natgillin/translations-raw huggingface dataset:
63. mudina valstu valdības īstenot i2010 iniciatīvas un programmas valsts pārvaldes iestāžu reformā, lai nodrošinātu labākus, efektīvākus un vieglāk pieejamus pakalpojumus maziem un vidējiem uzņēmumiem, kā arī iedzīvotājiem;
Urges national governments to implement i2010 initiatives and programmes in the reform of their public administration in order to provide better, more efficient and more easily accessible services for their SMEs, as well as their citizens;
65. atgādina, ka līdzdalības veicināšanai nepieciešami ieguldījumi to prasmju apgūšanai, kas vajadzīgas informācijas sabiedrības darbībā; prasa veikt īpašus pasākumus IKT prasmju pilnveidošanai un pieprasa, lai tiktu paaugstināta iedzīvotāju izpratne par jaunajām iespējām, ko piedāvā IKT, šim nolūkam izmantojot arī tradicionālos komunikāciju kanālus, parādot tiešsaistes pārvaldes priekšrocības un tādējādi veicinot arī jaunu pakalpojumu izmantošanu;
Recalls that, in the promotion of participation, investment also needs to be made in those skills which Europeans need in order to function in the information society; demands specific activities for the development on ICT skills, and calls for citizens’ awareness of the new opportunities offered by ICT to be raised via traditional channels of communication too, setting out the advantages of online administration and thereby also encouraging the utilisation of new services;
67. uzsver specializētas izglītības lielo nozīmi informācijas un komunikāciju tehnoloģiju jomā (IKT) gan skolā, gan mūžizglītības kontekstā un it īpaši sievietēm, nodrošinot, ka cilvēki tiek regulāri apmācīti un ka viņi ir spējīgi izmantot modernās tehnoloģijas profesionālām un personīgām vajadzībām; tāpēc aicina Komisiju, dalībvalstis, kā arī ieinteresētās puses veicināt tādas iniciatīvas kā labākās prakses noteikšana un dzimumu līdztiesības aspektu analīzes integrēšana IKT jomas apmācībā politikas veidotājiem, lai palielinātu to sieviešu skaitu, kas strādā IKT jomā visos līmeņos;
Stresses the major role of specialised education in ICT, both at school and in the context of lifelong education in particular for women, ensuring that people are kept up to date and able to make use of modern technologies for their professional and personal needs; notes also that, at all levels, a very small proportion of the training and study places in the ICT field are occupied by women; calls, therefore, on the Commission, Member States as well as stakeholders to promote initiatives, including establishing best practices and integrating gender analysis into ICT-related training efforts for policy makers, in order to increase the number of women in ICT-related careers at all levels;
73. uzsver lielo nozīmi, kāda ir privātuma aizsardzībai un informācijas drošībai informācijas sabiedrībā; atgādina, ka tiesību aktiem jāgarantē pilsoņu un uzņēmumu uzticēšanās digitālam saturam un sakariem;
Stresses the importance of the protection of privacy and information security in the ubiquitous information society; recalls that legislation must guarantee the confidence of citizens and business in digital content and communications;
79. uzskata, ka pašreizējās debates par Eiropas Savienības nākotni ir ļoti laba iespēja pārrunāt organizatoriskos jautājumus, lai konsolidētu un precizētu Eiropas iestāžu modeli, un pirmām kārtām iestādēm, it īpaši Komisijai, paust interesi par plašākiem demokrātijas jautājumiem un pilsoņu problēmām; atzinīgi vērtē pārdomu laika doto iespēju Eiropas iestādēm pieņemt tiesību aktus tā, lai tie atbilstu plašākām sabiedrības interesēm un lai šīs intereses būtu labāk atspoguļotas attiecīgajās politikās;
Takes the view that the current debate on the future of the Union provides a very good opportunity to discuss institutional matters with a view to consolidating and clarifying the European institutional model and above all for the institutions, especially the Commission, to manifest their interest in the wider issues of democracy and in the concerns of citizens; Welcomes the opportunity which this reflection period offers the European institutions to legislate in such a way as to meet the wider concerns of the public and to reflect them in their policies;
83. aicina Komisiju sadarbībā ar topošo Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu analizēt acquis communautaire saistībā ar informācijas sabiedrības jautājumiem un īpaši attiecībā uz dzimumu līdztiesību;
Calls on the Commission to conduct, in conjunction with the future European Institute for Gender Equality, an analysis of the acquis communautaire , insofar as it relates to the information society, and in particular from a gender perspective;
88. aicina Komisiju un dalībvalstis rīkoties, lai jo īpaši nodrošinātu kredītu pieejamību un veicinātu lielāku sieviešu līdzdalību un nodarbinātību augstākajā IKT nozares līmenī, kas pieņem lēmumus, lai sievietes uzņēmējas, tostarp arī mazo un mikrouzņēmumu īpašnieces varētu izmantot tās iespējas, ko sniedz IKT;
Calls on the Commission and the Member States to take steps, in particular by providing access to credit, and by promoting and recruiting more women at decision-making level in the ICT sector, in order to ensure that female entrepreneurs, including owners of small and micro-enterprises, can take advantage of ICT opportunities;
Kultūras un izglītības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Culture and Education calls on the Committee on Industry, Research and Energy, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
3. uzsver digitālās konverģences nozīmi un aicina novērst valstu ekonomiskās, sociālās un kultūras attīstības šķēršļus, kā tika noteikts Pasaules informācijas sabiedrības sammitā (2005. gada 18. novembra Tunisas saistības);
Stresses the importance of digital convergence and advocates the removal of obstacles to the economic, social and cultural development of individual States, an objective formulated at the World Summit on the Information Society (Tunis Commitment, 18 November 2005);
6. uzskata, ka pašreizējās debates par Eiropas Savienības nākotni ir ļoti laba iespēja pārrunāt organizatoriskos jautājumus, lai konsolidētu un precizētu Eiropas iestāžu modeli, un pirmām kārtām iestādēm, it īpaši Komisijai, paust interesi par plašākiem demokrātijas jautājumiem un pilsoņu problēmām;
Takes the view that the current debate on the future of the Union provides a very good opportunity to discuss institutional matters with a view to consolidating and clarifying the European institutional model and above all for the institutions, especially the Commission, to manifest their interest in the wider issues of democracy and in the concerns of citizens;
8. atzīmē, ka pāreja no analogās uz ciparu sistēmu veicina informācijas pārnešanas formu dažādību un tāpēc tā jāveic, izmantojot saskaņotu politiku un atbilstīgu tiesisku regulējumu, lai izvairītos no vienveidīguma, ko var radīt mediju koncentrācija;
Notes that, since the switchover from analogue to digital encourages a proliferation of forms of delivery, it should take place using coordinated policies and an appropriate legal framework so as to counteract the uniformity which could result from media concentration;
10. konstatē, ka hartā jāiekļauj arī visu pilsoņu tiesības spēt saprast attiecīgās administrācijas un sazināties ar tām, un tādējādi līdzvērtīgi piedalīties lēmumu pieņemšanā un politikas izstrādē; uzskata, ka racionalizācija, pārveidošana, pārredzamība un sabiedrisko pakalpojumu pieejamība ir priekšnosacījumi pilsoņu līdzdalības veicināšanai;
States that the Charter should also include rights for all citizens to be able to understand and interact with the administrations involved and therefore to participate equally in decision-making and policy-making processes; considers that rationalisation, re-engineering, transparency and access of and to public services are fundamental prerequisites for the development of a participative citizenship;
14. uzsver, ka satura izstrāde, kurā tiek ņemta vērā kultūras un valodu dažādība, ir iespēja veicināt jaunas prasmes un veidot darbavietas, it īpaši dizaina un radošajās nozarēs visās 25 dalībvalstīs, un ka šīm jaunajām nodarbēm jāattīstās saskaņotā reglamentējošā vidē, kas tām garantē ekonomisko drošību un tiesisko noteiktību;
Stresses that the production of content which respects cultural and linguistic diversity presents an opportunity to encourage new skills and new jobs, particularly in the design and creation sectors, throughout the 25 Member States, and that these new occupations should be able to develop within a harmonised regulatory framework which guarantees them economic security and legal certainty;
17. uzskata, ka sabiedrisko pakalpojumu nodrošināšanai informācijas sabiedrībā ir skaidri jāatspoguļo individuālo lietotāju un grupu arvien specifiskākas vajadzības, un tāpēc nozarei, kas tos nodrošina, adekvāti jāreaģē, lai pakalpojumi būtu efektīvi un atbilstoši pielāgoti;
Believes that public service delivery in the Information Society should clearly reflect the increasingly sophisticated needs of individual users and groups and therefore be based on an adequate response by the supplying industry to such needs with a view to effective and customised service design;
20. norāda, cik nozīmīgi ir radīt piemērotu vidi maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas ir Eiropas ekonomikas mugurkauls, lai tiem ļautu izmantot visu jauninājumu un jaunrades potenciālu;
Points to the importance of creating an appropriate environment for small and medium enterprises, the backbone of the European economy, to enable them to exploit their full potential of innovation and creativity;
Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai
European Information Society for growth and employment
Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteju rezolūcijas priekšlikumā, ko tā pieņems, iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Women’s Rights and Gender Equality calls on the Committee on Industry, Research and Energy, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
3. uzskata, ka potenciālais sociālās atstumtības risks, ko izraisītu nespēja lietot jaunās tehnoloģijas un informācijas tehnoloģijas, kas pazīstams kā digitālais analfabētisms, it īpaši apdraud sievietes, un var kļūt par šķērsli Lisabonas mērķu sasniegšanai;
Considers that the emerging risk of social exclusion owing to the inability to use the new technologies and information technologies, known as digital illiteracy, affects women disproportionately and may constitute an impediment to achieving the Lisbon objectives;
12. atzīmē, ka lai sasniegtu Lisabonas mērķus, ES, dalībvalstīm un uzņēmējiem IKT jomā ir jāizmanto pieejamais sieviešu darbaspēks, nepieļaujot diskrimināciju vecuma vai dzimuma dēļ;
Points out that in order to achieve the Lisbon objectives, the EU, the Member States and businesses need to make use of the available female workforce in the field of ICTs without discrimination on the basis of age or gender;
16. atzīmē, ka sabiedrības novecošanas dēļ un saskaņā ar Eiropas sociālā modeļa principu „Izstrāde visiem” produktu izstrādes laikā ir būtiski izvēlēties tādus risinājumus tehnoloģiskā, pakalpojumu un vides ziņā, no kuriem ikviens gūst labumu.
Notes that, owing to the ageing of the population and in accordance with the principle of the European social model, ‘Design for All’, it is essential to choose solutions benefiting everyone in terms of technology, services and the environment during the design of products.
Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai
European information society for growth and employment
Komiteja, kurai lūgts iesniegt atzinumu Datums, kad paziņoja plenārsēdē
Opinion by Date announced in plenary
Ciešāka sadarbība – plenārsēdē paziņotais laiks
Enhanced cooperation – date announced in plenary
Aizstājēji (178. panta 2. punkts, kas bija klāt galīgajā balsojumā
Substitute(s) under Rule 178(2) present for the final vote
Ekonomikas un monetārā komitejaS ATZINUMS
OPINION OF THE COMMITTEE ON ECONOMIC AND MONETARY AFFAIRS
7. atgādina, ka i2010 informācijas sabiedrības stratēģijas mērķu, kā arī Lisabonas programmas mērķu īstenošanai vajadzīgs, lai šie mērķi būtu adekvāti atspoguļoti ES finanšu plānā 2007.–2013. gadam;
Recalls that the i2010 objectives for the information society as well as the Lisbon Agenda goals require that such objectives will be adequately reflected in the EU’s financial perspectives for 2007-2013;
9. mudina valstu valdības īstenot i2010 iniciatīvas un programmas valsts pārvaldes iestāžu reformā, lai nodrošinātu labākus, efektīvākus un vieglāk pieejamus pakalpojumus maziem un vidējiem uzņēmumiem, kā arī iedzīvotājiem;
Urges national governments to implement i2010 initiatives and programmes in the reform of their public administration in order to provide better, more efficient and more easily accessible services for their SMEs, as well as their citizens;
Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai
A European Information Society for growth and employment
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( KOM(2005)0499 )
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2005)0499 )
– ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu ( C6‑0354/2005 ),
– having regard to Article 37 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0354/2005 ),
– ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu ( A6‑0037/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Fisheries ( A6‑0037/2006 ),
(1a) Ar Komisijas 2005. gada 3. augusta Regulu (EK) Nr. 1281/2005 par zvejas licenču pārzināšanu un tajās ietveramo informācijas minimumu* groza Kopienas tiesību aktu noteikumus, ko piemēro zvejas licencēm, lai pielāgotu minimālās informācijas prasības un precizētu zvejas licenču nozīmi flotes jaudas pārvaldībā.
(1a) Commission Regulation (EC) No 1281/2005 of 3 August 2005 on the management of fishing licences and the minimal information to be contained therein* modifies the provisions of Community law applying to fishing licences in order to adapt the minimum information requirements and to clarify the role of the fishing license in the management of fleet capacity.
Zvejas licencēs iekļauto minimālo informāciju vajadzēja grozīt, lai to saskaņotu ar regulā izmantoto informāciju un terminoloģiju, kas attiecas uz Kopienas zvejas flotes reģistru (Padomes Regula Nr. 26/2004).
The minimal information contained in the fishing licenses had to be modified in order to harmonise it with the information and the terminology used in the regulation concerning the Community Fishing Fleet Register (Council Regulation 26/2004).
Zvejas licences jēdzienu vajadzēja precizēt, lai skaidri definētu zvejas licences kā flotes pārvaldības instrumenta nozīmi.
The concept of a fishing licence had to be clarified in order to precisely define its role as a fleet management tool.
Iepriekšējā tiesiskajā regulējumā šī nozīme bija netieši norādīta, bet nebija skaidri formulēta.
This role was implicit in the previous legal framework, but it was not clearly formulated.
(1b) Daudzu zivju krājumi Kopienas ūdeņos turpina samazināties, tāpēc ir nepieciešams uzlabot un paplašināt pasākumus zivsaimniecības resursu saglabāšanai; šajā ziņā zvejas licences nodrošina elastīgu un lietderīgu pārvaldības paņēmienu.
(1b) A number of stocks in Community waters have continued to decline and it is consequently necessary to improve and extend existing conservation measures; in this respect fishing licences provide a flexible and useful management tool.
Zivju krājumu saglabāšana noturīgā līmenī ir būtisks jautājums un pasākumu paplašināšana resursu saglabāšanā ir ļoti svarīga, ņemot vērā faktu, ka daudzu zivju krājumi samazinās.
To keep the stocks at sustainable levels is a fundamental issue, and the extension of existing conservation measures is of vital interest in view on the fact that a number of stocks are declining.
1.c apsvērums (jauns)
Recital 1 c (new)
(1c) Mērķis būtu nodrošināt ūdeņu dzīvo resursu racionālu un atbildīgu izmantošanu, vienlaikus apzinoties zivsaimniecības nozares intereses ilgtermiņa attīstībā, kā arī ekonomiskos un sociālos nosacījumus un patērētāju intereses, ņemot vērā bioloģisko vajadzību pienācīgi saudzēt jūras ekosistēmu.
(1c) The objective should be to provide for rational and responsible exploitation of living aquatic resources, while recognising the interest of the fisheries sector in its long-term development and its economic and social conditions and the interest of consumers, taking into account the biological constraints with due respect for the marine eco-system.
1.d apsvērums (jauns)
Recital 1 d (new)
(1d) Lēmumiem par zivsaimniecības resursu saglabāšanu ir nozīmīga ietekme uz to reģionu ekonomisko un sociālo attīstību dalībvalstīs, kur zivsaimniecība ir svarīga nozare.
(1d) Conservation decisions have important effects on the economic and social development of those regions of the Member States where fishing is an important industry.
Atrast līdzsvaru starp jūras ekosistēmu ekoloģisko stabilitāti un zivsaimniecības sektora sociālekonomisko attīstību ir ļoti svarīgi.
It is high priority to find a balance between environmentally sustainable marine eco-systems and the socio-economic development of the fishery sector.
Pēc Kopējās zivsaimniecības politikas reformas pieņemšanas ar Padomes Regulu Nr. 2371/2002 bija nepieciešams piemērot iepriekšējo regulu par zvejas licencēm (Padomes Regula Nr. 3690/93), ko saskaņā ar jauno tiesisko regulējumu Komisija var veikt, izmantojot 22. panta 3. punktu.
Following the reform of the Common Fisheries Policy adopted by means of Council Regulation 2371/2002 it was necessary to adapt the old regulation on the fishing licences (Council Regulation 3690/93), which under the new legal framework, the Commission is able to do by means of Article 22(3).
Zvejas licences ir atbilstošs zvejas flotes pārvaldības paņēmiens, īpaši attiecībā uz zvejas jaudas ierobežojumiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 2371/2002 12. pantā un 13. pantā un Padomes 2004. gada 30. marta Regulā (EK) Nr. 639/2004 par Kopienas attālākajos reģionos reģistrēto zvejas flotu pārvaldību.
Fishing licences constitute a relevant fleet management tool, in particular concerning the capacity limitations as laid down in Articles 12 and 13 of Regulation (EC) No 2371/2002 and in Council Regulation (EC) No 639/2004 of 30 March 2004 on the management of fishing fleets registered in the Community outermost regions.
Pieņemt jauno regulu Komisiju rosināja divi iemesli:
There were two reasons that moved the Commission to adopt this new regulation:
a) zvejas licencēs iekļauto minimālo informāciju vajadzēja grozīt, lai to saskaņotu ar regulā izmantoto informāciju un terminoloģiju, kas attiecas uz Kopienas zvejas flotes reģistru (Padomes Regula Nr. 26/2004),
a) First, the minimal information contained in the fishing licences had to be modified in order to harmonise it with the information and the terminology used in the regulation concerning the Community Fishing Fleet Register (Council Regulation 26/2004).
b) zvejas licences jēdzienu vajadzēja precizēt, lai skaidri definētu zvejas licences kā flotes pārvaldības paņēmiena nozīmi.
b) Secondly, the concept of a fishing licence had to be clarified in order to precisely define its role as a fleet management tool.
Patiesībā licence ir ne vien dokuments, kas apliecina, ka kuģa īpašniekam ir tiesības izmantot attiecīgo kuģi zvejai, bet arī norāda zvejas jaudu, t.i., zvejas licences īpašniekam ir tiesības izmantot zvejai kuģi ar noteiktu zvejas jaudu.
In fact, the licence is not only a document that proves that a vessel owner operating with a particular vessel has the right to exert fishing, but is also the expression of a capacity 'right', i.e. the right that the licence holder has to use a vessel of a certain capacity to fish.
Nepieciešamība precīzi ierobežot zvejas jaudu izrietēja no Kopienas tiesību akta, kurā aizliedz aizvietot zvejas jaudu kuģim, kurš izslēgts no flotes, kura saņem valsts atbalstu, (Padomes Regulas Nr. 2371/2002 11. panta 2. punkts).
The need to precisely delimit this concept arose from the provisions of Community law that forbid replacing the capacity of a vessel scrapped with public aid (Article 11(2) of Council Regulation 2371/2002).
Pirms 2002. gada līdzīgi noteikumi bija Zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumentā.
Similar provisions existed before 2002 in the FIFG regulation.
Tas ir iemesls, kāpēc regulā par zvejas licencēm dalībvalstīm ir noteiktas saistības neizsniegt tādas zvejas licences, kuru kopējā zvejas jauda pārsniegtu zvejas jaudas ierobežojumu, kas noteikts zvejas flotes pārvaldības noteikumos.
This is why the new licence regulation obliges Member States not to issue fishing licences whose aggregated capacity would exceed the capacity ceilings established by the fleet management provisions.
Priekšlikums Padomes Regulai par zvejas licencēm saņēma labvēlīgu Zivsaimniecības komitejas atzinumu 2005. gada 6. jūlijā, priekšlikumu pieņēma un tam jāstājas spēkā dienā, kad atceļ Padomes Regulu 3690/93.
A proposal for a Commission Regulation on this subject has received a favourable opinion in the Committee on Fisheries and Aquaculture on 6 July 2005 and has been adopted and shall apply from the date of repeal of Council Regulation 3690/93.
Tāpēc referents ir par Komisijas priekšlikumu, jo regulu ir nepieciešams nekavējoties atcelt.
The rapporteur is therefore in favour of the Commissions proposal that it is necessary to repeal the regulation without delay.
Referents īpaši vēlas uzvērt to, ka daudzu zivju krājumi Kopienas ūdeņos turpina samazināties, tāpēc ir nepieciešams uzlabot un paplašināt pasākumus zivsaimniecības resursu saglabāšanai.
The rapporteur especially wants to underline that a number of stocks in the Community waters have continued to decline and it is consequently necessary to improve and extend existing conservation measures.
Mērķis būtu nodrošināt ūdeņu dzīvo resursu racionālu un atbildīgu izmantošanu, vienlaikus apzinoties zivsaimniecības nozares intereses ilgtermiņa attīstībā, kā arī ekonomiskos un sociālos nosacījumus un patērētāju intereses, ņemot vērā bioloģisko vajadzību pienācīgi saudzēt jūras ekosistēmu.
The objective should be to provide for rational and responsible exploitation of living aquatic resources of aquaculture, while recognising the interest of the fisheries sector in its long-term development and its economic and social conditions and the interest of consumers taking into account the biological constraints with due respect for the marine eco-system.
Lēmumiem par zivsaimniecības resursu saglabāšanu ir nozīmīga ietekme uz to reģionu ekonomisko un sociālo attīstību dalībvalstīs, kur zivsaimniecība ir svarīga nozare.
Conservation decisions have important effects on the economic and social development of those regions of the Member States where fishing is an important industry.
Priekšlikums Padomes regulai, ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 3690/93, ar ko izveido Kopienas sistēmu, kura paredz noteikumus par informācijas minimumu, kas iekļaujama zvejas licencēs
Proposal for a Council regulation repealing Regulation (EC) No 3690/93 establishing a Community system laying down rules for the minimum information to be contained in fishing licences
Komiteja(-s), kurai(-ām) ir lūgts sniegt atzinumu
Committee(s) asked for opinion(s) Date announced in plenary
par priekšlikumu Padomes lēmumam par Eiropas Kopienas un Dānijas Karalistes nolīguma noslēgšanu, ar ko uz Dāniju attiecina noteikumus Padomes Regulā (EK) Nr. 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās
on the proposal for a Council decision concerning the conclusions of the Agreement between the European Community and the Kingdom of Denmark extending to Denmark the provisions of Council Regulation (EC) No 44/2001 on jurisdiction and the recognition and enforcement of judgments in civil and commercial matters
– ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam ( KOM(2005)0145 )
– having regard to the proposal for a Council decision ( COM(2005)0145 )