natgillin/translations-raw huggingface dataset:
73. aicina Komisiju koncentrēties uz Barselonas protokola pilnīgu īstenošanu attiecībā uz jūras piesārņojumu no sauszemes avotiem visās Vidusjūras valstīs, īpaši – pastiprināti finansējot Vidusjūras Vides tehniskā atbalsta programmu ( METAP );
Calls on the Commission to concentrate on the full implementation of the Barcelona Protocol on land-based sources of maritime pollution by all Mediterranean countries, especially through increased financing for the Mediterranean Environmental Technical Assistance Program (METAP);
81. aicina Komisiju, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm un privāto sektoru, uzsākt ad hoc atbalsta programmas šo valstu konkurētspējas paaugstināšanai tekstilrūpniecības nozarē un nostiprināt tradicionālo saikni ar Kopienas ražotājiem;
Calls on the Commission, in close cooperation with Member States and the private sector, to initiate ad hoc assistance programmes to improve the competitiveness of these countries' textile industries and enhance their traditional links with Community manufacturers;
83. atbalsta Eiropas un Vidusjūras ražošanas zonas izveidi, jo tas ir vienīgais līdzeklis, kas ļautu Vidusjūras dienvidu un arī ziemeļu apgabalos konkurēt ar spējīgākiem reģiona uzņēmumiem un nodrošinātu rūpnieciskās ražošanas un nodarbinātības saglabāšanu; uzskata, ka šā mērķa sasniegšanai ir nepieciešams piešķirt īpašus Eiropas līdzekļus, lai atbalstītu pētniecības, inovāciju vai sadarbības programmas;
Supports the establishment of a Euro-Mediterranean production area as the only means of enabling not only the southern, but also the northern Mediterranean to face the challenge of competing regional blocks and ensure that industrial output and employment can be maintained; considers that it is necessary to allocate specific European funds to support programmes of research, innovation or cooperation with that end in view;
85. atzīmē, ka grūtības piekļūt finansējumam un dažu finanšu instrumentu nepiemērotība joprojām ir liels šķērslis mazajiem un vidējiem uzņēmumiem šajā nozarē; aicina Komisiju sniegt priekšlikumus par līdzekļiem šo trūkumu novēršanai, kā arī ierosināt veicināšanas pasākumus, kuru mērķis ir noturēt ražošanas ķēdes daļu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstīs;
Notes that the difficulty of gaining access to financing and the unsuitable nature of certain financial instruments are still considerable hurdles to overcome for SMEs in the sector; calls on the Commission to propose means of remedying these deficiencies and incentive measures aimed at retaining part of the production chain in the countries of the Euro-Mediterranean area;
Zinātne un tehnoloģija
Science and technology
89. aicina Komisiju sniegt atbalstu Euromesco universitāšu tīklam, palīdzēt nodrošināt to, lai partnerība starp universitātēm, pētniecības centriem, laboratorijām un medicīnas skolām tiktu veidota uz institucionāla pamata, kā arī veicināt pētniecības darbinieku, skolotāju, šo iestāžu doktorandu mobilitāti un stiprināt kopīgās pētniecības programmas;
Calls on the Commission to support the Euromesco inter-university network, to help ensure that partnerships between universities, research centres, laboratories and medical schools are established on an institutional basis and to promote the mobility of research workers, teachers and postgraduate students from these institutions and the strengthening of joint research programmes;
91. uzsver profesionālās izglītības lomu, jo tā ir ļoti svarīga, lai nodrošinātu uzņēmumu attīstību; uzskata, ka profesionālās izglītības nozīme ir jāapliecina, izveidojot programmas, kas atbilst uzņēmumu konstatēto problēmu risināšanai un prasību apmierināšanai;
Stresses the importance of vocational training, which plays a crucial role in firms' development; considers that the importance of vocational training should be reflected by the introduction of programmes geared towards the problems and requirements encountered and identified by firms;
Noslēguma apsvērumi
Concluding considerations
99. joprojām raizējas par to, ka nav skaidri izstrādāta ES Vidusjūras reģiona politika un šā reģiona attīstības un stabilizācijas stratēģiskais redzējums; uzsver, ka Eiropas un Vidusjūras reģiona integrācijai atkal ir jākļūst par ES darba plāna prioritāti;
Continues to be concerned by the lack of a clear definition of the EU's Mediterranean policy and of a long-term strategic vision for the region's development and stabilisation; stresses the need for the process of Euro-Mediterranean integration to become, once again, a political priority on the EU agenda;
1995. gadā Barselonas sammits, kurā tikās ES dalībvalstis un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis, ļāva izveidot jaunu un ļoti ambiciozu pamatu sadarbībai starp abiem Vidusjūras krastiem.
In 1995 the Barcelona Summit, encompassing the EU Member States and the SEMCs, led to the creation of a new and very ambitious framework for cooperation between the two shores of the Mediterranean.
Šajā ziņojumā tiks analizēti saimnieciskie rezultāti, kas, lai pilnībā īstenotu Barselonas Deklarācijas mērķus, gūti vairāk nekā desmit sadarbības gados, un ir izvirzīti daži ierosinājumi par savstarpēji izdevīgas Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona brīvās tirdzniecības zonas (BTZ) izveidi.
This report analyses the economic results of more than 10 years' cooperation aimed at the effective achievement of the objectives of the Barcelona Declaration, and puts forward several suggestions concerning the creation of a mutually beneficial Euro-Mediterranean FTA.
Politiskais un institucionālais konteksts
Political and institutional introduction
Barselonas Deklarācijai bija trīs galvenie mērķi: pastiprinot politisko un drošības dialogu, izveidot kopēju miera un stabilitātes zonu, cita starpā stiprinot ekonomikas un finansiālās partnerattiecības un pakāpeniski radot BTZ, izveidot kopēju labklājības telpu un, visbeidzot, attīstīt sadarbību sociālajā, kultūras un humānajā jomā, lai šajā telpā veicinātu dialogu starp kultūrām.
The Barcelona Declaration set out three main objectives: the establishment of a common area of peace and stability by enhancing the political and security dialogue, the creation of an area of shared prosperity, inter alia through an economic and financial partnership and the gradual establishment of a FTA, and finally cooperation in social, cultural and human affairs, to promote the dialogue of cultures in the region.
Desmit gados sasniegtie rezultāti ir vāji, lai neteiktu vairāk, un šķiet, ka pati doma par privileģētām ES un Vidusjūras reģiona partnerattiecībām un par Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu integrāciju Eiropas saimnieciskajā un sociālajā telpā vairs nav prioritāte.
Ten years later the results are mixed, at best, and the very concept of a privileged Euro-Mediterranean partnership and the integration of the SEMCs into the European economic and social area no longer appears to be a priority.
Par krīzi, kas šodien valda ES un Vidusjūras reģiona attiecībās, skaidri liecina tas, ka Barselonas jubilejas sammitā 2005. gadā nepiedalījās lielākā daļa Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu un valdību vadītāju.
The absence of most of the SEMCs' Heads of State and Government from the Barcelona anniversary summit in 2005 speaks volumes about the malaise which currently surrounds Euro-Mediterranean relations.
Sarežģītais politiskais konteksts, ko raksturo karš Libānā, un tas, ka nepastāv perspektīva kompromisa miera noslēgšanai starp Izraēlu un arābu valstīm, ir nestabilitātes iemesls, kuras dēļ šis process ir iesaldēts.
The difficult political context, characterised by the war in Lebanon and the absence of any prospect of a peace settlement between Israel and the Arab countries, is the cause of a degree of instability which has frozen the process.
1995. gadā nodibinātās partnerattiecības ir, protams, ļāvušas izveidot kopēju dialoga telpu, bet, lai izveidotu skaidru un integrētu politisko pamatu, abu krastu partneriem ir pie tā neatslābstoši un saskaņoti jāstrādā.
While it is true that the partnership launched in 1995 has enabled a common area for dialogue to emerge, the establishment of a clear, integrated political framework nonetheless calls for more sustained and convergent efforts by the partners on both sides.
Apņemšanās turpināt Barselonas procesu ir vēl svarīgāka tāpēc, ka dažām Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīm ir grūtības īstenot ar ES noslēgtos asociācijas līgumus, no kuriem daži vēl nav pabeigti.
This determination to advance the Barcelona Process is all the more necessary because some SEMCs are finding it difficult to implement the association agreements concluded with the EU, not all of which have been finalised.
Lai papildinātu šos apsvērumus, ir jāpiebilst, ka dažās no Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīm Eiropas kaimiņattiecību politika izraisa bažas.
In addition to these considerations, there is the anxiety that the ENP arouses among some SEMCs.
Rezultāti ekonomikas, tirdzniecības un sociālajā jomā
Economic, trade and social progress report
Neraugoties uz ieguldītajiem pūliņiem, Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis joprojām lielā mērā raksturo nabadzība (vairāk nekā 30 % iedzīvotāju iztiek ar mazāk nekā 2 USD dienā) un bezdarbs, kas jo īpaši skar jauniešus.
Despite the efforts that have been made, poverty remains a major factor in the SEMCs (more than 30% of the population lives on less than US$ 2 a day), as does unemployment, which affects young people, in particular.
Abas šīs tendences, ko pastiprina šīm valstīm raksturīgais lielais demogrāfiskais pieaugums, palielina migrantu plūsmu pāri Eiropas Savienības robežām.
These two factors, combined with the strong demographic growth which characterises these countries, are increasing migratory pressure at the Union's borders.
Abu krastu partneriem šī sarežģītā problēma ir jārisina kopā.
The partners on both shores of the Mediterranean must tackle this major challenge together.
Ekonomikas ziņā mērķis veicināt tirdzniecību, kas kalpotu attīstībai un tādējādi mazinātu atšķirību starp ES un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu attīstības līmeņiem, vēl ne tuvu nav sasniegts.
Where the economy is concerned, the stated aim of trade serving development, and thus helping to reduce the development gap between the EU and the SEMCs, is still far from being achieved.
Labklājības attiecība ir 1 pret 10, un pat pašās Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīs tā ir ļoti atšķirīga.
The wealth ratio is 1 to 10, in fact, and even among the SEMCs it fluctuates substantially from one country to another.
Šo ārkārtīgo asimetriju pastiprina tāda tirdzniecības attīstība, kas nav ļāvusi apstādināt Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu marginalizāciju starptautiskajā tirdzniecībā.
This glaring asymmetry is being entrenched by changes in trade patterns which have failed to slow down the marginalisation of the SEMCs in international trade.
Tā, piemēram, neraugoties uz samērā stabilu izaugsmi, Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu daļa ES kopējā ārējā tirdzniecībā ir pieaugusi no 4,9 % 1995. gadā tikai līdz 5,9 % 2003. gadā un to daļa pasaules tirdzniecībā kopš 1980. ir gada ievērojami samazinājusies.
For instance, despite growing relatively steadily, the SEMCs' share of the EU's total external trade increased from 4.9% in 1995 to only 5.9% in 2003, and their share of global trade has declined appreciably since 1980.
Turklāt tirdzniecību Vidusjūras reģiona zonā joprojām raksturo spēcīga vertikāla plūsma starp ziemeļiem un dienvidiem.
In addition, trade within the Euro-Mediterranean region still exhibits a strong North-South bias.
Šajā sakarā vēlme pastiprināt dienvidu un dienvidu sadarbību, kas izpaudās, 2004. gadā parakstot Agadiras līgumu, ir pozitīvs solis.
The desire to strengthen South-South cooperation, expressed by the signing of the Agadir Agreement in 2004, is a positive development in this connection.
Tomēr, tā kā projekts izveidot BTZ starp Maroku, Tunisiju, Jordāniju un Ēģipti pašlaik ir apstājies, galvenokārt attāluma un ierobežotā tirdzniecības apjoma dēļ starp šīm valstīm, ir nepieciešama griba un enerģiski pasākumi, lai šī integrācija būtu veiksmīga.
However, the current impasse in this plan for a FTA between Morocco, Tunisia, Jordan and Egypt, which is attributable primarily to distance and to the limited trade among these countries, calls for determination and decisive measures to make a success of this integration process.
Bez tam līdz šai dienai īstenotie pasākumi nav ļāvuši dažādot Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu eksportu un nav ļāvuši tām specializēties tādu produktu ražošanā, kam ir lielāka pievienotā vērtība un kas tāpēc rada lielāku ieguldījumu izaugsmes un jaunu darba vietu ziņā un ir ļoti svarīgi šo valstu konkurētspējas palielināšanai un to sekmīgai ienākšanai pasaules tirgū.
Moreover, the measures taken to date have not enabled the SEMCs either to diversify their exports or to specialise in high-added-value products, which contribute more in terms of growth and employment; these two factors are, after all, vital when it comes to enhancing their competitiveness and establishing them successfully on the world market.
Tas jo īpaši ir redzams tekstilizstrādājumu nozarē, kur Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis, kuras līdz šim varēja izmantot to, ka atrodas ģeogrāfiski tuvu ES, kā arī Tekstilizstrādājumu starptautiskās tirdzniecības nolīgumu, pēc tekstilizstrādājumu kvotu atcelšanas vairs nespēj izturēt pieaugošo konkurenci, ko rada ļoti zemās Ķīnas un Indijas preču cenas.
This is seen, in particular, in the textile sector, where the SEMCs, which previously benefited from their geographical proximity to the EU and from the Multifibre Arrangement, have been unable to cope with the increased competition, at very low prices, of countries such as China and India since textile quotas were abolished.
Līdzīgas izmaiņas var konstatēt arī lauksaimniecības jomā, kas nav pietiekami modernizēta un kurā trūkst daudzveidības, kas ļautu izturēt pasaules konkurenci.
Similar developments can be seen in the agricultural sector, which has not modernised and diversified enough to cope with global competition.
Visbeidzot, infrastruktūras trūkums, mazais tirgus, sarežģītie birokrātiskie noteikumi un politiskās stabilitātes trūkums šajā reģionā joprojām attur lielāko daļu ieguldītāju un rada šķēršļus tiešiem ārvalstu ieguldījumiem.
Finally, the lack of infrastructure, the limited size of markets, the complexity of bureaucratic rules and the lack of political stability in the region remain a disincentive to most investors and are a stumbling-block for the hoped-for expansion of FDI.
Ierosinājumi un perspektīvas
Proposals and prospects
Šādā politiski nestabilā un institucionāli neskaidrā kontekstā, domājot par BTZ šajā nemierīgajā pasaules reģionā, ir nepieciešams augstākā mērā politisks skatījums.
In this politically unstable and institutionally muddled context, the thinking about a FTA in this troubled part of the world calls, above all, for an essentially political approach.
Tāpēc uzmanību nedrīkst veltīt tikai ES un Vidusjūras reģiona attiecību tirdzniecības aspektam, jo visi trīs Barselonas pīlāri ir cieši saistīti un, lai nodrošinātu veiksmīgu integrācijas procesu, tie katrā ziņā ir jāattīsta vienlaikus.
Consequently, we cannot focus exclusively on the trade aspects of Euro-Mediterranean relations, because we know that the three Barcelona pillars are closely connected and must necessarily move forward together in order to ensure the success of the integration process.
Cenšoties panākt BTZ izveidi, nedrīkst aizmirst, ka tirdzniecības liberalizācija nav pašmērķis.
The goal of establishing a FTA must not mean forgetting that trade liberalisation is not an end in itself.
BTZ reālas priekšrocības Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīm sniegs tikai tad, ja to veidos saskaņoti un pakāpeniski, pamatojoties uz racionālām un paredzamām partnerattiecībām.
The FTA will be able to offer a genuine opportunity for growth for the SEMCs only if it is planned on a concerted, gradual basis in the context of a rational, predictable partnership.
Šajā sakarā ir jāatzīst, ka dažreiz ārkārtīgi lielā kavēšanās veikt saimnieciskās un politiskās reformas, kuras nepieciešamas, lai varētu izveidot patiesu ES un Vidusjūras reģiona tirgu, liek pārskatīt BTZ spēkā stāšanās termiņu, kas ir noteikts 2010. gadā.
In this connection it has to be acknowledged that the delays, in some cases substantial, in implementing the economic and political reforms which are essential for the establishment of a genuine Euro-Mediterranean market mean that the date of 2010 for the FTA's entry into force has to be reconsidered.
Šo valstu īpašās saimnieciskās un sociālās iezīmes tām dod tiesības aizsargāt savas ekonomikas vājākās nozares – lauksaimniecību, jaunās nozares, kā arī būtiskākos sabiedriskos pakalpojumus un jo īpaši tos, kas nodrošina iedzīvotāju svarīgākās vajadzības (veselība, izglītība, ūdens, enerģētika, transports, kultūra ...) un kurām tāpēc jāpaliek valsts kontrolē.
These countries' specific economic and social characteristics entitle them to protect their most vulnerable economic sectors, such as agriculture and infant industries, but also essential public services, including those meeting people's essential needs (health, education, water, energy, transport, culture, etc.), which must therefore be kept under public control.
Turklāt, lai tirdzniecības apjoma pieaugums nekaitētu vietējiem iedzīvotājiem, ir jāņem vērā arī dažādi nekomerciāli kritēriji.
In order to ensure that trade does not expand at the expense of local people, it is also essential for non-commercial criteria to be taken into account.
Tā, piemēram, īpaša uzmanība jāvelta pienācīgam darbam, videi un nabadzības apkarošanai.
Consequently, close attention must be paid to the issues of acceptable work, the environment and the fight against poverty.
Ir jāīsteno programmas ar mērķi uzlabot izglītības sistēmu un iekļaut sievietes darba attiecībās.
Programmes for improving the education system and integrating women into the world of work must also be set up.
ES un Vidusjūras reģiona sadarbība jāplāno, ņemot vērā tās ieguldījumu attīstībā un jo īpaši Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā.
Euro-Mediterranean cooperation must be envisaged in the light of its contribution to development, including the achievement of the MDGs.
Šajā sakarā ir jāīsteno īpašs rīcības plāns absolūtās un relatīvās nabadzības apkarošanai Vidusjūras reģionā – Tūkstošgades attīstības mērķu Vidusjūras reģiona versija.
With this in mind, a specific action plan to combat absolute and relative poverty in the Mediterranean, i.e. a Mediterranean version of the MDGs, must be implemented.
Veicot turpmākās sarunas, kurās jāiekļauj ekonomiskais progress, ko sasniegušas Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis, un laiks, kas nepieciešams, lai īstenotu taisnīgas fiskālās reformas ar mērķi kompensēt ieņēmumu samazināšanos no muitas tarifiem, ir jāņem vērā ietekme, kāda BTZ būs uz muitas ieņēmumiem, kuri veido ļoti lielu Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu ieņēmumu daļu (piem., 20 % no Alžīrijas IKP).
The impact that the FTA is expected to have on customs receipts, which account for a very significant share of the SEMCs' resources (e.g. 20% of GDP in Algeria), must be taken into account in future negotiations; these must encompass the economic progress made by the SEMCs and the time needed to implement equitable tax reforms designed to offset the reduction in customs revenues.
Šie apsvērumi ir jo svarīgāki tāpēc, ka būtiska Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu budžetu samazināšanās pirmām kārtām ietekmēs šo valstu sociālo politiku (veselība, izglītība u. c.), kas ir ārkārtīgi svarīga to attīstībai.
These considerations are all the more important because an appreciable reduction in the SEMCs' budgets would, above all, affect social policies (health, education, etc.), which are vital for the development of these countries.
Tāpēc sarunās ir jāņem vērā nepieciešamība pielāgot tirgus atvēršanas procesa ritmu un intensitāti, sniedzot atbalstu laicīgai un ātrai Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu ekonomiskai integrācijai, tostarp Vidusjūras reģiona infrastruktūras un transporta reģionālo tīklu izveidei.
The negotiations will therefore have to take into account the need to adjust the speed and scale of the process of opening up markets by means of speedy economic integration of the SEMCs beforehand; this should include, in particular, the construction of regional infrastructure networks and Euro-Mediterranean transport networks.
Ir svarīgi nodrošināt liberalizācijas procesa pakāpenisku norisi atkarībā no veiktajām reformām, ievērot Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu tiesības vadīt savu ekonomiskās un sociālās attīstības nacionālo stratēģiju, saglabāt asimetrisku sistēmu, kuras pamatā būtu tirdzniecības preferences, saglabāt piedāvājuma kontroles instrumentus un atbalstīt partnerattiecību iniciatīvas, kā arī iniciatīvas, kas attiecas uz rūpnieciskās un lauksaimnieciskās ražošanas struktūru modernizāciju.
It is essential to proceed with this gradualist approach to the liberalisation process in line with the reforms being pursued, to respect the SEMCs' right to control their national strategies for economic and social development, to maintain an asymmetrical system based on trade preferences, to retain the instruments for managing supply and to support moves towards partnership and modernisation of the structures for industrial and agricultural production.
Šajā sakarā ir jāpārdomā integrētas lauksaimniecības politikas forma Vidusjūras reģionam.
With this in mind, we need to give thought to a form of integrated agricultural policy for the Mediterranean.
Lai pārorientētu pašlaik notiekošo sarunu procesu, ir jāņem vērā rezultāti, kas iegūti BTZ ietekmes pētījumā, kuru Eiropas Komisija pasūtīja Mančestras Universitātei, un kas lielā mērā sakrīt ar iepriekšminētajiem apsvērumiem.
The results of the sustainability impact assessment of the FTA commissioned from Manchester University by the Commission, which reproduces the points set out above, must be used to redirect the current negotiating process.
Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīm ir jāsniedz arī atbilstoša palīdzība šajā reformu procesā, nodrošinot tām atbilstošu tehnisko un finansiālo atbalstu.
Appropriate backing for the SEMCs in this reform process must also be provided in the form of suitable technical and financial support.
Turklāt ir rūpīgi jāseko tam, kā tiek ieviests Eiropas Kaimiņattiecību un partnerattiecību instruments, kas 2007. gadā aizstās finanšu un tehnisko atbalsta pasākumu programmas; tas jo īpaši attiecas uz finansiālā atbalsta sadali starp austrumu kaimiņiem un dienvidu kaimiņiem.
In addition, the implementation of the ENPI, the financial instrument which will replace the MEDA programmes in 2007, will have to be monitored closely, especially with regard to the breakdown of financial aid between neighbours to the East and those to the South.
Turklāt, lai ES rīcību padarītu efektīvāku, ir jāpastiprina sadarbība starp Eiropas Kaimiņattiecību un partnerattiecību instrumentu un ES un Vidusjūras reģiona ieguldījumu un partnerattiecību mehānismu.
The cooperation between the ENPI and the FEMIP will also need to be stepped up, so as to make EU measures more effective.
Šī mehānisma pārveide par patiesu ES un Vidusjūras reģiona Investīciju un attīstības banku būtu solis šajā virzienā, un tas tāpēc ir jāsekmē.
The transformation of the FEMIP into a genuine Euro-Mediterranean investment and development bank would be in tune with this, and must be encouraged.
Tas arī ļautu nostiprināt reģiona institucionālo līdzsvaru.
It would also make it possible to improve the region's institutional framework.
No otras puses, pat ja visi nosacījumi vēl nav izpildīti, BTZ būs jāpapildina ar darba ņēmēju brīvu apriti.
In another sphere, although the conditions for this are not yet in place, in the long term the FTA should be complemented by free movement for workers.
Tāpēc ir steidzami jāizveido tāda juridiskā un administratīvā kārtība, kas atvieglotu tieši vīzu piešķiršanu.
There is thus an urgent need to establish the legal and administrative procedures likely to facilitate the granting of visas, in particular.
Noslēguma piezīmes
Concluding remarks