natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ja saskaņā ar 10. panta 1.a punktu piemērojamie tiesību akti ierobežo to personu skaitu, kuras akcionārs var iecelt par pilnvarotajiem, šāds ierobežojums nedrīkst liegt 1. punktā minētajam akcionāram izsniegt pilnvaru ikvienam savam klientam vai jebkurai klienta pilnvarotai trešai personai.
Where the applicable law limits the number of persons whom a shareholder may appoint as proxy holders in accordance with Article 10(1a), such limitation must not prevent a shareholder referred to in paragraph 1 from granting a proxy to each of his clients or to any third party designated by a client .
Balsu skaitīšana
Counting of votes
Balsu skaitīšanas nolūkā ņem vērā visas balsis, kas nodotas attiecībā uz kādu lēmumu, kurš iesniegts kopsapulcei apstiprināšanai.
For the purpose of counting votes, all votes cast in relation to any resolution submitted to the approval of a general meeting shall be taken into account.
Balsošanas rezultāti
Voting results
Balsošanas rezultātos par katru lēmumu ietver vismaz to akciju skaitu, par kurām likumīgi nodotas balsis, šo akciju pārstāvēto pamatkapitāla daļu, kopējo likumīgi nodoto balsu skaitu, kā arī balsu skaitu procentuālo attiecību par un pret katru lēmumu un attiecīgajā gadījumā atturējušos skaitu.
The company shall establish for each resolution at least the number of shares for which votes have been validly cast, the proportion of the share capital represented by those votes, the total number of votes validly cast as well as the number of votes cast in favour of and against each resolution and, where applicable, the number of abstentions.
Taču dalībvalstis var ļaut sabiedrībām noteikt, ka tad, ja neviens akcionārs nepieprasa pilnu atskaiti par balsošanu, ir pietiekami balsošanas rezultātus noteikt tikai tādā apmērā, lai pārliecinātos, vai par attiecīgo lēmumprojektu ir nobalsojis nepieciešamais vairākums.
However, Member States may provide or allow companies to provide that if no shareholder requests a full account of the voting, it shall be sufficient to establish the voting results only to the extent needed to ensure that the required majority is reached for each resolution.
Laika periodā, kas noteikts valstu tiesību aktos un kas nedrīkst pārsniegt 15 kalendārās dienas pēc kopsapulces, sabiedrība savā tīmekļa vietnē publicē pilnus balsošanas rezultātus, kas iegūti saskaņā ar 1. punktu.
Within a period of time to be determined by national law, which shall not exceed 15 days after the general meeting, the company shall publish on its Internet site the voting results established in accordance with paragraph 1.
Šis pants neierobežo nevienu dalībvalstu pieņemto vai potenciālo tiesību normu attiecībā uz oficiālajām prasībām lēmumu pieņemšanai vai oficiālu iespēju tiesvedībā apstrīdēt balsošanas rezultātus.
This Article is without prejudice to any legal rules that Member States have adopted or may adopt concerning the formalities required in order for a resolution to become valid or the possibility of a subsequent legal challenge to the voting result.
Informācija pēc kopsapulces
Post-General meeting information
Laika periodā, kas nedrīkst pārsniegt 15 kalendārās dienas pēc kopsapulces, emitents publicē savā tīmekļa vietnē balsošanas rezultātus par katru apspriešanai kopsapulcē iesniegto lēmumu.
Within a period of time which shall not exceed 15 calendar days following the general meeting, the issuer shall publish on its Internet site the results of the votes on each resolution tabled at the general meeting.
Balsošanas rezultātos par katru lēmumu ietver vismaz akciju skaitu, attiecībā uz kuru ir notikusi balsošana, un balsu procentuālās attiecības par un pret katru lēmumu.
The results of the voting shall include for each resolution at least the number of shares in respect of which voting has taken place and the percentages of votes in favour of and against each resolution.
Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas ir vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības vēlākais līdz [2007. gada 31. decembrim] .
Member States shall bring into force the laws, regulations and administrative provisions necessary to comply with this Directive by [31 December 2007] at the latest.
Tās nekavējoties paziņo Komisijai šo noteikumu tekstu , kā arī šo noteikumu un šīs direktīvas korelāciju tabulu.
They shall forthwith communicate to the Commission the text of those provisions and a correlation table between those provisions and this Directive .
Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas ir vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības vēlākais līdz […]¹ .
Member States shall bring into force the laws, regulations and administrative provisions necessary to comply with this Directive by [...]¹ at the latest.
Tās nekavējoties paziņo Komisijai šo noteikumu tekstu.
They shall forthwith communicate to the Commission the text of those provisions.
Neatkarīgi no 1. apakšpunkta dalībvalstīm, kurās 2006. gada 1. jūlijā bija spēkā noteikumi, kas aizliedza iecelt pilnvaroto 10. panta 1.b punkta 2. apakšpunkta (ii) daļā noteiktajā gadījumā, vēlākais līdz [...] 2 ir jāapstiprina tiesību akti, noteikumi un administratīvās normas, kas ir nepieciešamas, lai pienācīgi pildītu 10. panta 1.b punktu attiecībā uz ierobežojumiem vai aizliegumu.
Notwithstanding the first subparagraph, Member States which on 1 July 2006 had in force national provisions restricting or prohibiting the appointment of a proxy holder in the case of Article 10(1b), second subparagraph, point (ii), shall bring into force the laws, regulations and administrative provisions necessary in order to comply with Article 10(1b) as concerns such restriction or prohibition by [...] 2 at the latest.
Kad dalībvalstis pieņem šos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai.
When Member States adopt those provisions, they shall contain a reference to this Directive or be accompanied by such a reference on the occasion of their official publication.
Dalībvalstis nosaka, kā izdarāmas šādas atsauces.
Member States shall determine how such reference is to be made.
Dalībvalstis paziņo Komisijai dienu skaitu, kas noteikts 6. panta 3. punktā un 7. panta 3. punktā, kā arī iespējamos grozījumus tajā, un Komisija publicē šo informāciju „Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.
Member States shall forthwith communicate the number of days specified under Articles 6(3) and 7(3), and any subsequent changes thereof, to the Commission, which shall publish this information in the Official Journal of the European Union.
Dalībvalstis dara Komisijai zināmus galvenos savu tiesību aktu noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz ko attiecas šī direktīva.
Member States shall communicate to the Commission the text of the main provisions of national law which they adopt in the field covered by this Directive.
¹ Divdesmit četri mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.
¹ Twenty-four months following the entry into force of this Directive.
2 Pieci gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.
2 Five years following the entry into force of the Directive.
No 16. panta 1. punktā noteiktā datuma Direktīvas 2004/109/EK 17. pantā izdara šādus grozījumus.
With effect from the date specified in Article 16(1), Article 17 of Directive 2004/109/EC is amended as follows
2. punktu aizstāj ar šādu:
Paragraph 2 is replaced by the following:
Emitents nodrošina, ka visi līdzekļi un informācija, kas ir nepieciešama, lai dotu iespēju akcionāriem izmantot savas tiesības, ir pieejama izcelsmes dalībvalstī un ka tiek saglabāta datu integritāte.
The issuer shall ensure that all the facilities and information necessary to enable holders of shares to exercise their rights are available in the home Member State and that the integrity of data is preserved.
Jo īpaši
In particular,
(i) emitents nozīmē par savu pilnvarnieku finanšu iestādi, ar kuras palīdzību akcionāri var izmantot savas finansiālās tiesības, un
(i) the issuer shall designate as its agent a financial institution through which
(ii) viņš publicē paziņojumus vai izplata apkārtrakstus, kas attiecas uz dividenžu piešķiršanu un izmaksu un jaunu akciju emisiju, tostarp informāciju par jebkuriem iedalīšanas, parakstīšanās, atcelšanas vai konvertēšanas pasākumiem.”
(ii) he shall publish notices or distribute circulars concerning the allocation and payment of dividends and the issue of new shares, including information on any arrangements for allotment, subscription, cancellation or conversion.”
4. punktā vārdus „2. punkta c) apakšpunktā” aizstāj ar „2. punkta (i) daļā”.
In paragraph 4, the words “paragraph 2(c)” are replaced by “paragraph 2, point (i)”.
Ziņojuma sagatavotāja atbalsta Komisijas centienus atvieglot vai ļaut īstenot akcionāru pārrobežu tiesības.
The rapporteur supports the Commission in its aim of easing, or enabling, the cross-border exercise of shareholder rights.
Grozījumi attiecas galvenokārt uz astoņiem punktiem.
The amendments deal mainly with eight points.
Kooperatīvi ir izslēgti no direktīvas piemērošanas jomas to īpašās biedru struktūras dēļ.
Cooperatives have been explicitly removed from the directive’s scope because of their special membership structure.
Attiecībā uz paziņojuma termiņiem (Komisijas priekšlikuma 5. pants) norāda uz atšķirībām starp gada kopsapulci un ārkārtas kopsapulci.
On the notice for convocation (Article 5 of the Commission proposal) a distinction is made between annual general meetings (AGMs) and extraordinary general meetings (EGMs).
Paziņojuma par gada kopsapulci termiņš ir divdesmit kalendārās dienas; ārkārtas kopsapulces termiņš ir atkarīgs no tā, kā dalībvalstis ir īstenojušas pārņemšanas direktīvas 9. un 11. pantu (tātad „vismaz divas nedēļas”).
Notices for AGMs should be 20 calendar days; notices for EGMs should depend on the way that Member States have transposed Articles 9 and 11 of the takeover directive (i.e. ‘at least two weeks’).
Turklāt ir jānošķir uzrādītāja un vārda akcijas.
There should also be a distinction between registered and bearer shares.
Atšķirība parādās divos gadījumos.
This distinction takes effect in two places.
Pirmkārt, kam nosūtāms paziņojums par kopsapulces sasaukšanu.
First, when asking to whom the notice convening a general meeting should be sent.
Parasti vārda akciju gadījumā tas ir reģistrētais akcionārs (Komisijas priekšlikuma 5. pants).
With registered shares this is as a rule the registered shareholder (Article 5 of the Commission proposal).
Otrkārt, vārda akciju gadījumā vienkāršāk iespējams pierādīt akcionāra tiesības, kas saskaņā ar Komisijas priekšlikuma 7. pantu ļauj akcionāram balsot kopsapulcē.
Second, with registered shares it is easier to prove share ownership, which under Article 7 of the Commission proposal entitles the shareholder to vote at the general meeting.
Tādēļ saskaņā ar Komisijas priekšlikuma 7. pantu pieprasītais termiņš vārda akciju īpašniekiem ir tuvāk kopsapulces datumam nekā uzrādītāja akciju gadījumā.
This means that the specified date required in Article 7 of the Commission proposal for registered shares can be brought nearer to the date of the general meeting than with bearer shares.
Tāpat pārskatāmības regulas 21. panta 2. punktā paredzēto „oficiāli paredzēto mehānismu” var piemērot attiecībā uz paziņojumu par kopsapulces sasaukšanu, ja šo paziņojumu var arī publicēt, izmantojot šo mehānismu (skat. grozījuma priekšlikumu Komisijas priekšlikumam 5. pantam).
Again, the ‘officially appointed mechanism’ for convening the general meeting, as laid down in Article 21(2) of the transparency directive, may be used when the notice convening the meeting can also be published by means of this mechanism (see amendment to Article 5 of the Commission proposal).
Attiecībā uz Komisijas piedāvātajām tiesībām uzdot jautājumus (9. pants) iesaka noteikt, ka uzņēmumiem jāatbild uz jautājumiem, kas uzdoti pirms kopsapulces ne vēlāk kā kopsapulces laikā.
On the Commission’s proposed right to ask questions (Article 9) it is suggested that companies must answer, no later than at the general meeting, questions that are asked before that meeting.
Turklāt vairākas akcionāru apstrīdēšanas tiesības nav jāpaplašina attiecībā uz jautājumiem pirms kopsapulces.
Moreover any right of challenge that shareholders may have need not be extended to include questions asked before the general meeting.
Ir jārada iespēja nodot balsošanas tiesības pilnvarotajām personām (10. pants) vai jāvienkāršo šī procedūra.
The holding of proxy rights (Article 10) needs to be enabled, or made easier, as the case may be.
Iespējamajiem noteikumiem ir jābūt pietiekamiem un apstākļiem atbilstošiem.
Any such rules must be necessary and proportionate.
Akcionāra un viņa pilnvarotās personas savstarpējā nesaprašanās nekādi neietekmē viņu ārējās attiecības ar uzņēmumu.
A fault in the internal relationship between the shareholder and proxy should expressly not affect their external relationship with the company.
Līdzīgi kā izmantojot balsošanas tiesības ar pilnvarotās personas starpniecību, būtu jāatvieglo arī šādu tiesību izmantošana ar starpnieku palīdzību.
As with the exercise of shareholders’ rights by proxy holders, the exercise of such rights by intermediaries should also be made easier.
Lai atbilstu pārskatāmības prasībām, dalībvalstīm jāparedz noteikumi, ar kuru palīdzību nosaka tās personas identitāti, kā vārdā tiek izmantotas balsošanas tiesības („klients”).
To satisfy the need for transparency, Member States should be allowed to lay down rules by means of which the identity of the person on behalf of whom the voting rights are exercised (the ‘client’) is disclosed.
Visbeidzot ziņojums paredz, ka pārskatāmības direktīvas 17. panta grozījuma priekšlikums nav tik tālejošs kā Komisijas priekšlikuma 17. pants.
Finally the report provides for the fact that amendment of Article 17 of the transparency directive does not go as far as Article 17 of the Commission proposal.
Pārskatāmības direktīvas 17. panta 1. punkta a) apakšpunktā ietverto informāciju (tostarp attiecībā uz kopsapulces vietu, laiku un dienas kārtību) vajadzētu saglabāt pārskatāmības direktīvas režīmā.
The information under Article 17(1)(a) of the transparency directive (including details of the place, time and agenda of the general meeting) should continue to be governed by the transparency directive.
Šīs direktīvas un pārskatāmības direktīvas prasības papildina, bet neizslēdz viena otru.
The requirements of the present directive and the transparency directive should complement one another; they should not exclude one another.
Pārskatāmības direktīvas 17. pants ir noderīgs arī tāpēc, lai uzlabotu atbilstošās informācijas pieejamību visiem vietai piesaistītiem akcionāriem.
Article 17 of the transparency directive exists not least in order to ensure that locally resident shareholders have access to all the relevant information.
Sarunu rezultātā tika panākta mutiska vienošanās ar Padomi un Komisiju, un tā ir atspoguļota ziņojuma sagatavotāja izklāstītajos kompromisa grozījumos.
Following negotiations, an oral agreement has been reached with the Council and the Commission, which has been reflected in the compromise amendments presented by the rapporteur.
Ekonomikas un monetārāS komitejaS atzinums*
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs *
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par akcionāru balsstiesību izmantošanu sabiedrībās, kuru juridiskā adrese ir dalībvalstī un kuru akcijas atļauts tirgot regulētā tirgū, un par grozījumiem Direktīvā 2004/109/EK
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on the exercise of voting rights by shareholders of companies having their registered office in a Member States and whose shares are admitted to trading on a regulated market and amending Directive 2004/109/EC
Kontrole, kas tiek īstenota ar skaitliski lielu un aktīvu akcionāru piedalīšanos kopsapulcēs ir būtiska efektīvas uzņēmuma vadības nodrošināšanai.
Control through high and active shareholder participation in general meetings is essential for effective corporate governance.
Šī efektīvā kontrole tiek pakļauta riskam, ja samazinās kopsapulču apmeklējuma līmenis.
This effective control is at risk due to low participation in general meetings.
Viens no tā galvenajiem iemesliem ir proporcijas pieaugums akcijām, kas pieder ārvalstu ieguldītājiem, kuriem jāpārvar dažādi šķēršļi, lai piedalītos kopsapulcē.
One of the main reasons for this lies in the growing proportion of share ownership by foreign investors who have to overcome several obstacles in order to attend a general meeting.
Pirmkārt, visbiežāk akcionāri savus vērtspapīrus tur, izmantojot dažādās jurisdikcijās esošas starpnieku ķēdes.
First, shareholders normally hold their securities through chains of intermediaries in different jurisdictions.
Tādēļ ir sarežģīti un dārgi iegūt savlaicīgu piekļuvi informācijai un izmantot balsstiesības, vai nu personai klātesot vai norīkojot pilnvaroto, vienlaikus respektējot valstu specifiskās juridiskās prasības.
Hence, it is difficult and costly to obtain timely access to information and to exercise the voting right by either being present in person or by appointing a proxy whilst respecting specific national legal requirements.
Otrkārt, akciju bloķēšanas saistības dalību kopsapulcē padara mazāk pievilcīgu.
Second, the obligation of share blocking makes participation in a general meeting less attractive.
Komisijas ierosinājums
The Commission's proposal
Lai sekmētu un palielinātu ārvalstu akcionāru līdzdalību kopsapulcēs, kas savukārt palielinātu uzņēmumu atbildību pret īpašniekiem un veicinātu vienoto tirgu, Eiropas Komisija ierosina piecus pasākumus:
To facilitate and increase shareholder participation in general meetings in a cross-border context, which in turn would increase the company's accountability to its owners and promote the Single Market, the European Commission proposes five measures:
a) nodrošināt, ka kopsapulces tiek sasauktas pietiekami laicīgi,
a) Ensure that general meetings are convened sufficiently in advance;
b) aizvietot visu veidu akciju bloķēšanu ar ieraksta datuma sistēmu,
b) Replace all forms of share blocking by a record date system;
c) likvidēt visus juridiskos šķēršļus elektroniskai dalībai kopsapulcēs,
c) Remove all legal obstacles to electronic participation in general meetings;
d) dot tiesības akcionāriem uzdot jautājumus mutiski un rakstiski (tostarp izmantojot elektroniskos saziņas līdzekļus) gan pirms kopsapulces, gan arī tās laikā,
d) Give shareholders the right to ask questions orally and in writing (including electronic means) at and ahead of a general meeting;
e) piedāvāt nerezidentiem akcionāriem balsot ar pilnvarotā starpniecību, kā arī izmantojot pastu vai elektroniskos saziņas līdzekļus.
e) Offer non-resident shareholders the possibility to vote by proxy, post or electronic means.
Atzinuma sastādītāja nostāja
The Draftsman's position
Atzinuma sagatavotājs atzinīgi vērtē ierosinātās direktīvas mērķus un instrumentus, taču uzskata, ka ir nepieciešamas šādas izmaiņas.
The Draftsman welcomes the objectives and instruments of the proposed Directive, but considers the following changes to be necessary:
3.1 Pasākums A: paziņojums par sapulci
3.1 Measure (a): Meeting notice
Lai pieņemtu pārdomātus lēmumus, akcionāri laicīgi jāinformē par datumu, darba kārtību, kā arī viņiem jānodrošina pieeja attiecīgajiem dokumentiem.
In order to take informed decisions, shareholders must be provided with a date, agenda and relevant documents well in advance.
Tādēļ minimālā perioda ieviešana paziņojumam ir efektīvs instruments.
Therefore, the introduction of a minimum notice period is an efficient instrument.
Paziņojums nedrīkst būt publicēts vienīgi uzņēmuma tīmekļa vietnē, tas jānosūta arī centrālajam vērtspapīru depozitārijam, kas it īpaši turētāju akcijām ir pirmais uzņēmumu un akcionāru starpnieks.
This notice should not only be posted on the company's website, but also sent to the central securities depository, which is, especially in the case of bearer shares, the first link in the chain between the company and the shareholder.
Vārda akciju gadījumā paziņojums jānosūta tieši reģistrētajam akcionāram vai viņa pilnvarotajam.
In the case of registered shares, the notice should be sent directly to the registered shareholder or nominee.
Turklāt jānošķir gada un ārkārtas pilnsapulces — katrai ir atšķirīgi uzdevumi un steidzamības pakāpes.
Moreover, there should be a distinction between annual general meetings and extraordinary general meetings which are called for different purposes and with different degrees of urgency.
3.2 Pasākums B: akciju bloķēšanas aizvietošana ar ieraksta datumu
3.2 Measure (b): Record date instead of share blocking
Visu veidu akciju bloķēšanas aizvietošana ar ieraksta datuma sistēmu ir nozīmīgs solis.
The replacement of share blocking by a record date system is a fundamental step.
Šai sistēmai jānodrošina iespēja ieraksta datumu noteikt pēc iespējas īsu laika sprīdi pirms kopsapulces un nepieciešamo laiku starp paziņojuma par kopsapulci nosūtīšanas dienu un ieraksta datumu, lai (institucionālie) akcionāri varētu piekļūt ieķīlātajām akcijām.
Such a system should provide for a record date lying as close as possible to the general meeting and a sufficient time lag between the notice of the general meeting and the record date so that (institutional) shareholders are able to recall shares out on loan.
Turklāt, ņemot vērā turētāju akciju un vārda akciju strukturālās atšķirības, dalībvalstīm ir jāļauj noteikt dažādus ieraksta datumus šiem diviem akciju veidiem.
Moreover, given the structural differences between bearer shares and registered shares, Member States should be allowed to set different record dates for these two types of shares.
3.3 Pasākums C: piedalīšanās, izmantojot elektroniskos līdzekļus
3.3 Measure (c): Participation by electronic means
Iespēja piedalīties, izmantojot elektroniskos līdzekļus, piemēram, lai iekļautu jautājumus sapulces darba kārtībā, iesniegtu apspriešanai lēmumprojektus un uzdotu jautājumus, balsotu u.tml., var būtiski palielināt līdzdalību kopsapulcēs.
The possibility to participate by electronic means, e.g. to add items to the agenda, to table resolutions, to ask questions, to vote etc., may substantially increase the turn-out of general meetings.
Taču atkarībā no sabiedrības lieluma un tehniskajām iespējām sabiedrības var brīvi izlemt, vai elektroniskos līdzekļus izmantot vai neizmantot.
However, depending on their size and technical possibilities, companies should be free in their decision whether or not to make use of electronic means.
3.4 Pasākums D: tiesības uzdot jautājumus
3.4 Measure (d): Right to ask questions
Tiesības uzdot jautājumus ir būtiskas, lai dotu iespēju akcionāriem pieņemt pārdomātus lēmumus.
The right to ask questions is crucial to enable shareholders to take informed decisions.
Tomēr sabiedrībām jāspēj aizsargāties pret šo tiesību ļaunprātīgu izmantošanu.
However, companies must be enabled to protect themselves against an abuse of this right.
Tādēļ akcionāriem ir jābūt tiesīgiem uzdot jautājumus mutiski kopsapulcē un, ja sabiedrība to nodrošina, elektroniskā veidā.
Consequently, shareholders shall have the right to ask questions orally at the general meeting and, if provided by the company, may make use of electronic means.
Turpretim dalībvalstīm nav jāatļauj uzdot jautājumus rakstveidā pirms kopsapulces.
In contrast, Member States are not obliged to allow for written questions ahead of the meeting.
Turklāt sabiedrības kopsapulces dienā atbild uz jautājumiem tikai mutiski un viņu pienākums nav atbildes publicēt tīmekļa vietnē.
Moreover, companies shall only respond to the questions orally on the day of the meeting and shall not be obliged to publish the answers on their website.
3.5 Pasākums E: balsošana ar pilnvarotas personas starpniecību
3.5 Measure (e): Voting by proxy
Atzinuma sagatavotājs atbalsta principu, ka nevar būt ierobežojumi tam, kurai personai var piešķirt pilnvaru.
The Draftsman supports the principle that there should be no restriction as to the person who can be granted a proxy.
Tomēr, lai izvairītos no interešu konfliktiem, dalībvalstīm ir iespēja izvēlēties piemērotus pasākumus pilnvaroto personu tiesību ierobežošanai.
However, to avoid conflicts of interest, Member States shall have the possibility to choose the appropriate measures to restrict the rights of proxy holders.