natgillin/translations-raw huggingface dataset:
9. uzsver, ka ir svarīgi pievērst uzmanību dzimumu aspektam attiecībā uz visām diskriminētajām iedzīvotāju grupām, jo sievietēm šajās grupās bieži ir īpašas problēmas;
Underlines the importance of focusing on the aspect of gender in relation to all groups that suffer from discrimination, since the women in these groups often face special problems;
FEMM 24.02.2005.
FEMM 24/2/2005
Edit Bauer 17.03.2005.
Edit Bauer 17.3.2005
Emine Bozkurt , Věra Flasarová , Zita Gurmai , María Esther Herranz García , Anneli Jäätteenmäki , Lívia Járóka , Piia-Noora Kauppi , Urszula Krupa , Pia Elda Locatelli , Angelika Niebler , Doris Pack , Marie Panayotopoulos-Cassiotou , Teresa Riera Madurell , Amalia Sartori , Lydia Schenardi , Eva-Britt Svensson , Anna Záborská
Emine Bozkurt, Věra Flasarová, Zita Gurmai, María Esther Herranz García, Anneli Jäätteenmäki, Lívia Járóka, Piia-Noora Kauppi, Urszula Krupa, Pia Elda Locatelli, Angelika Niebler, Doris Pack, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Teresa Riera Madurell, Amalia Sartori, Lydia Schenardi, Eva-Britt Svensson, Anna Záborská
Anna Hedh , Elisabeth Jeggle
Anna Hedh, Elisabeth Jeggle
Minoritāšu aizsardzība un diskriminācijas novēršanas politika paplašinātajā Eiropā
The protection of minorities and anti-discrimination policies in an enlarged Europe
LIBE 24.02.2005.
LIBE 24.2.2005
Komiteja, kurai lūgts sniegt atzinumu Datums, kad paziņoja plenārsēdē
Commission(s) saisie(s) pour avis Date de l'annonce en séance
EMPL 24.02.2005.
EMPL 24.2.2005
CULT 24.02.2005.
CULT 24.2.2005
FEMM 24.02.2005.
FEMM 24.2.2005
Atzinumu nav sniegušas Lēmuma pieņemšanas datums
Avis non émis Date de la décision
Ziņojumā iekļautās(-o) rezolūcijas(-u) priekšlikumi
Proposition(s) de résolution incluse(s) dans le rapport
Referents(-e/-i) Iecelšanas datums
Rapporteur(s) Date de la nomination
Claude Moraes 25.11.2004.
Claude Moraes 25.11.2004
Alexander Nuno Alvaro , Edit Bauer , Mario Borghezio , Mihael Brejc , Maria Carlshamre , Michael Cashman , Giusto Catania , Charlotte Cederschiöld , Fausto Correia , Rosa Díez González , Antoine Duquesne , Kinga Gál , Patrick Gaubert , Elly de Groen-Kouwenhoven , Lívia Járóka , Timothy Kirkhope , Ewa Klamt , Magda Kósáné Kovács , Wolfgang Kreissl-Dörfler , Barbara Kudrycka , Romano Maria La Russa , Henrik Lax , Edith Mastenbroek , Claude Moraes , Hartmut Nassauer , Lapo Pistelli , Martine Roure , Michele Santoro , Inger Segelström , Frank Vanhecke , Ioannis Varvitsiotis , Tatjana Ždanoka
Alexander Nuno Alvaro, Edit Bauer, Mario Borghezio, Mihael Brejc, Maria Carlshamre, Michael Cashman, Giusto Catania, Charlotte Cederschiöld, Fausto Correia, Rosa Díez González, Antoine Duquesne, Kinga Gál, Patrick Gaubert, Elly de Groen-Kouwenhoven, Lívia Járóka, Timothy Kirkhope, Ewa Klamt, Magda Kósáné Kovács, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Barbara Kudrycka, Romano Maria La Russa, Henrik Lax, Edith Mastenbroek, Claude Moraes, Hartmut Nassauer, Lapo Pistelli, Martine Roure, Michele Santoro, Inger Segelström, Frank Vanhecke, Ioannis Varvitsiotis, Tatjana Ždanoka
Panayiotis Demetriou , Koenraad Dillen , Jeanine Hennis-Plasschaert , Sophia in 't Veld , Sylvia-Yvonne Kaufmann , Antonio Masip Hidalgo , Jean Lambert , Vincent Peillon , Herbert Reul , Marie-Line Reynaud , Kyriacos Triantaphyllides , Rainer Wieland
Panayiotis Demetriou, Koenraad Dillen, Jeanine Hennis-Plasschaert, Sophia in 't Veld, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Antonio Masip Hidalgo, Jean Lambert, Vincent Peillon, Herbert Reul, Marie-Line Reynaud, Kyriacos Triantaphyllides, Rainer Wieland
María del Pilar Ayuso González , Ģirts Valdis Kristovskis , Véronique Mathieu , Manolis Mavrommatis
María del Pilar Ayuso González, Ģirts Valdis Kristovskis, Véronique Mathieu, Manolis Mavrommatis
Iesniegšanas datums – A6
Date du dépôt – A6
par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par ilgtspējīgas attīstības tehnoloģiju veicināšanu — Eiropas Savienības vides tehnoloģiju rīcības plāns
on the communication from the Commission to the Council and the European Parliament on Stimulating Technologies for Sustainable Development: An Environmental Technologies Action Plan for the European Union
EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS..............................................3
MOTION FOR A EUROPEAN PARLIAMENT RESOLUTION...............................................3
RŪPNIECĪBAS, PĒTNIECĪBAS UN ENERĢĒTIKAS KOMITEJAS ATZINUMS ............11
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............13
par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par ilgtspējīgas attīstības tehnoloģiju veicināšanu — Eiropas Savienības vides tehnoloģiju rīcības plāns ( 2004/2131(INI) )
on the communication from the Commission to the Council and the European Parliament on Stimulating Technologies for Sustainable Development: An Environmental Technologies Action Plan for the European Union ( 2004/2131(INI) )
- ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par ilgtspējīgas attīstības tehnoloģiju veicināšanu — Eiropas Savienības vides tehnoloģiju rīcības plāns ( COM(2004)0038 ),
- having regard to the communication from the Commission to the Council and the European Parliament on Stimulating Technologies for Sustainable Development: An Environmental Technologies Action Plan for the European Union ( COM(2004)0038 ),
- ņemot vērā EK līguma 6. un 174.pantu, Kārdifas procesu (1998.gada 15. un 16.jūnija Kārdifas Eiropadomes secinājumi) un Ilgtspējīgas attīstības stratēģiju (2001.gada 15. un 16. jūnija Gēteborgas Eiropadomes secinājumi),
- having regard to Articles 6 and 174 of the EC Treaty, the Cardiff process (Cardiff European Council Conclusions, 15-16 June 1998) and the Strategy for Sustainable Development (Gothenburg European Council Conclusions 15-16 June 2001),
- ņemot vērā Lisabonas stratēģiju ( 2002.gada 15.-16.marta Barselonas Eiropadomes secinājumi),
- having regard to the Lisbon Strategy (Barcelona European Council Conclusions 15-16 March 2002),
- ņemot vērā 2002. gada Pasaules augstākā līmeņa sanāksmi par ilgtspējīgu attīstību un Johannesburgas īstenošanas plānu,
- having regard to the World Summit on Sustainable Development and Johannesburg Plan of Implementation (2002),
- ņemot vērā secinājumus par tēmu “ Nekaitīgi, prasmīgi, konkurētspējīgi ” — ekoloģiski efektīvu jauninājumu izredzēm saistībā ar Lisabonas procesu (Vides Padomes 2004.gada 14. oktobra secinājumi),
- having regard to the conclusions on Clean, Clever, Competitive: The opportunities of eco-efficient innovations within the Lisbon process (Environment Council conclusions 14 October 2004),
- ņemot vērā Kopienas Sesto rīcības programmu vides jomā
- having regard to the Sixth Community Environment Action Programme
- ņemot vērā piekto
- having regard to the fifth
OV L 232, 29.8.2002., 1. lpp.
OJ L 232, 29.8.2002, p.
Eiropas Kopienas pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrācijas pasākumu pamatprogrammu,
1. framework programmes of the European Community for research, technological development and demonstration activities,
- ņemot vērā tā 2004.gada 21. aprīļa rezolūciju par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par ražojumu integrētu politiku, kas pamatota uz vides aprites cikla pieeju
- having regard to its resolution of 21 April 2004 on the communication from the Commission to the Council and the European Parliament on Integrated Product Policy – Building on Environmental Life-Cycle Thinking
Pieņemtie teksti , P5_TA(2004)0349 . ,
Texts adopted , P5_TA(2004)0349 . ,
- ņemot vērā Padomes 2003.gada 27.oktobra Direktīvu 2003/96/EK, kas groza Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai
- having regard to Council Directive 2003/96/EC of 27 October 2003 restructuring the Community framework for the taxation of energy products and electricity
- ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par atjaunojamās enerģijas apjomiem ES ( COM(2004)0366 ),
- having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament on the share of renewable energy in the EU ( COM(2004)0366 ),
- ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Mūsu kopējās nākotnes veidošana — Paplašinātās Eiropas Savienības politiski risināmie jautājumi un budžeta līdzekļi 2007.-2013. gadā ( COM(2004)0101 ),
- having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament on Building our common Future - Policy challenges and Budgetary means of the Enlarged Union 2007-2013 ( COM(2004)0101 ),
- ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai par vides aspektu ievērošanu, nosakot Eiropas standartus ( COM(2004)0130 ),
- having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament and the European Economic and Social Committee on Integration of Environmental Aspects into European Standardisation ( COM(2004)0130 ),
- ņemot vērā Komisijas darba dokumentu – Rokasgrāmatu par publisko pasūtījumu, kas saistīts ar vidi ( SEC(2004)1050 ),
- having regard to the Commission working document - A handbook on environmental public procurement ( SEC(2004)1050 ),
- ņemot vērā tās Reglamenta 45. pantu,
- having regard to Rule 45 of its Rules of Procedure,
- ņemot vērā Vides, sabiedriskās veselības un pārtikas drošības komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģijas komitejas atzinumu ( A6‑0141/2005 ),
- having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinion of the Committee on Industry, Research and Energy ( A6‑0141/2005 ),
A. tā kā ilgtspējīga attīstība – attīstība, kas apmierina pašreizējās vajadzības, nekaitējot nākotnes paaudžu vajadzībām – ir skaidri noteikts Eiropas Savienības mērķis,
A. whereas sustainable development - development that meets the needs of the present without compromising those of future generations - is a clear objective of the European Union,
B. tā kā saskaņā ar Gēteborgas Eiropadomes secinājumiem ilgtspējīga attīstība pamatojas uz trīs pīlāriem, proti, vides aizsardzību, ekonomikas attīstību un sociālo vienotību,
B. whereas, according to the conclusions of the Göteborg European Council, sustainable development is based on three pillars, namely environmental protection, economic development and social cohesion,
C. tā kā s ilgtspējīgu attīstību nav iespējams sasniegt bez jaunu vides tehnoloģiju un jauninājumu attīstības,
C. whereas sustainable development cannot be achieved without the development of new environmental technology and innovations,
D. tā kā, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību, Lisabonas stratēģijai, lai padarītu Eiropas Savienību par konkurētspējīgāko un dinamiskāko, uz zināšanām balstītu ekonomisko telpu pasaulē, kas var nodrošināt ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi ar vairāk un labākām darba vietām un lielāku sociālo vienotību, ir vajadzīgi ekonomiskās, sociālās un vides politikas mērķi, kuri ir savstarpēji atbilstīgi, kā arī nodrošina pastiprinātu ekonomikas izaugsmi;
D. whereas in order to ensure sustainable development, the Lisbon strategy - to make the European Union the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion - needs goals for economic, social and environmental policy, which are mutually consistent as well as capable of delivering enhanced economic growth,
E. tā kā šajā kontekstā ir vitāli svarīgi pastiprināt un izmantot pozitīvo sinerģiju starp vides aizsardzību un konkurētspēju un atdalīt ekonomikas attīstību no kaitēšanas videi; un tā kā vides tehnoloģijas (visu veidu tehnoloģijas, kuru izmantošana ir videi daudz nekaitīgāka kā citu atbilstošu alternatīvu tehnoloģiju izmantošana) ir svarīgs līdzeklis, lai to sasniegtu;
E. whereas it is of vital importance in this context to reinforce and exploit the positive synergies between environmental protection and competitiveness and to decouple economic growth from environmental degradation; and whereas environmental technologies (all technologies whose use is significantly less harmful in terms of its overall environmental impact than relevant alternatives) are an important means of achieving this,
F. tā kā tikai vides tehnoloģiju pietiekams pieprasījums paātrinās jauninājumu ieviešanas procesu tirgū (no pētniecības, ražojumu pilnveidošanas, ražošanas, uzsākšanas līdz ieviešanai tirgū);
F. whereas only sufficient demand for environmental technologies will speed up the process of getting innovations to the market (from research, product development, production, launch to market introduction),
G. tā kā Eiropas Savienībā jāizvirza augstas prasības vides politikas jomā, lai radītu vides tehnoloģiju pieprasījumu ar skaidriem un pretencioziem vides politikas mērķiem, kopīgi noteiktiem vides piesārņojuma rādītājiem, vides (ārējo) izmaksu pārņemšanu un priekšrocību piešķiršanu tiem, kas izvirzījušies vadībā nevis atpalicējiem;
G. whereas the European Union must have an environmental policy which is ambitious enough to create demand for environmental technologies, with clear and ambitious environmental targets, agreed environmental indicators for measuring the environmental burden, internalisation of environmental (external) costs and rewards to leaders rather than the laggards,
H. tā kā svarīgs ir gala patērētāju pieprasījums pēc vides tehnoloģijām, bet tomēr sabiedrībai kopumā ir jāuzņemas galvenā atbildība par atbilstošu sistēmu radīšanu šādu tehnoloģiju ātrai attīstībai,
H. whereas the role of customer demand for environmental technologies is important; whereas, however, society at large must assume a major responsibility for creating the appropriate frameworks for the speedy development of such technologies,
I. tā kā Komisijas Rīcības plānā nav iekļauti piemēroti mehānismi zināšanu izplatīšanai, tehnoloģiju nodošanai, jauninājumiem un attīstībai;
I. whereas the Commission's Environmental Technologies Action Plan (ETAP) does not include suitable mechanisms for the diffusion of knowledge, technology transfers, innovation and development;
J. tā kā finansiāls atbalstam ir nozīme ne tikai pētījumu veikšanā un attīstībā, bet arī ražojumu izstrādāšanā, lai tos varētu ieviest tirgū, jāpalielina centieni atrast risinājumus attiecībā uz riska kapitālu;
J. whereas financial support is of importance not only for research and development, but also for developing a product for the market, thus efforts to find solutions with regard to risk capital have to be increased,
K. tā kā Eiropas Savienības politiskajām koncepcijām jābūt saskaņotām un jāveicina vienotu mērķu sasniegšana, tādēļ tehnoloģiskajiem risinājumiem ilgtspējības nodrošināšanai jāparādās budžeta sagatavošanā un Septītās pētniecības pamatprogrammas projektā; struktūrfondi un Kohēzijas fonds jāizmanto tā, lai tie veicinātu vides tehnoloģiju attīstību;
K. whereas policies within the European Union have to be coherent and work towards the same goals; technological solutions for promoting sustainability therefore have to be reflected in the preparation of the budget and in the design of the Seventh Framework Programme for Research; the Structural Funds and the Cohesion Fund have to be used in ways that support the development of environmental technologies,
L. tā kā ilgtspējīga attīstība prasa globālus risinājumus, un tāpēc Eiropas Savienībai ir jānodrošina saskaņa starp iekšējās politikas un ārpolitikas jomām, ne tikai divpusējas sadarbības un eksporta kredītu jomā, bet arī attiecībā uz attīstību, kas saistīta ar Apvienotajām Nācijām, Pasaules Tirdzniecības organizāciju (PTO), Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju (ESAO) un Pasaules Banku;
L. whereas sustainable development requires global solutions and the European Union therefore has to ensure that there is consistency between internal policies and external policies, not only in the context of bilateral co-operation and export credits, but also in relation to developments with regard to the United Nations, the WTO, the OECD and the World Bank,
Vides tehnoloģiju pieprasījuma stimulēšana
Boosting Demand for Environmental Technologies
Atbalsta paziņojumu kā noderīgu pamatu apspriešanai un konkrētāku priekšlikumu izstrādei vides tehnoloģiju veicināšanai, bet vēlētos redzēt lielāku atbalstu šādu tehnoloģiju pieprasījuma palielināšanai; pieprasa dalītu pieeju attiecībā uz vides politiku un ilgtspējīgu attīstību vispār, kā arī it īpaši attiecībā uz Rīcības plāna aizstāšanu ar tādu pieeju vides politikai, kas vairāk pamatota uz sistēmu, aprites cikla pieeju atbilstoši Saskaņotajai ražojumu politikai, liela nozīmi piešķirot jauninājumiem un videi nekaitīgu tehnoloģiju attīstībai, un, visbeidzot, uzsver koordinācijas svarīgumu starp ES un dalībvalstīm;
Welcomes the Communication as a useful basis for discussion and development of more concrete proposals on how to boost environmental technologies, but would like to see more emphasis on the development of the demand for such technologies; calls for the replacement of the fragmented approach, with regard to environmental policy and sustainable development in general and with regard to ETAP specifically, with a more systems-based approach to environmental policy, based on life-cycle thinking in line with the Integrated Product Policy (IPP) framework, where great importance is attached to the innovation and development of environmentally benign technologies, and, lastly, emphasises the importance of co-ordination between the EU and Member States;
Uzskata, ka ir svarīgi veicināt vides dimensiju ES konkurētspējas stratēģijā; atzīmē, ka, pārskatot Lisabonas stratēģiju, vides stāvoklis un nodarbinātības uzlabošana jāuzskata par iespēju sasniegt mērķi radīt ekonomiku, kas būtu pamatota uz viskonkurētspējīgākajām zināšanām; uzskata, ka vides tehnoloģiju attīstībai un ieviešanai šajā ziņā ir izšķiroša nozīme;
Considers it important to enhance the environmental dimension in the EU's strategy for competitiveness; observes that, when reviewing the Lisbon Strategy, the state of the environment and improving employment should be regarded as an opportunity to attain the objective of creating the most competitive knowledge-based economy; considers the development and introduction of environmental technologies to be of decisive importance in this connection;
Uzsver, ka nodarbinātības un izaugsmes potenciālam vides tehnoloģiju nozarē, kurš var nodrošināt daudzas jaunas uzņēmējdarbības iespējas un tātad arī jaunas darba vietas, jo īpaši mazos un vidējos uzņēmumos, varētu būt izšķiroša nozīme Lisabonas mērķu īstenošanā;
Points to the employment and growth potential of the environmental technologies sector, where a multitude of new business opportunities and, consequently, new jobs can be created - notably within SMEs - which could make a crucial contribution to attaining the Lisbon objectives;
Norāda, ka Lisabonas stratēģijas mērķu īstenošanai ES vairāk jāņem vērā mazie un vidējie uzņēmumi, un izsaka nožēlu, ka Komisijas Rīcības plānā šiem uzņēmumiem nav piešķirta pietiekami svarīga nozīme;
Points out that if the EU wishes to meet the objectives of the Lisbon strategy it needs to work more closely with SMEs, and regrets the failure to ensure suitable inclusion of SMEs in ETAP;
Aicina Komisiju noteikt faktorus, kas pašreiz visvairāk kaitē videi un pēc tam visās nozarēs pēc kārtas apskatīt, kādi tehnoloģijas jauninājumi ir vajadzīgi, lai risinātu šīs problēmas; ierosina, ka to īstenojot, jāņem vērā šādi apsvērumi:
Calls on the Commission to identify the factors which impose the greatest burden on the environment today and subsequently consider, sector by sector, what technological innovation is needed to address those problems; suggests that this work should include the following considerations:
Kādas problēmas jārisina?
What are the problems to be addressed?
Kādi ir šķēršļi konkrēto problēmu pārvarēšanai?
What obstacles exist to overcoming the defined problems?
Kādu mērķi ES cenšas sasniegt attiecībā uz minētajām problēmām?
What is the goal of the Union with respect to the problems?
Kā tika noteiktas prioritātes attiecībā uz pasākumiem un mērķiem?
How was the prioritisation of actions/goals done?
Kādi darbības mērķi attiecas uz katru jomu?
Which are the performance targets related to each of the areas?
Kādas dažādas politikas izvēles iespējas ir minētas attiecībā uz šķēršļu samazināšanu un attiecībā uz kādām tehnoloģijām šīs dažādās politikas izvēles iespējas varētu vislabāk izmantot?
What are the various policy options for reducing the obstacles and in relation to which technologies could the various policy options best be used?
Kādas ir minēto iespēju priekšrocības un trūkumi, un kādas politiskas koncepcijas jāīsteno?
What are the advantages and disadvantages of these options and which policies should be implemented?
Kāds finansējums ir piešķirts katram no konkrētajiem pasākumiem?
What funding is put in place for each of the defined actions?
Kādus obligātus pasākumus veiks un kādi ir izpildes termiņi?
Which mandatory actions will be taken and by which deadlines?
Atzīst vides politikas vadošo lomu jauninājumu ieviešanā tirgus ekonomikā, kuras augstās prasības liek rasties jauninājumiem; atgādina, ka, pateicoties stingriem kritērijiem vides jomā, ES ir izvirzījusies vadībā daudzās attīstības nozarēs, un uzsver, ka ES jācenšas saglabāt vadošo lomu jaunu tehnoloģiju un konceptuālu jauninājumu tirgū;
Recognises the role of environmental policies as a driver of innovation in market economies where innovation is sparked by exacting requirements; recalls that strict environmental norms have led to EU leadership in many growth sectors and stresses that the EU should endeavour to remain a leader on the market for new technologies and conceptual innovations;
Uzsver, ka ES tiesību aktu mērķis vides jomā ir nepārtraukti uzlabot vides stāvokli un sasniegt visaugstāko iespējamo vides aizsardzības līmeni; uzskata, ka tiesību aktiem jābalstās uz vislabāko pieejamo tehnoloģiju, un tiem jābūt gan pretenciozi formulētiem, gan noturīgiem un paredzamiem, lai radītu vajadzīgo, ar tirgus ekonomiku pamatoto jauno vides tehnoloģiju pieprasījumu ražošanā un uzņēmumos; konstatē, ka Ekodizaina direktīva, kuru pašreiz izskata koplēmuma procedūrā, ir piemērs tam, kā izveidot pamatu ievērojamai ražojumu dizaina un vides aizsardzības prasību uzlabošanai;
Stresses that the aim of the EU's environmental legislation is continuously to improve the state of the environment and to attain the highest possible level of environmental protection; considers that legislation should be based on the best available technology and, as well as being ambitious, must be sustained and predictable, so as to generate the requisite market-based demand for new environmental technologies in production and enterprises; notes that the Eco-Design Directive is one illustration of how a framework can be created for significant improvements in product design and environmental performance;
Aicina Komisiju noteikt pretenciozu mērķi attiecība uz ES daļu vides tehnoloģiju pasaules tirgū; uzskata, ka turpmākajos desmit gados ES jāpanāk, ka tās tirgus daļa ir vismaz 50%; norāda, ka videi nekaitīgu preču un pakalpojumu tirgus ātri pieaug un ka ES uzņēmumiem arī turpmāk būs ievērojama nozīme šajā tirgū un tiem jāizmanto priekšrocības, kas izriet no apstākļa, ka šie uzņēmumi pirmie guvuši pieredzi ar šīm tehnoloģijām;
Calls on the Commission to set an ambitious target with regard to the EU's share of the global market for environmental technologies; considers that within ten years the EU should attain a market share of at least 50%; points out that the market for environmental goods and services is growing rapidly and that EU companies should continue to play an important role on this market and profit from first-mover advantage;