natgillin/translations-raw huggingface dataset:
36. uzskata, ka, ņemot vērā inovāciju veicinošas politikas īstenošanu valsts un reģionu līmenī, ir jāatvieglo kapitāla palielināšanas uzdevums, un aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis izveidot faktiskajām vajadzībām atbilstošus finansēšanas mehānismus, kā arī ar inovatīviem projektiem saistītu risku pārvaldības sistēmu; šajā ziņā atzīst nozīmi, kāda inovācijas jomā ir jaunajām finansēšanas iniciatīvām, kuras kopīgi izstrādāja EIB un EIF ( Jaspers , Jeremie un Jessica ), un uzskata, ka informācija par šo iniciatīvu praktisku un efektīvu īstenošanu pēc iespējas plašāk ir jāizplata reģionu mērogā;
Considers that, with a view to implementing pro-innovation policies at national and regional levels, the task of raising capital needs to be made easier, and calls on the Council, Commission and Member States to set up financing mechanisms that meet real needs, together with a system for managing the risks involved in innovative projects; acknowledges, in this connection, the importance in innovation terms of the new financing initiatives introduced jointly by the EIB and the EIF (Jaspers, Jeremie and Jessica) and considers that information on the practical and effective implementation of these initiatives should be disseminated as widely as possible at regional level;
Pilsētas, lauku apgabali un vide
Urban and rural areas and the environment
42. vērš Komisijas, dalībvalstu un reģionālo varas iestāžu uzmanību uz to, ka nolūkā izveidot inovācijai labvēlīgu vidi ir jānodrošina cilvēku dzīves kvalitāte, kas ietver atbilstīgu drošības, veselības aprūpes un vides aizsardzības līmeni, kvalitatīvus mājokļus, piekļuvi izglītībai, kultūrai un pakalpojumiem utt.;
Draws the attention of the Commission, Member States and regional authorities to the fact that, for an innovation-friendly environment to be possible, people must have good living conditions, which means guaranteeing an appropriate level of security, health care and environmental protection, decent housing, access to education, culture and services and so on;
44. aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt iniciatīvas, kas nodrošina inovatīvu un videi draudzīgu darbību (ekoinovāciju), saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības stratēģijas pamatnostādnēm, citu starpā veicinot reģionālo attīstību; turklāt norāda uz MVU lielo potenciālu šādas inovācijas jomā;
Calls on the Commission and Member States to support initiatives ensuring innovative environment-friendly action (eco-innovation) in accordance with the guidelines of the sustainable development strategy, contributing among other to sustainable regional development; points also to the significant potential of the SMEs for this kind of innovation;
Laba prakse un inovācijas politikas konsolidācija
Good practice and the consolidation of innovation policy
47. aicina Komisiju īstenot pasākumus, lai konsolidētu dalībvalstu pamatstratēģijas, kurās jāiekļauj reģionālās inovācijas stratēģijas, lai veicinātu inovāciju un apvienotu šīs stratēģijas kopējā un saskaņotā visas ES sistēmā;
Calls on the Commission to take steps to consolidate National Strategic Reference Frameworks, which should include Regional Innovation Strategies in order to bring innovation to the fore, and to bring them together in a common, coherent system for the whole EU;
49. aicina Komisiju partnerībā ar dalībvalstīm un reģionālajām un vietējām varas iestādēm izstrādāt vidusposma pārskatu par līdz šim īstenotās kohēzijas politikas ietekmi un par Kopienas stratēģiskajām pamatnostādnēm, lai novērtētu ES inovācijas politikas rezultātus reģionos;
Calls on the Commission to conduct, in partnership with Member States, regional and local authorities, a mid-term review of the effects of the cohesion policy conducted up to now and of the Community Strategic Guidelines in order to assess the progress made with EU innovation policy in the regions;
51. sagaida, ka šī rezolūcija apliecinās interesi, kāda pilsētām un reģioniem ir reģionālās izaugsmes un attīstības jomā, un ka tā veicinās debates par gada ziņojumu par dalībvalstu vajadzībām saistībā ar Lisabonas stratēģiju;
Hopes that the present resolution will demonstrate the interest which cities and regions have in regional development and growth and that it will make a contribution to the debate on the annual reporting of the Member States' demands in the Lisbon Strategy;
Eiropas Savienības reģionālajai politikai būtu jārisina divi pamatjautājumi, proti, Kopienas kohēzija un nepieciešamība pēc inovāciju veicinošas darbības.
European Union regional policy should address two fundamental issues, namely Community cohesion and the need for action to foster innovation.
Finanšu plānošanas periodā no 2007. līdz 2013. gadam tiks izmantoti Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Kohēzijas fonda un Eiropas Sociālā fonda līdzekļi saskaņā ar trīs pamatmērķiem — konverģenci, konkurētspēju un Eiropas teritoriālo sadarbību.
During the 2007-2013 financial perspective period, European Regional Development Fund, Cohesion Fund and European Social Fund resources will be used in pursuit of three fundamental goals, namely, convergence, competitiveness and European territorial cooperation.
Izmantojot šos līdzekļus, Kopienas reģionālā politika būtu jāvērš ne tikai uz atšķirību mazināšanu starp atsevišķiem ES reģioniem, bet arī uz Kopienas spēju palielināšanu, lai ieviestu inovācijas darbības visā tās teritorijā.
Through these funds, Community regional policy should be directed towards not just ironing out disparities among individual EU regions but also enhancing the Community's capacity to take innovative action in all areas.
Tādēļ nevajadzētu veltīgi izšķiest mūsu pilsoņu laiku, naudu un jaunrades spējas.
We should therefore not waste the time, money or creative abilities of our citizens.
Mums ir vajadzīga atbilstīga vide un izpratne par to, ka inovācija nav domāta tikai zinātniekiem, pētniekiem, izgudrotājiem, rūpniekiem, uzņēmējiem un politiķiem.
What we need is an appropriate environment and an understanding that innovation is not just for scientists, researchers, inventors, industrialist, businessmen and politicians.
Vietējo un reģionu kopienu pilsoņiem ir ļoti svarīgi saprast, ka inovācija ir domāta ikvienam un ka inovācija var uzlabot viņu dzīves apstākļus un dzīves kvalitāti.
It is essential for individuals in local and regional communities to feel that innovation is for everyone and can improve their living conditions and quality of life.
To nebūs viegli panākt, bet vai kāds jebkad ir teicis, ka mums būs jārisina tikai vienkārši jautājumi?
This will be difficult to achieve, but did anyone ever say that we would only have easy issues to deal with?
Tādēļ būtu nopietni jāuzsver, ka inovācijas veicināšana ir visas ES, atsevišķu dalībvalstu un visu reģionu pienākums.
It should therefore be firmly emphasised that pro-innovation action is an obligation for the EU as a whole, for individual Member States and for all the regions.
Tomēr būtu jāatzīmē, ka šobrīd pieejamais kopējais gada līdzekļu apjoms ES ir ne vairāk kā 1 % no Kopienas IKP.
It should be noted, however, that the overall annual amount currently available at EU level stands at no more than 1% of Community GDP.
Ja dalībvalstis neuzņemsies atbilstīgas saistības (kas, protams, nozīmē arī finansējuma piešķiršanu), inovācija nebūs nekas vairāk kā tikai labskanīgs sauklis (vārds, starp citu, skan līdzīgi visās ES oficiālajās valodās, jo vārds cēlies no latīņu valodas vārda innovation).
Unless an appropriate commitment (which must, of course, include funding) is forthcoming from the Member States, innovation will be no more than a nice-sounding slogan (which, incidentally, sounds much the same in all our languages, since it comes from the Latin innovatio ) .
Ir pēdējais laiks paziņojumus un apņemšanās īstenot praktiskā darbībā, jo inovācija nav pašmērķis.
It is high time for us to turn declarations and commitments into practical action, because innovation is not an end unto itself.
Inovācijai principā vajadzētu būt pamatā visām darbībām, kas veicina patiesu Kopienas kohēziju zinātnes, izglītības un pētniecības, celtniecības un tehnoloģijas, tieslietu un organizācijas, vadības un pārvaldes, ekonomikas un tirdzniecības, enerģētikas un vides jomā.
Innovation should, in principle, inform all activities contributing to genuine Community cohesion in the fields of science, education and research, construction and technology, law and organisation, management and administration, the economy and trade, energy and the environment.
Inovatīvi risinājumi ir nepieciešami arī sociālo un veselības aprūpes problēmu, kā arī tādu jautājumu risināšanā, kas attiecas uz piekļuvi kultūrai.
Innovative solutions are also needed for social and health-care problems as well as issues relating to access to culture.
Un katrs no iepriekš minētajiem jautājumiem ir risināms reģionu līmenī.
And each of the above aspects has a regional dimension.
Visu Kopienas, dalībvalstu un reģionu līmenī īstenoto pasākumu pamatā vajadzētu būt iedzīvotāju labklājībai.
The basis for all action taken at Community, Member State and regional level should be the general wellbeing of the population.
Tādēļ Kopienas rīcības galvenajam principam vajadzētu būt šādam: investēt cilvēkos, radīt atbilstīgu vidi viņu attīstībai, tajā skaitā, nodrošināt piekļuvi izglītībai, lai iedzīvotāji lietderīgi varētu izmantot savu intelektuālo potenciālu un jaunrades spējas.
Investing in people, creating an appropriate environment for their development, including by ensuring access to education, so as to be able to put to good use their intellectual potential and capacity for creative action, should therefore be a central tenet of Community action.
Turklāt mums jāizmanto tā pozitīvā pieredze, kas veidojusies Eiropas valstīs paaudžu gaitā.
We must, furthermore, tap the reservoir of positive experience that has existed for generations in the countries of Europe.
Tas ir galvenais Eiropas un mūsu veiksmes avots konkurētspējai pasaules līmenī.
This is the fundamental source of Europe's - of our - competitive success at world level.
Ir nepieciešams arī, lai liela daļa eiropiešu sāktu domāt tālejoši un novatoriski un īstenotu inovācijas darbības praksē.
What is also needed is for large numbers of Europeans to adopt a far-reaching, innovative mindset and to take practical innovative action.
Tas ir ļoti svarīgi, ņemot vērā to, ka demogrāfiskā situācija Eiropā kļūst satraucoša.
This is particularly important in view of the fact that the demographic situation in Europe is becoming alarming.
Pēc problēmu noskaidrošanas Eiropas Savienība Lisabonas stratēģijā noteica mērķi kļūt par konkurētspējīgāko tautsaimniecību pasaulē.
Having identified the challenges facing it, the Union set itself the goal, under the Lisbon Strategy, of becoming the world's most competitive economy.
Šis mērķis ir jāsasniedz, arī paaugstinot pētniecības un attīstības izdevumus līdz 3 % no IKP.
This is to be achieved, among other things, by increasing research and development (R&D) spending to 3% of GDP.
Tomēr tikai divas dalībvalstis — Zviedrija un Somija — ir sasniegušas šo līmeni.
However, only two Member States - Sweden and Finland - have as yet reached that level.
Turklāt starp reģioniem pastāv ievērojamas atšķirības pētniecības un attīstības izmaksu ziņā.
Furthermore, there are major differences between regions in terms of R&D spending levels.
Saskaņā ar statistiku 21 no 254 ES 25 dalībvalstu reģioniem ir sasniedzis mērķi.
According to the statistics available, 21 of the 254 EU-25 regions have hit the target.
Tādējādi, lai izpildītu jaunās kohēzijas politikas uzdevumus, Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanā aktīvāk jāiesaistās vietējām un reģionu kopienām.
So for the new cohesion policy objectives to be met, the regional and local levels need to be more actively involved in efforts to achieve the Lisbon Strategy goals.
Inovācijas veicināšanas politika ES, dalībvalstu vai reģionu līmenī jāskata, domājot par to, kas ir mainīga vide, t.i., jāņem vērā fakts, ka laikā, kad attīstāmies mēs, attīstās arī citi.
Pro-innovation policy, whether at EU, Member State or regional level, must be viewed in the light of what is a changing environment; i.e. proper account must be taken of the fact that others are developing at the same time as we are.
Tādēļ, ja mēs vēlamies būt labāki, mums jābūt konkurētspējīgākiem, izmantojot jaunas tehnoloģijas un metodes, jaunus celtniecības materiālus, jaunus produktus un pakalpojumus, jaunus enerģijas avotus un jaunus organizācijas, tiesiskos, finanšu un citus pasākumus.
So if we want to be better, we must be more competitive in terms of new technologies and methods, new construction materials, new products and services, new energy sources and new organisational, legal, financial and other arrangements.
Īsi sakot, jābūt konkurētspējīgākiem, izmantojot jaunus, radošus līdzekļus.
In short, in terms of new, attractive assets.
Eiropas Savienība ir viena no divām vadošajām tautsaimniecībām pasaulē.
The European Union is one of the world's two leading economies.
Visas Eiropas Savienības IKP ir ļoti tuvs ASV iekšzemes kopproduktam (12,5 triljoni dolāru saskaņā ar Pasaules Bankas datiem).
The GDP of the EU as a whole is extremely close to that of the United States (USD 12.5 trillion, according to World Bank figures).
Tomēr šobrīd ES atpaliek no saviem galvenajiem sāncenšiem attiecībā uz investīcijām tādā ekonomikā, kas balstīta uz zinātnes atziņām.
However, the EU is currently losing the race with its main rivals in terms of investment in a knowledge-based economy.
Mums uzmanīgi jāpavēro Ķīnas un Indijas pieeja šim jautājumam.
We need to take a good look at the approach that China and India are taking to this issue.
Saskaņā ar pieejamajiem datiem ES izdevumi pētniecībai ir 1,96 % no IKP salīdzinot ar 2,59 % ASV un 12 % Japānā.
According to the figures available, EU research spending stands at 1.96% of GDP, as against 2.59% for the United States and 12% for Japan.
Ja mums patiesi jāsasniedz Lisabonas stratēģijas mērķi (precizēti 2005. gada jūlijā), ir jāizstrādā visaptveroša pieeja šim jautājumam, kas jāiekļauj jaunajā reģionālajā politikā.
If we really are to meet the Lisbon Strategy goals (as updated in July 2005), we need to adopt a comprehensive approach to this issue, including in the new regional policy.
Paziņojumā noteikti 10 pasākumi, kas ir īpaši svarīgi, lai īstenotu Lisabonas stratēģiju izaugsmes un nodarbinātības jomā.
The communication sets out 10 actions that are of particularly high priority for the Lisbon Strategy for Growth and Jobs.
Ir vērts citēt šādas rindas: „Galvenā atbildība par jauninājumu veicināšanu nereti ir reģionu līmenī.
It is worth quoting the following excerpt: 'The main competence to foster innovation often lies at regional level.
Tāpēc reģioniem būtu jāiesaistās valstu reformu programmu sagatavošanā un īstenošanā, arī izstrādājot pašiem savas reģionālās inovācijas stratēģijas.
Regions should therefore be involved in the preparation and implementation of the National Reform Programmes, including by developing their own regional innovation strategies.
Jāveic papildu pasākumi, lai atvieglotu politikas apguvi un labas prakses izplatīšanu aiz robežām.”
Additional efforts need to be undertaken to facilitate policy learning and the diffusion of good practice across borders'.
Tādēļ Eiropas inovācijas veicināšanas plānā ir jāiekļauj arī reģioni.
The road map for a more innovative Europe must therefore also cover the regions.
Ja iespējams, „uzņēmējdarbības sargeņģeļiem” būtu jāpalīdz palielināt vietējā un reģionu līmenī īstenotās politikas inovatīvā ietekme.
And, wherever possible, business angels' activities should help to enhance the pro-innovation impact of policy conducted at local and regional level.
Šajā ziņojumā ir mēģināts atspoguļot visas iespējamās savstarpējās saiknes starp Kopienas reģionālo politiku un Kopienas inovācijas potenciālu.
In this report, every attempt has been made to take account of the broadest possible range of mutual links between Community regional policy and the Community's innovation potential.
Tādēļ ņemti vērā daudzi dokumenti un Komisijas un Reģionu komitejas pārstāvju atzinumi.
A large number of source materials and opinions of Commission and Committee of the Regions representatives has therefore been taken into account.
Jāatzīmē, ka saistībā ar šo jautājumu ir izteikti daudzi dažādi viedokļi.
It should be noted that a fairly wide range of views have been expressed on the matter.
Piemērs ir deviņu punktu Inovation manifesto , ko neatkarīgais ziņu dienests „Science Business” publicēja 2006. gada novembra numurā.
One example is the nine-point 'Innovation Manifesto' focusing on relations between industry and academia that was published by the Science Business independent news service in November 2006.
Budžeta komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Reģionālās attīstības komiteju rezolūcijas priekšlikumā, ko tā pieņems, iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Budgets calls on the Committee on Regional Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
3. pauž bažas par to, ka pētniecībai un attīstībai paredzētās apropriācijas nav pietiekamas, lai apmierinātu Eiropas Savienības faktiskās vajadzības konkurētspējas nodrošināšanas jomā;
Expresses concern at the fact that although the European Union authorities recognise the crucial importance of promoting innovation, the appropriations allocated to research and development are insufficient to meet the real needs of the Union and thereby ensure its competitiveness;
7. atzīst, ka reģionālā līmenī jāizveido inovāciju centri un zonas un ar tīklu palīdzību tie jāsavieno ar citu reģionu, dalībvalstu vai trešo valstu atbilstīgajām struktūrām.
Recognises the need to create regional innovation poles and areas and to link these via networks to corresponding structures in other regions and Member States or third countries.
Turpmākais reģionālās politikas devums Eiropas Savienības inovācijas iespējām
The contribution of the future regional policy to the innovative capacity of the European Union
par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
on the discharge for the implementation of the budget of the European Centre for the Development of Vocational Training for the financial year 2005
EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS.............................................7
MOTION FOR A EUROPEAN PARLIAMENT RESOLUTION...........................................7
Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinums ...............................12
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs ..............12
– ņemot vērā Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2005. finanšu gada galīgos pārskatus
– having regard to the final annual accounts of the European Centre for the Development of Vocational Training for the financial year 2005
– ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2005. finanšu gada galīgajiem pārskatiem ar centra atbildēm
– having regard to the Court of Auditors' report on the final annual accounts of the European Centre for the Development of Vocational Training for the financial year 2005, together with the Centre's replies
– ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. februāra ieteikumu (5711/2007 – C6-0080/2007 ),
– having regard to the Council's recommendation of 27 February 2007 (5711/2007 - C6-0080/2007 ),
OV L 39, 13.2.1975., 1. lpp.
OJ L 39, 13.2.1975, p.1.
– ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam
– having regard to Commission Regulation (EC, Euratom) No 2343/2002 of 19 November 2002 on the framework Financial Regulation for the bodies referred to in Article 185 of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002
– ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu ( A6-0097/2007 ),
– having regard to the Report of the Committee on Budgetary Control and the opinion of the Committee on Employment and Social Affairs ( A6-0097/2007 ),
3. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un rezolūciju, kura ir tā neatņemama daļa, Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī” (L sērijā).
Instructs its President to forward this decision and the resolution that forms an integral part of it to the director of the European Centre for the Development of Vocational Training, the Council, the Commission and the Court of Auditors, and to arrange for their publication in the Official Journal of the European Union (L series).
par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra kontu slēgšanu attiecībā uz 2005. finanšu gadu
on closing the accounts of the European Centre for the Development of Vocational Training for the financial year 2005
Ieņēmumu un izdevumu pārskats par 2004. un 2005. finanšu gadu (EUR 1000)
Revenue and expenditure account for the financial years 2004 and 2005 (in EUR 1000)
Piešķirtie ieņēmumi
Assigned revenue
Budžeta izdevumi finanšu gadā
Budgetary expenditure for the financial year
Personāls - budžeta I sadaļa
Staff - Title 1 of the budget
Administrācija - budžeta II sadaļa
Administration - Title II of the budget
Pamatdarbības - budžeta III sadaļa (izņemot piešķirtos ieņēmumus)
Operating activities - Title III of the budget (except for assigned revenue)
Maksājumu apropriāciju maksājumi finanšu gadam
Payments against payment appropriations for the financial year
Nenokārtoto saistību maksājumi, stāvoklis 2003. gada 31. decembrī
Payments against outstanding commitments at 31.12.2003
Piešķirtie ieņēmumi ( PHARE un trešās valstis)
Assigned revenue (PHARE and third countries)
Finanšu gada rezultāts (a – b)
Outturn for the financial year (a-b)
Atlikums, kas pārnests no iepriekšējā finanšu gada
Balance carried over from the previous financial year
Pārnestās un anulētās N-1 apropriācijas (I un II sadaļa kopā)
N-1 appropriations carried over and cancelled (Title I and II non-differentiated
Anulētās apropriācijas, kas pārnestas no piešķirtajiem ieņēmumiem (3. sadaļas nediferencētas apropriācijas)
Cancelled appropriation carried over from assigned revenue (non differentiated appropriation title 3)
III sadaļas N-1 pārnesuma izlīdzināšana, pārejot uz diferencētām apropriācijām
Neutralisation of N-1 carry-over for Title Ill connected with changeover to
Neizmantotās summas, kas pieejamas izmantošanai no iepriekšējā gada
Sums for re-use from the previous financial year not used
Kompensācijas maksājumi Komisijai
Refunds to the Commission
Maiņas kursa atšķirības
Exchange-rate differences
ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
with observations forming an integral part of the decision on the discharge for the implementation of the budget of the European Centre for the Development of Vocational Training for the financial year 2005
– ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam
– having regard to the Commission Regulation (EC, Euratom) No 2343/2002 of 19 November 2002 on the framework Financial Regulation for the bodies referred to in Article 185 of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002
A. tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka gada pārskati par finanšu gadu, kas beidzās 2005. gada 31. decembrī, ir ticami un ka notikušie darījumi kopumā ir likumīgi un pareizi;
A. whereas the Court of Auditors stated that it obtained reasonable assurance that the annual accounts for the financial year ended 31 December 2005 were reliable, and the underlying transactions, subject to the reservation, were legal and regular,