
Should these also encompass funding from Member States budgets?
· Kā var labāk izmantot konsultāciju/informācijas sistēmu Eiropas Parlamenta un Padomes starpā (veidota, pamatojoties uz jaunā IN noteikumiem), lai veicinātu „jaunu sākumu” uzticēšanās veicināšanai starp iestādēm KĀDP jautājumos?
· How can the framework of consultation/information between Parliament and Council (built around the provisions of the new IIA) best be used to promote a "new beginning" of confidence-building between the Institutions on CFSP matters?
· Turpinot tādā pašā garā: kā mēs varētu turpināt pilnveidot demokrātisku pārbaudi politikas līmenī?
· In the same vein, how could we continue to develop democratic scrutiny at the policy level?
Kā to labāk varētu sasniegt pašreizējās sistēmas ietvaros?
How can this best be achieved within the current framework?
Vai Padome un Komisija beidzot varētu izskatīt iespēju veikt ierosināto darbību reālu „vajadzību novērtējumu”?
Could the Council and the Commission eventually consider presenting real "needs assessments" for proposed actions?
· Tiek pieprasīta jauna un strukturētāka pieeja ESĪP.
· The need for a new and more structured approach to the EUSRs has been called for.
Ierosinātie budžeta palielinājumi pēdējos divos gados ir bijuši dramatiski.
The proposed budget increases in the last two years have been dramatic.
Ko var darīt, lai dotu Eiropas Parlamentam labākas iespējas objektīvi novērtēt pamatojumu un norīkojumus šajā jomā?
What can be done to allow the Parliament better opportunities to objectively assess the rationale and appointments in this field?
· Kādā veidā varētu koncentrēties uz to, lai nodrošinātu saskaņotu un atbilstīgu Eiropas Kopienas instrumentu un to instrumentu attīstību, kas ir pieejami KĀDP/EDAP ietvaros, lai veicinātu atbilstību starp tiem un nodrošinātu saskaņotību kopīgo ārējo darbību stratēģijās?
How could efforts be focussed to ensure a coordinated and consistent development of Community instruments and the instruments available under the CFSP/ESDP, in order to promote consistency between them and ensure coherence within overall external action strategies?
Par attīstības jautājumiem
on development issues
Šajā darba dokumentā ir izklāstīti EK sniegtā attīstības atbalsta mērķi un fondi, kas pieejami šiem mērķiem, jo īpaši ņemot vērā jauno daudzgadu finanšu shēmu (DFS), kura jāpieņem Eiropas Parlamenta plenārsesijā maijā.
This working document sets out the objectives of EC development assistance and the funds available to that end, notably in light of the new multi-annual financial framework (MFF) that is due to be adopted at the May Plenary session of the European Parliament.
Šis darba dokuments izskata, kā tradicionāli piešķīra EK attīstības atbalstu, un apsver dažas tēmas turpmākai šīs jomas analīzei.
The working document considers how EC development assistance has traditionally been allocated and considers some themes for further analysis in this area.
Šos jautājumus var apspriest 29. maija uzklausīšanā par 2007. gada budžeta procedūras ārējiem aspektiem.
These topics may be discussed at the 29 May hearing on external aspects of the 2007 budget procedure.
Kādi ir Eiropas Kopienas sniegtā daudzpusējā attīstības atbalsta mērķi?
What are the objectives of multilateral development assistance?
(a) 1. mērķis: izskaust galēju nabadzību un badu
(a) Goal 1: Eradicate extreme poverty and hunger
(b) 2. mērķis: nodrošināt vispārēju pamatizglītību
(b) Goal 2: Achieve universal primary education
(c) 3. mērķis: veicināt dzimumu līdztiesību un sieviešu tiesības
(c) Goal 3: Promote gender equality and empower women
(d) 4. mērķis: samazināt bērnu mirstību
(d) Goal 4: Reduce child mortality
(e) 5. mērķis: uzlabot māšu veselības aprūpi
(e) Goal 5: Improve maternal health
(f) 6. mērķis: apkarot HIV/AIDS, malāriju un citas slimības
(f) Goal 6: Combat HIV/AIDS, malaria and other diseases
(g) 7. mērķis: nodrošināt vides ilgtspējību
(g) Goal 7: Ensure environmental sustainability
(h) 8. mērķis: izveidot globālas partnerattiecības attīstības veicināšanai
(h) Goal 8: Develop a global partnership for development
Kādi ir Eiropas Kopienas sniegtā attīstības atbalsta mērķi?
What are the objectives of EC development assistance?
Eiropas Kopienas (EK) līguma 177. pants min trīs EK politikas mērķus attīstības atbalsta jomā:
Article 177 of the Treaty of the European Community (EC) sets three objectives for EC development policy:
· jaunattīstības valstu stabilu ekonomisku un sociālu attīstību un jo īpaši visvairāk atpalikušo valstu attīstību;
· the sustainable economic and social development of the developing countries, and more particularly the most disadvantaged among them;
· vienmērīgu un pakāpenisku jaunattīstības valstu integrāciju pasaules ekonomikā;
· the smooth and gradual integration of the developing countries into the world economy;
· nabadzības apkarošanu jaunattīstības valstīs.
· and the campaign against poverty in the developing countries.
Vairākos gadījumos arī ES ir uzņēmusies pildīt iepriekšminētos TAM mērķus.
The EU has also signed up to the above-mentioned MDGs on a number of occasions.
Kādi fondi ir pieejami EK sniegtajam attīstības atbalstam?
What funds are available for EC development assistance?
ES kopumā – Kopiena un dalībvalstis – nodrošina vairāk nekā pusi no oficiālā globālā attīstības atbalsta: vairāk par €34,5 miljardiem 2004. gadā, kas ir 0,36 % no NKI.
The EU as a whole – Community and Member States – provides more than half of all global official development assistance: over €34.5 billion in 2004, representing 0.36% of GNI.
Vienu piektdaļu no ES pašreizējā budžeta – €6,9 miljardus 2004. gadā – Kopienas vārdā pārvalda Eiropas Komisija.
One-fifth of the EU’s current aid budget – €6.9 billion in 2004 – is managed by the European Commission on behalf of the Community.
EAF paredz EUR 13,5 miljardus Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna partnervalstīm.
The 9th EDF provides EUR 13.5 billion for African, Caribbean and Pacific partner countries.
Kopienas atbalsta programmu ģeogrāfiskais aptvērums ir globāls, no ES tuvākajām kaimiņvalstīm līdz jaunattīstības valstīm visos pasaules reģionos.
The geographical span of the Community’s assistance programmes is global, from the EU’s immediate neighbours to developing countries in all regions of the world.
Kā EK sniegtā attīstības atbalsta izdevumi tiek sadalīti ģeogrāfiski?
How is EC development spending distributed geographically?
Nav vienkārši precīzi noteikt, cik daudz atbalsta tiek sniegts katra ģeogrāfiskā reģiona attīstībai, bet aptuvens sadalījums ir dots Komisijas 2005. gada ziņojumā par „Eiropas Kopienas politiku attīstības jomā un ārējā atbalsta īstenošanu 2004. gadā”.
It is not straightforward to measure precisely how much development assistance is provided per geographical region, but an approximate breakdown is provided for in the Commission's Annual Report 2005 on "The European Community's development policy and the implementation of external assistance in 2004".
Šajā ziņojumā ir teikts, ka, pamatojoties uz budžeta maksājumiem, 2004. gadā sadalījums bija šāds:
This report states that in 2004, on the basis of budget payments, the breakdown was as follows:
- Maksājumi (miljonos EUR)
Payments (EUR million)
- Maksājumu daļa
Share of payments
- Jaunās neatkarīgās valstis
Newly-independent States
Pēdējos gados maksājumu līmeņiem ir bijusi tendence tuvināties saistību līmeņiem, kas paredzēti īpašām programmām, decentralizēšanas programmas rezultātā mainot veidu, kādā EK attīstības atbalsts tiek apmaksāts, piešķirot lielāku lomu EK delegācijām trešās valstīs.
Payment levels have trended closer to commitment levels in recent years for specific programmes as a result of a programme of "deconcentrating" the way in which EC development aid is disbursed, by giving a greater role to EC Delegations in third countries.
Protams, maksājumiem, kas ir tuvāk saistību griestiem, ir mazāk iespēju fondu pārdalīšanai starp reģioniem un programmām.
Of course, payments that are closer to commitment ceilings leaves less scope for re-distributing funds between regions and programmes.
Trešā rinda tabulā ir iedalīta „tematiskiem” izdevumiem.
The third row in the table is allocated to "thematic" spending.
Tie, protams, neattiecas uz kādu īpašu ģeogrāfisku reģionu, bet gan uz attīstības atbalstu tematiskām programmām, kuras galveno uzmanību pievērš transversāliem jautājumiem, kā cilvēktiesības, dabas resursu saglabāšana un laba pārvaldība.
This clearly does not refer to any specific geographical region, but rather to development assistance spent on thematic programmes that focus on cross-cutting issues such as human rights, preservation of natural resources and good governance.
Atbalsts tirdzniecībai – solījums EUR 1 miljarda eiro apmērā
Aid for Trade - the EUR 1 billion pledge
Sakarā ar 2005. gada G8 sammitu Eiropas Komisijas priekšsēdētājs J.M. Barroso solīja, ka līdz 2010. gadam Komisija nodrošinās EUR 1 miljardu tirdzniecības maksājumiem no EK sniegtā attīstības atbalsta.
In the context of the 2005 G8 Summit, European Commission President Barroso pledged that the Commission would provide EUR 1 billion in aid for trade payments by 2010 from EC development assistance.
Šajā sakarā var argumentēt, ka šo saistību precīzai izpildei būtu jāizveido tematiska budžeta pozīcija tirdzniecības atbalstam.
It can be argued in this context that in order for this commitment to be accounted for accurately, a thematic budget line for trade-related assistance should be created.
Ja šāda tematiska budžeta pozīcija netiks izveidota, EK kopējo summu ikgadējam tirdzniecības atbalstam veidos dalībvalstu tirdzniecības atbalsta izdevumu kopsumma.
In the absence of such a thematic budget line, the overall figure for annual EC trade-related assistance will be produced through an aggregation derived from spending on trade assistance in national country programmes.
Atbalsta solījums tirdzniecībai skar divus interesantus jautājumus.
The aid for trade pledge raises two interesting issues.
Pirmkārt, debates par vajadzību izveidot tematisku budžeta pozīciju, lai varētu precīzi atskaitīties par atbalstu tirdzniecības izdevumiem, rada kompromisu starp politisko saistību pārredzamību, no vienas puses, un tematisko budžeta pozīciju dažādajiem attīstības politikas horizontālajiem mērķiem pavairošanos, no otras puses.
First, the debate about the need for a thematic budget line to account accurately for aid for trade spending raises a trade-off between, on the one hand, transparency of political commitments and, on the other, a proliferation of thematic budget lines for the various horizontal objectives of development policy.
Otrkārt, jautājumu par saskaņu starp Kopienas izdevumiem un citiem divpusējiem un daudzpusējiem ziedotājiem.
Second, there is the issue of the coherence between Community spending relative to spending by other bilateral and multilateral donors.
Pasaules Bankas uzsvars uz Nabadzības samazināšanas stratēģijas programmām ( PRSP ), kas valstu līmenī ir saskaņotas ar jaunattīstības partnervalstīm, ir šajā ziņā būtisks.
The World Bank's emphasis on Poverty Reduction Strategy Programmes (PRSPs) agreed at a national level with developing partner countries are particularly relevant in this regard.