natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Referents saprot vajadzību (16. panta 1. punkts) piedāvāt risinājumu nelieliem radioaktīvo atkritumu ražotājiem un atzīst domu par brīvprātīgu nolīgumu sekmēšanu starp dalībvalstīm šajā jomā, taču piešķirt (16. panta 4. punkts) Komisijai šķīrējtiesneša statusu, liekot izlemt, kas ir „sadarbības trūkums”, no Komisijas puses ir pārmērīga reakcija.
The Rapporteur understands the need (Article 16.1) to provide for solution for small producers of radioactive waste and accepts the idea of promoting voluntary agreements between member states in this field, but to give (Article 16.4) the Commission the status of a referee to say what is "lack of cooperation" is an overreaction on the part of the Commission.
16. panta pamatojumā Komisija pauž: „vajadzīgs īpašs pienākums sadarboties, lai izvairītos no situācijas, kad atļaujas piešķiršanas/piekrišanas procedūru var ļaunprātīgi izmantot kavēkļu radīšanas nolūkā, un tā kļūst par nepamatotu šķēršļi, piemēram, brīvai izlietotās kodoldegvielas kustībai Kopienā.”
In the justification text of Article 16 the Commission says: "A specific duty of cooperation needs to be enounced in order to avoid situations where the authorisation/consent procedure might be misused for dilatory purposes and constitute an unjustified obstacle e.g. to the free movement of spent fuel within Community."
Minētais izteikums apgalvo, ka Kopienā ir brīva izlietotās kodoldegvielas kustība, neņemot vērā saņēmējas valsts tiesības saskaņā ar IAEA Kopējo konvenciju aizliegt ārvalstu izlietotās kodoldegvielas importu apglabāšanas nolūkā.
This above mentioned expression says that there is a free movement of spent fuel within the Community, without taking into account the right of a recipient country to ban, according to the IAEA Joint Convention, imports of foreign spent fuel for final disposal.
Saskaņā ar EK līgumu pantiem atkritumi neatkarīgi no tā, vai tie ir pārstrādājami vai nav, ir uzskatāmi par precēm, kuru kustību atbilstīgi EK 28. un 29. pantam nedrīkst aizkavēt.
Waste, recyclable or not, and spent fuel, are, according to the Articles of the EC treaties to be regarded as goods, the movement of which, in accordance with Articles 28 and 29 EC, must not be hindered.
Kā uz precēm tā uz radioaktīvajiem atkritumiem un izlietoto kodoldegvielu apglabāšanas nolūkā attiecas EK līguma 28. pants et seq .
As goods, radioactive waste and spent fuel for disposal fall under Article 28 et seq.EC.
EK līguma 30. pantā „28. un 29. panta nosacījumi neievieš aizliegumus vai ierobežojumus attiecībā importu, eksportu vai tranzīta precēm, ko attaisno, pamatojoties uz…cilvēku veselības un dzīvības aizsardzību…”.
In the Article 30 EC the "provisions of Articles 28 and 29 shall not prelude prohibitions or restrictions on imports, exports or goods in transit justified on grounds of... the protection of health and life of humans...".
Šī Direktīvas 92/3 grozījuma juridiskais pamats ir Euratom līgums.
The legal basis of this modification of the Directive 92/3 is the Euratom Treaty.
Šis juridiskais pamats ietver arī atbilstīgos pantus par sabiedrības veselības un dzīvības aizsardzību, tādējādi attaisnojot tādus pašus radioaktīvo materiālu brīvas kustības Kopienā kavēkļus, kādus paredz Kopienas tiesību akti.
This legal basis also includes the relevant articles about protection of the health and the life of public thus justifying the same hindrances to the free movement of radioactive materials as in the Community legislation.
Šie līgumi atzīst dalībvalsts tiesības aizliegt radioaktīvo atkritumu un izlietotās kodoldegvielas importu apglabāšanas nolūkā.
The treaties recognise the right of a Member State to ban imports of radioactive waste and spent fuel for final disposal.
Saņēmējai valstij vienīgi jāatsaucas uz strādnieku un visas sabiedrības veselības aizsardzību.
The recipient country needs only to refer to the protection of the health of workers and the general public.
Nediskriminējošs izlietotās kodoldegvielas brīvas kustības kavēklis apglabāšanas nolūkā, kaut arī tā ir prece, ir attaisnots.
The non-discriminatory hindrance of the free of movement of spent fuel for disposal, even though it is a good, is justified.
Lai tas būtu pilnīgi skaidrs, Komisijas priekšlikuma tekstam jāpievieno šāds grozījums.
In order to make this clear, such an amendment needs to be added to the text of the Commission proposal.
Priekšlikumu Padomes direktīvai par radioaktīvo atkritumu un izlietotas kodoldegvielas pārvadājumu pārraudzību un kontroli
Proposal for a Council directive on the supervision and control of shipments of radioactive waste and nuclear spent fuel
kas ir paredzēta piekrišanas procedūras sagatavošanai par Kopienas stratēģijas pamatnostādnēm no 2007. līdz 2013. gadam (Kohēzijas politika izaugsmes un darbavietu atbalsta jomā)
on preparing for the assent procedure for the Community’s strategic guidelines for the period 2007-2013 (Cohesion Policy in Support of Growth and Jobs)
EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS.................................................3
DRAFT EUROPEAN PARLIAMENT RESOLUTION
EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS
DRAFT EUROPEAN PARLIAMENT RESOLUTION
– ņemot vērā Komisijas Paziņojumu "Kohēzijas politika izaugsmes un darbavietu atbalsta jomā — Kopienas stratēģijas pamatnostādnes no 2007. līdz 2013. gadam” ( KOM(2005)0299 ),
– having regard to the communication from the Commission on ‘Cohesion Policy in Support of Growth and Jobs: Community strategic guidelines, 2007-2013’ ( COM(2005)0299 ),
– ņemot vērā Padomes regulas priekšlikuma 23. un 24. pantu, kurā ir iekļauti Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas sociālā fonda un Kohēzijas fonda vispārīgie noteikumi, kā arī ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 6. jūlija rezolūciju attiecībā uz šo priekšlikumu
– having regard to Articles 23 and 24 of the proposal for a Council regulation laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and having regard to its resolution of 6 July 2005
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes regulas priekšlikumu par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, kā arī ņemot vērā Parlamenta nostāju šajā jautājumā, kas ir pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 6. jūlijā
– having regard to the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on the European Regional Development Fund and having regard to the position it took at first reading on 6 July 2005
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes regulas priekšlikumu par Kohēzijas fonda izveidošanu, kā arī ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 6. jūlija rezolūciju šajā jautājumā
– having regard to the proposal for a Council regulation establishing a Cohesion Fund and having regard to its resolution of 6 July 2005
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes regulas priekšlikumu par Eiropas Sociālo fondu, kā arī ņemot vērā Parlamenta nostāju šajā jautājumā, kas ir pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 6. jūlijā
– having regard to the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on the European Social Fund and having regard to the position it took at first reading on 6 July 2005
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes regulas priekšlikumu par savstarpējas saites izveidošanu Eiropā attiecībā uz pārrobežu sadarbību, kā arī ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 6. jūlija normatīvo rezolūciju šajā jautājumā
– having regard to the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council establishing a European grouping of cross-border cooperation and having regard to the position it took at first reading on 6 July 2005
– ņemot vērā EK Līguma 158. un 161. pantu,
– having regard to Articles 158 and 161 of the EC Treaty,
– ņemot vērā Eiropadomes izdarītos secinājumus, kuras notika 2000. gada 23. un 24. martā Lisabonā, 2001. gada 15. un 16. jūnijā Gēteborgā un 2005. gada 22. un 23. martā Briselē,
– having regard to the conclusions of the European Council of March 2005,
– ņemot vērā 2000. gada 23. un 24. marta Lisabonas Eiropadomes secinājumus,
– having regard to the conclusions of the Lisbon European Council of 23 and 24 March 2000, of Göteborg of 15 and 16 June 2001 and of Brussels of 22 and 23 March 2005,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu gada sakumā notikušajai Eiropadomei „Sadarbība izaugsmes un darbavietu attīstībai — Jauns posms Lisabonas stratēģijā” ( KOM(2005)0024 ),
– having regard to the Commission communication to the Spring European Council on Working together for growth and jobs: A new start for the Lisbon Strategy ( COM(2005)0024 ),
– ņemot vērā 2005. gada 12. aprīļa „Integrētās pamatnostādnes attiecībā uz izaugsmi un darbavietām” ( KOM(2005)0141 ),
– having regard to the integrated guidelines for growth and jobs of 12 April 2005 ( COM(2005)0141 ),
– ņemot vērā Komisijas 2005. gada 17. maija paziņojumu „Trešais progresa ziņojums par kohēziju — jauna partnerība izaugsmei, darbavietu izveidei un kohēzijai” ( KOM(2005)0192 ),
– having regard to the communication from the Commission of 17 May 2005: 'Third progress report on cohesion: Towards a new partnership for growth, jobs and cohesion' ( COM(2005)0192 ),
– ņemot vērā 2005. gada 15. un 16. jūnija Briseles Eiropadomes secinājumus par finanšu plānu,
– having regard to the conclusions of the Brussels European Council of 15 and 16 December 2005 on the financial perspective,
– ņemot vērā pieņemto Eiropas hartu, kas attiecas uz mazajiem uzņēmumiem un kura tika pieņemta 2000. gada 19. un 20. jūnija Eiropadomē, kura notika Santa Maria Da Feira ,
– having regard to the European Charter for small enterprises approved by the Santa Maria Da Feira European Council of 19 and 20 June 2000,
– ņemot vērā tā 2003. gada 13. marta rezolūciju par integrētu pieeju dzimumu līdztiesības īstenošanai Eiropas Parlamentā
– having regard to its resolution of 13 March 2003 on Gender Mainstreaming in the European Parliament
OV C 61 E, 10.3.2004., 384. lpp. ,
OJ C 61 E, 10.3.2004, p.
( KOM(2000)0335 ); Komisijas darba programmas 2001., 2002., 2003., 2004. un 2005. gadam ( KOM(2001)0179 , KOM(2001)0773 , KOM(2003)0098 ) un Komisijas gada ziņojumus par sieviešu un vīriešu iespēju vienlīdzību Eiropas Savienībā, 2000., 2001., 2002., 2003., 2004. un 2005. gads ( KOM(2001)0179 , KOM(2002)0258 , KOM(2003)0098 , KOM(2004)0115 un KOM(2005)0044 ),
– having regard to the Community framework strategy on gender equality (2001-2005) ( COM(2000)0335 ), the Commission’s working programme for 2001, 2002, 2003, 2004 and 2005 ( COM(2001)0179 , COM(2001)0773 , COM(2003)0098 ) and the annual reports on Equal Opportunities for Women and Men in the European Union for 2000, 2001, 2002, 2003, 2004 and 2005 ( COM(2001)0179 , COM(2002)0258 , COM(2003)0098 , COM(2004)0115 and COM(2005)0044 ),
– ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu, kā arī Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Transporta un tūrisma komitejas atzinumus ( A6‑0175/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development and the opinions of the Committee on Employment and Social Affairs and the Committee on Transport and Tourism ( A6-0175/2006 ]),
A. tā kā kohēzijas politikas pamatnostādnes ir svarīga daļa ES politikā, kuras mērķis ir risināt globālas problēmas;
A. whereas the cohesion policy guidelines are an important component of a European policy seeking to address global challenges,
B. tā kā kohēzijas politikas uzdevumi pēc ES paplašināšanas, pievienojoties10 (12) valstīm, ir ieguvuši pavisam citu kvalitāti;
B. mindful that the nature of the challenges facing Europe’s cohesion policy has completely changed with EU enlargement to include 10 (12) new Member States,
C. turklāt izskaidro, ka šāda procedūra ievērojami sarežģī sociālo partneru, nevalstisko organizāciju, pašvaldību un reģionu iesaistīšanu programmas veidošanā, tomēr Parlaments grib padarīt šo procesu intensīvāku;
C. pointing out that such a process makes it substantially more difficult to include the social partners, NGOs, municipalities and regions in drawing up the programme, but that Parliament wishes to promote their participation,
D. tā kā iedzīvotāju skaita samazināšanās process noteiktos Eiropas reģionos prasa jaunu ekonomikas un sociālās attīstības stratēģiju izstrādāšanu, lai novērstu iedzīvotāju skaita samazināšanās briesmas lauku apvidos;
D. whereas in view of the depopulation affecting given European regions, new economic and social development strategies need to be drawn up in order to avert the danger that rural areas might be deprived of inhabitants,
E. tā kā struktūrpolitikas mērķis turpmākajam programmas periodam no 2007. gada līdz 2013. gadam ir nodrošināt labāku tās stratēģisko pamatu, lai izvairītos no situācijas, ka konkrēti šīs programmas pasākumi būtu savstarpēji pretrunīgi;
E. whereas the reform of the structural policy for the next programming period 2007-2013 seeks to give it a greater strategic focus in order to avoid a situation in which specific actions are at odds with each other,
F. tā kā, attīstot struktūrpolitiku, lielākā mērā jāuzsver pilsētu izaugsmes dimensija, lai no vienas puses vēl vairāk ņemtu vērā lielo industriālo centru izšķirošo nozīmi ES konkurētspējas palielināšanā, kā arī, no otras puses, varētu labāk risināt lielpilsētām raksturīgās problēmas, piemēram, nabadzību un sociālo izstumtību, kas vērojama arī vidēja lieluma un mazpilsētas;
F. whereas more emphasis must be given to the urban dimension of European structural policy in order to ensure both that conurbations are able to play their pivotal role in boosting European competitiveness and employment more effectively and that specific urban problems such as poverty and social marginalisation, including marginalisation in small and medium-sized towns, can be addressed more effectively,
G. tā kā pilsētas teritorijas un tās aptverošie lauku apvidi jāvērtē kā integrēta ekonomikas telpa, kas veido daļu no reģionālas vides, un tā kā tām ir vajadzīga integrētāka un simbiozi veicinošāka attīstības stratēģija, lai paātrinātu reģionālās konkurētspējas attīstību;
G. whereas urban areas and the surrounding countryside should be seen as an integrated economic area part of the regional context and need more integrated and symbiotic development strategy to fasten the process of regional competitiveness,
H. tā kā saskaņā ar Lisabonas stratēģiju nedrīkst vājināt sociālo, ekonomikas un teritoriālo kohēziju;
H. whereas the social, economic and territorial cohesion of the Union must not be weakened by efforts to implement the Lisbon Strategy,
I. tā kā, ņemot vērā paplašināšanās rezultātā palielinājušas atšķirības attiecībā uz labklājības līmeni, struktūrpolitikas īstenošanai paredzētie līdzekļi ir ļoti nelieli un tādēļ to izmantošanai vēl lielākā mērā jākoncentrējas uz noturīgām attīstības koncepcijām un nepieciešamākajiem un efektīvākajiem pasākumiem;
I. whereas owing to disparities in prosperity which have become much more pronounced through enlargement, the resources set aside for structural policy are limited and they must therefore be concentrated even more than hitherto on sustainable development concepts and the most necessary and effective measures,
J. atzinīgi vērtē to, ka kohēzijas politika un reģionālā politika tiek īstenotas vienoti;
J. welcoming the fact that cohesion and regional policy are being treated as a unity,
K. norāda, cik liela nozīme ir atšķirību samazināšanai, no vienas puses, starp dalībvalstīm un, no otras puses, — starp atsevišķiem ES reģioniem;
K. pointing to the importance of reducing disparities between Member States, on the one hand, and between European regions, on the other,
L. tā kā sadarbība teritoriālā līmenī ir svarīga kohēzijas politikas īstenošanas daļa, un tā jānodrošina ar pienācīgiem finanšu līdzekļiem, kā arī jāiekļauj kopējā stratēģiskajā plānošanā;
L. whereas territorial cohesion is an important component of cohesion policy and must be endowed with an appropriate level of financial resources and included in overall strategic planning,
6. tomēr uzsver, ka Lisabonas stratēģijas īstenošana, pirmām kārtām, ir dalībvalstu uzdevumus un ka, īstenojot kohēzijas politiku, jāņem vērā Lisabonas un Gēteborgas programmu mērķi, un tiem jākļūst par noteicošo faktoru to īstenošanā, izmantojot valstu un reģionālās attīstības programmas;
Stresses, however, that the implementation of the Lisbon Strategy is primarily a matter for the Member States and that cohesion policy has to form a unified whole with the Lisbon and Göteborg objectives and become a key factor in their attainment through national and regional development programmes;
9. vēlreiz uzsver, cik svarīga ir visu iesaistīto pušu sadarbība un prasa, lai šādu sadarbību nepārprotami paredzētu regulās un pamatnostādnēs un tādējādi atbalstītu pilsoniskās sabiedrības stiprināšanu;
Stresses once again the importance of a sound partnership between all the parties concerned and demands that this partnership be clearly enshrined in the regulations and guidelines and thus supports the strengthening of civil society;
11. uzsver, ka ir svarīgi pieņemt noteikumus publiskā un privātā sektora partnerības veidošanai un vienkāršot programmu pārvaldības un kontroles procedūras, lai padarītu iespējamu un nodrošinātu šo programmu ātru īstenošanu;
Points to the importance of laying down rules to govern the formation of public-private partnerships (PPPs) and of simplifying programme management and monitoring procedures so as to ensure that projects can be and are implemented rapidly;
13. atzinīgi vērtē to, ka pamatnostādnes koncentrējas uz trīs prioritātēm un īpaši prasa attiecībā uz šīm trim prioritātēm pievērst aktīvu uzmanību vīriešu un sieviešu iespēju vienlīdzībai;
Welcomes the fact that the guidelines focus on three priorities and specifically demands that active attention be given to equality of opportunities between men and women in all three priorities;
Eiropas Savienības un tās reģionu pievilcīguma stiprināšana no ieguldītāju un darbaspēka viedokļa
Making Europe and its regions more attractive for investors and labour
15. prasa, lai stratēģiskajās pamatnostādnēs un novērtēšanas procesā, kas izriet no šīm pamatnostādnēm, skaidri tiktu pieprasīts un atzīts princips un prakse par pieejamību invalīdiem;
Calls for an explicit requirement and recognition of the principle and practice of accessibility for disabled persons in the strategic guidelines and in the evaluation process required by the strategic guidelines;
21. šajā sakarā norāda, ka ir nepieciešams izmantot integrētu pilsētu un pilsētvides attīstību, lai panāktu lielāku enerģijas efektivitāti; uzskata, ka šajā sakarā it īpaši svarīga ir tādu ieguldījumu veikšana, kas uzlabo enerģijas izmantošanas efektivitāti daudzdzīvokļu mājās jaunajās dalībvalstīs;
Refers in this connection to the need to adopt an integrated approach to urban development and to the development of urban areas in order to achieve greater energy efficiency; in this context especially important are investments improving energy efficiency of large-panel prefabricated housing estates in the new Member States;
Zināšanu un uz izaugsmi orientēta novatorisma veicināšana
Promoting knowledge and innovation for growth
27. aicina Komisiju īpašu nozīmi piešķirt informācijas un komunikāciju tehnoloģiju veicināšanai un to visaptverošai pieejamībai iedzīvotāju vidū, jo tām ir īpaša sociāla, teritoriāla un kultūras ietekme;
Urges the Commission to accord special importance to programmes to promote ICT, given that these have far-reaching social, territorial, and cultural implications, and make them fully accessible to citizens;
29. norāda, cik liela nozīme ir ierosinātajiem uzlabojumiem attiecībā uz piekļuvi finansējumam, atbalstot pētniecību, novatorismu un uzņēmējdarbību, jaunu uzņēmumu dibināšanu un esošo uzņēmumu paplašināšanu Eiropā;
Stresses the decisive contribution which will be made by the improved access to funding being proposed in terms of promoting research, innovation and entrepreneurship, and establishing new and expanding existing European companies;
34. uzsver, cik svarīgi ir ieguldījumi cilvēku kapitālā, it īpaši ņemot vērā demogrāfiskās pārmaiņas, kas paredzamas mūsu sabiedrībā turpmākajos gados, un galvenās uzmanības pievēršana pilnīgai ieceļotāju integrēšanai;
Emphasises the importance of investing in human capital, particularly in view of the demographic change facing our society over the next few years, and of focusing particular attention on the full integration of immigrants;
40. izskaidro, ka kvalificētus darbiniekus iegūst nevis tikai profesionālās izglītošanas rezultātā, bet pamats tam tiek ielikts jau bērnībā un pusaudža gados un tādēļ cer, ka tiks uzlabota piekļuve pirmsskolas iestādēm un skolu izglītībai;
Points out that qualified workers are not the product of vocational training alone, but that the foundations are already laid in childhood and adolescence, and expects therefore that access to preschool facilities and school education be improved;
43. aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstu savstarpējo sadarbību, jo īpaši cilvēku kapitāla attīstības jomā, un atbilstošā darīt zināmus visnovatoriskākos projektus kohēzijas politikā iesaistītajiem dalībniekiem. norāda, cik īpaša nozīme ir informācijas apmaiņai starp jaunajam un vecajām dalībvalstīm;
Calls on the Commission, particularly as regards the development of human capital, to support the cooperation of Member States and to notify cohesion policy players of the most innovative projects in an appropriate manner; points to the special importance of exchanges of information between the old and new Member States;
· ilgtspējīgu attīstību,
· sustainable development,
· integrētu pieeju dzimumu līdztiesības īstenošanai,
· gender mainstreaming,
· Līguma 13. pantā paredzētajām tiesībām (diskriminēšanas aizliegums invaliditātes, rases, dzimuma, reliģijas vai dzimumorientācijas dēļ),
· the rights set out in Article 13 of the EU Treaty (prohibition of discrimination against persons with disabilities or on the grounds of race, gender, religion or sexual orientation),
· vides tiesībām,
· environmental law,
pieprasīt uzlabojumus vai vajadzības gadījumā prasīt jau izmaksāto līdzekļu atmaksāšanu;
to demand improvements or the repayment of monies already disbursed;
Kohēzijas politikas teritoriālais aspekts
The territorial aspect of Cohesion Policy
50. apstiprina savu atbalstu pārrobežu sadarbībai, kas ir būtisks veids, kā panākt Eiropas integrāciju, un prasa cita starpā pienācīgi ņemt vērā tādas jomas kā kultūra, vide, pētniecība un attīstība un komunikāciju tehnoloģija pieredzes apmaiņa administrāciju starpā, civilā aizsardzība un veselība, kas ir saistītas ar minēto sadarbību;
Confirms its support for cross-border cooperation as a key instrument of European integration and calls for due attention to be paid, within the framework of this instrument, to the following sectors, inter alia: culture, the environment, R&D, information and communication technology, exchanges between administrations, disaster prevention and health;
Eiropas Savienībai 2004. gada maijā paplašinoties līdz 25 dalībvalstīm, ievērojami pieaugušas atšķirības tās iekšienē.
With the enlargement of the EU in May 2004 which expanded to 25 Member States, internal disparities have increased substantially.
Gaidāmā Rumānijas un Bulgārijas pievienošanās vēl jo vairāk pastiprinās šīs disproporcijas.
The forthcoming accession of Bulgaria and Romania can only further accentuate these disparities.
Saistībā ar sarunām par Iestāžu nolīgumu attiecībā uz finanšu plānu, Eiropas Parlaments lūdz piestrādāt pie vēl viena struktūrfondu līdzekļu papildinājuma, kā tas formulēts R. Böge ziņojumā.
The European Parliament is endeavouring, within the framework of negotiations on the Interinstitutional Agreement on the financial perspective, to obtain an increase in Structural Fund resources, as set out in the Böge report.
EP pūlas uzsākt reģionālās programmas cik drīz vien iespējams.
The European Parliament is keen that the programme should begin in the regions as early as possible.