natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tā kā BSE krīze lielā mēra veicināja šādas nostājas pieņemšanu, to atspoguļos TSE regulā.
The TSE-regulation shall reflect this as the BSE-crisis was largely contributing to this new approach.
Tiks pieņemts noteikums, kas atļaus Komisijai vajadzības gadījumā noteikt pielaides robežas minimālai dzīvnieku izcelsmes proteīnu klātbūtnei dzīvnieku barībā, ja tie tur ir nokļuvuši nejauši.
A provision shall be introduced to allow the Commission to set - if necessary - tolerance levels for the presence of minimal sources of animal proteins caused through adventous contamination in feeding stuff.
Minimuma specifiskā riska materiāla (SRM) saraksta izstrādāšana.
Setting up a minimal list of Specified Risk Materials (SRM).
SRM (specifiskā riska materiāla) atdalīšana ir viens no svarīgākajiem un efektīvākajiem līdzekļiem cīņā ar TSE.
The removal of SRM (Specified risk material) is one of the most important and effective measures against TSEs.
Pozitīvi TSE un BSE izplatības rādītāji rada nepieciešamību ieviest izmaiņas SRM sarakstā atbilstīgi zinātniskajam progresam.
A positive TSE/BSE prevalence makes changes to list of SRMs according to the scientific progress necessary.
Šā iemesla dēļ šis saraksts nedrīkst būt statisks.
The list can, therefore, not be static.
Tādi grozījumi, kā nesen pieņemtā vecuma robežas pacelšana, ar kuru sākot ir jāatdala dzīvnieku mugurkauli, būs nepieciešami arī nākotnē.
Amendments like the recent lift of the age from which the vertebral column has to be removed will be necessary in future.
Izmaiņas atlases politikā, salīdzinot ar pašreizējo situāciju.
Changes to the culling policy compared to the current situation.
Daudzu pārrunu gaitā ir kļuvis skaidrs, ka stingra ganāmpulku dzīvnieku atlase ne vienmēr ir pamatota.
During many discussions it became clear that the strict culling of cohort animals is not always justified.
Šīs regulas 13. pants pavērs iespēju šos ganāmpulku dzīvniekus izmantot līdz to produktīvā mūža beigām, ar nosacījumu, ka tie nenonāks pārtikas apritē.
As long as it is assured that those animals do not reach the food chain, the provision in Article 13 shall open the possibility for using those cohort animals until the end of their productive life.
Ar šo regulu piešķirtās komitoloģijas pilnvaras bija nopietns diskusiju objekts jau šīs regulas pieņemšanas laikā notikušajās sarunās starp iestādēm 2001./2002. gadā.
The scope of comitology authorisations granted by this regulation was already a major issue during the negotiations between the institutions when adopting the regulation in 2000/ 2001.
Kopš tā laika Komisija kopā ar dalībvalstīm ir pakāpeniski pieņēmusi kompleksu izmaiņu sarakstu, Parlamentam bieži vien nespējot pievērst šīm izmaiņām pienācīgu uzmanību.
Since then the Commission together with the Member States piecewise adopted a complex list of modifications, often without Parliament really being in the position to pay due attention to those changes.
Tā kā komitoloģijas lēmumiem bieži vien ir ievērojama politiskā ietekme, jaunajā 24.a pantā tiks uzskaitītas šīs regulas pamatotākās komitoloģijas pilnvaras, uzliekot par pienākumu regulatoriem argumentēti apliecināt to, ka, ierosinot turpmākās izmaiņas, nekādos apstākļos netiks pazemināts dzīvnieku un cilvēku veselības līmenis.
As comitology decisions often have a considerable political impact, a new article 24a shall list the most sensible comitology authorisations of the regulation and oblige the regulators to profoundly justify that the level of animal or human health will in no circumstances be reduced when proposing future changes.
Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja S atzinums
OPINION of the Committee on Agriculture and Rural Development
2005. gada maijā Parlaments sadalīja Komisijas priekšlikumu divās daļās, lai, pirmkārt, laicīgi nodrošinātu steidzamo pagarinājumu pārejas posma noteikumiem attiecībā uz riska ģeogrāfisko klasifikāciju un, otrkārt, radītu iespēju īstenot plašas parlamentārās un debates iestāžu starpā par turpmāko Kopienas regulējumu transmisīvās sūkļveida encefalopātijas (TSE) apkarošanai.
The Commission proposal was split by Parliament into two parts in May 2005, on the one hand in order to deal promptly with the urgent need to extend the transitional measures with regard to geographical risk classification, and on the other hand to enable a thorough debate to be held within Parliament and at the interinstitutional level on the future shape of Community rules for combating TSEs.
Šis atzinums attiecas uz otru daļu.
This opinion deals with the second part.
Papildus 2004. gada decembra likumdošanas priekšlikumam Komisija ir publicējusi darba dokumentu, lai rosinātu un strukturētu diskusiju par turpmākajiem TSE profilakses pasākumiem (skatīt
As well as its original legislative proposal submitted in December 2004, the Commission has published a working document to stimulate and provide a structure for debate on the future direction of measures to protect against TSEs (
Par Komisijas priekšlikumu:
Commission proposal:
Neatkarīgi no termiņa pagarinājuma, kas ir vajadzīgs pārejas posma pasākumiem riska ģeogrāfiskajai klasifikācijai, daudzi no ierosinātajiem regulas (ko kopīgi pieņēmis Parlaments un Padome) grozījumiem attiecas uz vairāku punktu pārvietošanu no teksta uz pielikumiem, kurus var grozīt vai pielāgot, izmantojot komitoloģijas procedūru.
Apart from the necessary extension of the period for transitional measures in respect of geographical risk classification (BSE status), many of the proposed amendments to the Regulation relate to the transfer of individual points from the body of the Regulation (adopted jointly by Parliament and the Council) to the annexes, which may be amended or adjusted under the commitology procedure.
Par darbības plānu saistībā ar transmisīvo sūkļveida encefalopātiju:
TSE Roadmap:
Ņemot vērā to kā ir samazinājies saslimšanas gadījumu skaits ar govju sūkļveida encefalopātiju (GSE) salīdzinājumā ar to skaitu krīzes kulminācijas brīdī gan Apvienotajā Karalistē, gan citos Eiropas Savienības reģionos, rodas jautājums, kā likumdevējam ir jārīkojas, lai izkļūtu krīzes.
In the light of the fall in the incidence of BSE compared with the peak reached during the BSE crisis, both in the United Kingdom and in other areas of the European Union, the question arises as to how the legislature should begin to address the process of moving on from the acute crisis management phase.
Pēdējā desmitgadē Eiropas Parlaments ir būtiski ietekmējis politiķu rīcību GSE krīzes laikā, jo īpaši izmantojot GSE izmeklēšanas komiteju, tad balsojot par neuzticības izteikšanu, kā arī ar prasību sarakstu par Kopienas politiku un ar šo prasību izpildes pastāvīgu uzraudzību, ar kuru nodarbojas GSE uzraudzības komiteja.
Over the past decade Parliament has had a decisive influence on the political response to the BSE crisis, not least through the committee of inquiry into BSE, the subsequent 'conditional motion of censure', the list of demands in relation to Community policy and the ongoing monitoring of the implementation of these demands by the BSE follow‑up committee.
Kopš ir pieņemta Regula Nr. 999/2001/EK, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai, kā arī Regula Nr. 1774/2002/EK ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, kuri nav paredzēti cilvēku uzturam, ir pieņemti vairāki lēmumi ar komitoloģijas procedūru, kurā, kā ikvienam ir zināms, Eiropas Parlaments gandrīz nemaz nav iesaistīts.
However, since the adoption of the TSE framework Directive No (EC) 999/2001 laying down rules for the prevention, control and eradication of certain transmissible spongiform encephalopathies, and of Regulation No (EC) 1774/2002 laying down health rules concerning animal by-products, a large number of decisions have been adopted under the commitology procedure, in which - as we all know - the EP plays little part.
Regula Nr. 999/2001/EK kopš tās publicēšanas 2001. gada jūnijā ir grozīta 19 reizes pēc Komisijas lēmuma, kas pieņemts saskaņā ar 24. pantu.
The TSE Regulation alone has been amended 19 times through Commission decisions pursuant to Article 24 since its publication in June 2001.
Daži no komitoloģijā pieņemtajiem lēmumiem bija visnotaļ apstrīdami.
Some of these decisions taken under the commitology procedure have been extremely controversial.
Tā, piemēram, Komisija pēc EP spēcīga protesta atsauca savu ierosinājumu atkal atļaut zivju miltus izmantot atgremotāju barošanai (lai gan saskaņā ar juridiskajām saistībām tas nebūtu bijis jādara).
For example, the Commission's proposal to again allow fishmeal to be fed to ruminants was withdrawn following huge protests from the EP (although there was no legal requirement to withdraw it).
Regulas IV pielikumā apkopotie barošanas noteikumu apjoms komitoloģijas procedūras rezultātā un bez pienācīgas Eiropas Parlamenta iesaistīšanās ir paplašināts no pus lappuses 2001. gadā līdz šobrīd deviņām lappusēm detalizētu noteikumu un izņēmumu.
The provisions on feeding laid down in Annex IV to the Regulation have been expanded - under the commitology procedure, without appropriate involvement of the EP - from half a page in the 2001 legal text to nine pages of detailed provisions and derogations.
Atzinuma sagatavotājs uzskata, ka Eiropas Parlamentam ir jābūt iesaistītam šajās debatēs, kā arī jāpiedalās patērētāju aizsardzības turpmākajā veidošanā saistībā ar TSE.
Your draftsman believes that Parliament must be able to play its proper part in the debate on the future shape of consumer protection policy in relation to TSEs.
Lielākā daļa šobrīd TSE darbības plānā ietverto ierosinājumu attiecas uz noteikumiem pielikumos un līdz ar to tie nav pakļauti likumdošanas procedūrai.
Most of the policy options currently being proposed in the TSE Roadmap relate to the detailed provisions laid down in the annexes and do not come under legislative procedures.
Tā kā ir pārāk sarežģīti un nav arī lietderīgi ar koplēmuma procedūru veidot noteikumus detaļām (kaut arī svarīgām) tiesību akta pamattekstā, ir jārod veids, kā novērst komitoloģijas procedūras trūkumus un radīt Parlamentam iespēju atbilstīgi līdzdarboties Kopienas politikas turpmākajā veidošanā.
As, however, it would be neither practicable nor appropriate to lay down provisions on (albeit important) details in the basic legal act, using the codecision procedure, ways should be found of addressing the shortcomings of the commitology procedure and enabling Parliament to play an appropriate part in shaping future Community policy.
Tādēļ atzinuma sagatavotājs ierosina izveidot starpiestāžu darba grupu, kurā Parlamenta, Komisijas un Padomes pārstāvji varētu neformālā gaisotnē apspriesties par regulas pielikumu iespējamo pielāgošanu un vajadzības gadījumā saskaņot nostāju jau pirms komitoloģijas lēmuma.
Your draftsman is therefore proposing the setting up of an interinstitutional working party, within which representatives of Parliament, the Commission and the Council will be able to informally discuss possible adjustments to the annexes to the Regulation and already resolve any differences in positions prior to the adoption of a decision under the commitology procedure.
Tādēļ minētā darba grupa pēc iespējas ātrāk ir jāiesaista pastāvīgo komiteju darbā.
To that end, the working party will need to be involved at an early stage in the work of the Standing Committees.
Regulas piemērošanas jomā ierosina arī paredzēt Eiropas Parlamentam un Padomei apelācijas tiesības attiecībā Komisijas lēmumiem, ko tā pieņēmusi saskaņā ar komitoloģiju.
It is also proposed that a right of objection by Parliament and the Council to Commission decisions adopted under the commitology procedure should be provided for within the scope of the Regulation.
Lai atrastos vienlīdzīgā pozīcijā ar otru likumdevēju – Padomi, Parlaments jau sen prasa šādas tiesības attiecībā uz komitoloģijas lēmumiem, kuru pamatā ir koplēmuma procedūrā pieņemtie pamata tiesību akti.
Parliament has long been calling for such a right in relation to decisions adopted under the commitology procedure on the basis of basic legal acts adopted by codecision, in order to put it on an equal footing with the Council as co‑legislator.
Šis priekšlikums atbilst arī tiesību aktiem par Eiropas Konstitucionālā līguma I-36. panta īstenošanu.
This proposal is also consistent with the wording of Article I-36 of the Treaty establishing a Constitution for Europe on delegated regulations.
(6) Regula (EK) Nr. 999/2001 ievieš BSE un skreipiju uzraudzības programmu.
(6) Regulation (EC) No 999/2001 establishes a monitoring programme for BSE and scrapie.
Zinātniskā vadības komiteja tās 2003. gada 6. - 7.marta atzinumā ir ieteikusi ieviest uzraudzības programmu par TSE briežu dzimtā.
In its opinion of 6-7 March 2003, the Scientific Steering Committee recommended the introduction of a monitoring programme for TSEs in cervids.
Tādēļ Regulā paredzētā uzraudzības sistēma jāatiecina uz citiem TSE, ar iespēju veikt turpmākus pasākumus, lai šo sistēmu ieviestu vēlākā posmā.
Therefore the monitoring system provided for in that Regulation should be extended to other TSEs, with the possibility to adopt further measures to implement that system at a later stage.
(6) Regula (EK) Nr. 999/2001 ievieš GSE un skrēpes uzraudzības programmu.
(6) Regulation (EC) No 999/2001 establishes a monitoring programme for BSE and scrapie.
Tādēļ Regulā paredzētā uzraudzības sistēma jāattiecina uz citiem TSE, ar iespēju veikt turpmākus pasākumus, lai šo sistēmu ieviestu vēlākā posmā.
Therefore the monitoring system provided for in that Regulation should be extended to other TSEs, with the possibility to adopt further measures to implement that system at a later stage.
Saskaņā ar zinātniskiem pierādījumiem un precīzu riska izvērtējumu visi uzraudzības pasākumi ir jāpārskata, lai samazinātu finansiālo slogu, sargājot sabiedrības veselību un saglabājot patērētāju uzticību pārtikas apritei.
In line with scientific evidence and sophisticated risk assessments, all monitoring measures should be reviewed in order to reduce the financial burden, while safeguarding public health and maintaining consumer confidence in the food chain.
Uzraudzības pasākumi ir regulāri jāpielāgo jaunākajiem zinātniskajiem pierādījumiem un precīzi jāsaskaņo ar noteikto risku, lai samazinātu uzraudzības programmas finansiālo slogu.
Monitoring measures should be regularly updated in line with the latest scientific evidence and based on sophisticated risk assessment, so as to limit the high financial burden of this monitoring programme.
8.a) Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 3. oktobra Regulā (EK) Nr. 1774/2002, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, kuri nav paredzēti cilvēku uzturam¹ , ir noteikta dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu apstrāde, kurai ir izšķirīga nozīme TSE apkarošanā.
(8a) Regulation (EC) No 1774/2002 of the European Parliament and of the Council of 3 October 2002 laying down health rules concerning animal by-products not intended for human consumption 1 lays down rules on the treatment of animal by ‑products, which is of crucial importance with regard to combating TSEs.
Lai atrisinātu strīdīgos jautājumus par regulas piemērošanas jomu, par sterilizācijas noteikumiem pirms dzīvnieku atlieku izmantošanas biogāzes iekārtās, par ēdienu pārpalikumu pārstrādi, Komisija iesniedz priekšlikumu par Regulas (EK) Nr. 1774/2002 grozīšanu.
In order to resolve contentious issues with respect to the scope of that Regulation, the requirements relating to sterilisation prior to the use of animal waste in biogas plants, and the disposal of catering waste, the Commission should submit a proposal to amend Regulation (EC) No 1774/2002.
Termins „dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti” Regulas (EK) Nr. 1774/2002 izpratnē attiecas tikai uz kautuvēs iegūto materiālu.
The term 'animal by ‑products' within the meaning of Regulation (EC) No 1774/2002 covers only material obtained in slaughterhouses.
¹ OV L 273, 10.10.2002., 1. lpp.
1 OJ L 273, 10.10.2002, p.1.
² OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.
2 Regulation (EC) No 178/2002 of the European Parliament and of the Council of 28 January 2002 laying down the general principles and requirements of food law, establishing the European Food Safety Authority and laying down procedures in matters of food safety (OJ L 31, 1.2.2002, p.
Regulā 1774/2002 ir noteikta kautuvju atkritumu, TSE riska materiālu un citu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu izmantošana.
Regulation (EC) No 1774/2002 lays down rules governing the handling of slaughter waste, TSE risk material and animal by‑products obtained in slaughterhouses.
Šajā regulā sterilizācijas noteikumi, kas paredzēti kautuvju atkritumiem, ko izmanto metāna ražošanas iekārtās un ko pēc tam izlieto lauksaimniecības platībās, šobrīd ir nepietiekami (sterilizācija 70° C temperatūrā, lai gan būtu nepieciešama sterilizācija zem spiediena 133° C temperatūrā ).
The sterilisation standards currently laid down in it for slaughter waste used in biogas plants before being spread on agricultural land are inadequate (temperature of 70 ºC, rather than the usual requirement to sterilise by steaming under pressure at 133 ºC).
Tā kā pašlaik šāda atkritumu izmantošana metāna ražošanā ir ļoti izplatīta, šī nepilnība ir steidzami jānovērš.
Given that the use of such waste in biogas plants is now very widespread, this safety gap should be urgently closed.
Turklāt ir jāprecizē, ka kūtsmēslu un citu materiālu pārstrāde, uz kuriem neattiecas Regula EK 1774/2002 (piemēram, piena pārstrādes atlieku vai piena atlieku) nav Regulas 1774/2002 piemērošanas jomā, ja vien tie nav nonākuši saskarē ar kautuvju materiāliem.
At the same time, it should be clarified that the use of manure or other material not covered by Regulation (EC) No 1774/2002 (e.g. residues from milk processing or milk residues) does not fall within the scope of that Regulation, in so far as the material in question has not come into contact with material obtained in slaughterhouses.
Tā kā pašlaik regulas piemērošanas jomu interpretē tā, ka tās regulējumam ir pakļauta visus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu apstrāde (tostarp kūtsmēsli un iepriekšminētie piena pārstrādes produkti un piens), lai gan Parlaments patiesībā vēlējās to attiecināt tikai uz kautuvēs iegūto materiālu, Regulas (EK) 1774/2002 piemērošana ir jāprecizē.
As the scope of the Regulation is now being interpreted in such a way as to cover the treatment of all animal by‑products (including manure and even milk processing and milk residues), whereas Parliament in fact only wished to include material obtained in slaughterhouses, its scope should be expressly clarified (namely applying to animal by‑products obtained in slaughterhouses).
Jēdziena „dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti” plašā interpretācija Regulā (EK) Nr. 1774/2002 (blakusprodukti, kas nav paredzēti cilvēku uzturam) patiesībā rada tādu situāciju, ka pat pārtikas produktus (piemēram, piena pulveri) pieprasa apstrādāt saskaņā ar Regulas EK 1774/2002 noteikumiem.
The wide interpretation given to the definition of the term 'animal by‑products' in Regulation (EC) No 1774/2002 (products 'not intended for human consumption') is in reality leading to treatment in accordance with the provisions of that Regulation being demanded even in the case of feed products (e.g. milk powder).
Jautājums par ēdiena gatavošanas atkritumu, kā arī par ēdienu pārpalikumu pārstrādi un to izmantošanu dzīvnieku barošanai, likumdošanas procedūras norises laikā izraisīja plašas debates starp Parlamentu un Padomi, bet tomēr netika izlemts, un arī likumdošanas priekšlikums, kuru par Regulas EK 1774/2002 4. apsvērumu bija paredzēts sastādīt līdz 2004. gada beigām, netika iesniegts.
The issue of the disposal of catering waste and rules on its use in feeding, which was a point of contention between Parliament and the Council during the legislative procedure, has also not been resolved, since the legislative proposal to be presented by the end of 2004 pursuant to recital 4 of Regulation (EC) No 1774/2002 has not been submitted.
Pārejas režīmu ir paredzēts pagarināt līdz laikam, kad tiks pieņemts lēmums saskaņā ar likumdošanas procedūru.
The transitional measures provided for should be extended, pending the adoption of a decision under a legislative procedure.
Šo iemeslu dēļ Komisijai pirms izskatāmās regulas pieņemšanas būs jāsniedz likumdošanas priekšlikums, lai, ņemot vērā iepriekšminētos norādījumus, grozītu Regulu (EK) 1774/2002.
For those reasons, the Commission should submit a legislative proposal to amend Regulation (EC) No 1774/2002 - covering the above points - prior to the adoption of this Regulation.
8.b) Jāatļauj neatgremotāju barošanā izmantot atsevišķus pārstrādātus neatgremotāju proteīnus, ievērojot nekanibālisma principu.
(8b) Feeding of certain processed animal proteins originating from non-ruminants to non-ruminants should be allowed, while respecting the non-cannibalism principle.
8.C APSVĒRUMS (jauns)
RECITAL 8 C (new)
8.c) Jāatļauj arī noteiktu pārstrādātu dzīvnieku proteīnu, kas iegūti no neatgremotājiem, eksports uz trešām valstīm .
(8c) Export of certain processed animal proteins originating from non-ruminants to third countries should also be allowed.
Noteiktu pārstrādātu dzīvnieku proteīnu izmantošanas un eksportēšanas aizliegums rada lielas to likvidēšanas izmaksas, kā arī tādējādi tiek izniekots vērtīgs proteīnu materiāls.
Prohibition of feeding and export of certain processed animal proteins leads to enormous costs of destruction and waste of valuable protein materials.
8.d) Jāaizliedz to dzīvnieku izcelsmes produktu imports, kas iegūti no dzīvniekiem, kuri baroti ar noteiktiem dzīvnieku proteīniem, pārkāpjot nekanibālisma principu.
(8d) Imports of animal products originating from animals which have been fed certain animal proteins in breach of the non-cannibalism principle should be forbidden.
Eiropas Savienībai šiem importa produktiem jāpiemēro tie paši noteikumi, kuri jāievēro vietējiem ražotājiem
The EU should apply the same moral standards to its imports, as it lays down for its domestic producers.
Saskaņā ar zinātniskiem pierādījumiem un precīzu riska izvērtējumu visi pasākumi, kuri attiecas uz īpašiem riska materiāliem, ir jāpārskata, lai samazinātu finansiālo slogu, sargājot sabiedrības veselību un saglabājot patērētāju uzticību pārtikas apritei.
In line with scientific evidence and sophisticated risk assessments, measures concerning specified risk material should be reviewed in order to reduce the financial burden, while safeguarding public health and maintaining consumer confidence in the food chain.
Uzraudzības pasākumi ir regulāri jāsaskaņo ar jaunākajiem zinātniskajiem pierādījumiem un precīzu riska izvērtējumu, lai samazinātu uzraudzības programmas finansiālo slogu.
Measures concerning specified risk materials should be regularly updated in line with the latest scientific evidence and based on sophisticated risk assessment, so as to limit the high financial burden of this monitoring programme.
(1.) 23. apsvērumu aizstāj ar šādu:
(-1) Recital 23 shall be replaced by the following:
„(23) Lai īstenotu šo regulu, jānodibina cieša sadarbība starp Komisiju un dalībvalstīm Pastāvīgajā veterinārijas komitejā, Barības pastāvīgajā komitejā un Pastāvīgajā pārtikas produktu komitejā.
'(23) In order to implement this Regulation, procedures should be laid down establishing close and effective cooperation between the Commission and the Member States within the Standing Veterinary Committee, the Standing Committee on Feedingstuffs, and the Standing Committee on Foodstuffs.
Turklāt jāizveido starpiestāžu darba grupa, kurā jāiesaista Komisijas, Parlamenta un Padomes prezidentūras pašreizējās, iepriekšējās un nākamās prezidentūras pārstāvji, lai laikus izskatītu jebkurus grozījumus pielikumos, kuri paredzēti saskaņā ar 24. panta 2. rindkopu.”
In addition, an interinstitutional working party involving representatives of the Commission, the European Parliament and the current, previous and next Council Presidencies should be set up, which will discuss all planned amendments to the Annexes in accordance with Article 24(2) at an early stage.'