natgillin/translations-raw huggingface dataset:
23. aicina dalībvalstis un reģionālās un vietējās kopienas saistībā ar inovācijas un konkurētspējas programmu paredzēt novatoriskus, videi draudzīgus risinājumus, kā arī vērš uzmanību uz to, ka MVU pastāv iespējas izmantot finansiālu atbalstu, ko nodrošina, piemēram, programma JEREMIE ; mudina Komisiju, dalībvalstis un reģionālās iestādes izmantot tādus pētniecībai inovācijas jomā paredzētus finanšu atbalsta atjaunojamus avotus kā „inovācijas sertifikātu” sistēmu; aicina reģionu atbildīgās personas izmantot struktūrfondu finansējumu arī eksperimentāliem, līdz ar to riskantiem pasākumiem;
Invites Member States and the regional and local communities to adopt innovative, environmentally-friendly solutions under the Competitiveness and Innovation Programme and also draws attention to the option of using financial aid for SMEs, such as in the Jeremie Programme; encourages the Commission, Member States and regional authorities to make use of renewable sources of financial support for innovation-oriented research such as the ‘innovation voucher’ system; encourages the relevant actors at regional level to include experimental and therefore risky measures in funding from the Structural Funds;
25. prasa Komisijai izvērtēt sasniegtos rezultātus, izvērtējot projektu un pasākumu kvalitatīvos, kvantitatīvos un finansiālos rādītājus, lai tādējādi laika gaitā uzlabotu turpmāko darbību efektivitāti;
Asks the Commission to evaluate the results obtained by assessing the quality, quantity and financial aspects of projects and actions in a manner conducive to improving, over a period of time, the efficiency of future actions;
28. atzīmē, ka pilsētu centriem var būt būtiska nozīme visa reģiona inovācijas stratēģijas izstrādē un ka attiecīgā gadījumā tie var ierosināt daudzsološu projektu iniciatīvas, piemēram, siltumiekārtu modernizācijas un koģenerācijas izmantošanas jomā, vai ierosināt iniciatīvas zinātnes attīstības un tehnoloģijas centru izveides jomā;
Points out that that urban centres can play an important part in devising an innovation strategy for a whole region and that they can perhaps take the initiative with some promising projects, such as using the potential of thermo-modernisation and combined heat and power, or taking other initiatives such as developing science and technology parks;
36. aicina Padomi un Komisiju uzlabot ar pētniecību un inovāciju saistīto ekonomisko aspektu juridiskos standartus, lai, ņemot vērā starptautisko pieejamību, uzlabotu procesu, tehnoloģiju un atklājumu nodošanas aizsardzību;
Calls on the Council and the Commission to improve legal standards linked to the economic aspects of research and innovation so as to provide better protection in the diffusion of processes, techniques or discoveries in a context of international openness;
38. uzsver, ka ir jācenšas atvieglot pētniecības rezultātu izmantošanu tirgū pieprasītu preču ražošanai, īpaši tādu, ko ražo MVU (vienlaikus raugoties, lai nemazinātu fundamentālo pētniecību), un uzskata, ka ir vajadzīga holistiskāka pieeja, līdzsvarojot ciešāku sadarbību starp pētniecības un uzņēmējdarbības nozarēm ar patērētāju, pilsoniskās sabiedrības un vides interesēm un iesaistot visus vietējā tirgus dalībniekus (gan valsts, gan privātos); atzinīgi vērtē, ka Komisija plāno pieņemt Paziņojumu par zināšanu apmaiņu starp universitātēm un citām publiskām pētniecības organizācijām un nozarēm;
Stresses that efforts should be focused on facilitating the transfer of research results into marketable products, particularly for SMEs (while taking care not to stifle fundamental research) and believes there is a need for a more holistic approach, balancing closer cooperation between the research and business sectors with the interests of consumers, civil society and the environment, and including all local actors (public and private); welcomes the fact that the Commission plans to adopt a Communication to promote knowledge transfer between universities and other public research organisations and industry;
40. aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm iesniegt plānu Eiropas Patentu organizācijas integrēšanai Kopienā, lai risinātu aktuālus jautājumus par demokrātisku kontroli un saskaņotu Kopienas politiku patentu tiesību jomā;
Calls on the Commission to present, in cooperation with the Member States, a plan to integrate the European Patent Organisation into the Community, in order to address concerns over democratic control and coherent Community policy on patent law;
45. aicina Komisiju sadarbībā ar Eiropas standartizācijas organizācijām palielināt Eiropas standartizācijas tempu un efektīvi izmantot jau esošos standartus;
Calls on the Commission, in cooperation with the European standardisation organisations, to increase the pace of European standardisation and make effective use of standards that already exist;
48. aicina Komisiju sekmēt ne tikai Eiropas standartu pieņemšanu, bet arī to izmantošanu, proti, saprotamā veidā informējot par tiem MVU; uzskata, ka rokasgrāmatām un procedūru skaidrojumiem jābūt pieejamiem visās ES oficiālajās valodās;
Calls on the Commission to encourage not only the adoption but also the application of European standards, in particular by communicating them to SMEs in a simple manner; considers that handbooks and explanatory procedures should be available in all official languages of the EU;
54. aicina Komisiju novērot inovācijas procesus reģionos un izstrādāt kopējus ES mēroga inovācijas rādītājus, kas labāk atspoguļotu dalībvalstu un reģionu vēlmi iesaistīties inovācijā;
Calls on the Commission to monitor the innovation processes in the regions and to develop common innovation indicators across the EU that will better demonstrate the eagerness of the Member States and regions to innovate;
58. uzsver, ka inovācija nav pašmērķis, bet gan veids, kā uzlabot ES iedzīvotāju dzīves kvalitāti; šai ziņā uzskata, ka konkurence un preču un pakalpojumu liberalizācija, kas palīdz sasniegt izvirzīto mērķi inovācijas jomā, ir jāpapildina ar uzraudzību un patērētāju aizsardzības noteikumiem gadījumos, kad tas nepieciešams sabiedrības interesēs;
Stresses that innovation is a means of improving the quality of life of EU citizens and not an aim in itself; accordingly takes the view that, while competition and the liberalisation of goods and services contribute to achieving that objective in terms of innovation, they must be accompanied by monitoring and consumer protection provisions, where justified by the public interest;
60. aicina Komisiju, dalībvalstis un reģionālās un vietējās varas iestādes nodrošināt vispārēju iespēju strādāt ar informācijas un sakaru tehnoloģijām, lai kopumā veicinātu e-mācības un e-darbu;
Calls on the Commission, Member States, regional and local authorities to ensure universal access to information and communication technology-based working, in order to facilitate e-learning and e-working generally;
Eiropā ir uzkrātas būtiskas speciālās zināšanas vairākās zinātnes jomās, pateicoties pētījumiem, ko veikušas universitātes, pētniecības centri un valstu institūti, valstu zinātņu akadēmijas un ES pētniecības un attīstības struktūras.
Europe has built up substantial specialist knowledge in various scientific fields thanks to research conducted by universities, research centres and national institutes, national science academies and Union research and development bodies.
Valstu patentu biroji ir ievērojams zināšanu avots, pēdējā laikā tāds ir arī Eiropas Patentu birojs ( EPO ).
National patent offices represent an important source of knowledge, as does, more recently, the European Patent Office (EPO).
Tomēr nav vienkārši šīs zināšanas īstenot ekonomikā, lai tās efektīvi izmantotu.
However, there is no simple way of translating this knowledge into economic practice in order to make effective use of it.
Eiropas situācijas paradokss ir tāds, ka mums ir augsti attīstīti centri zināšanu attīstīšanai – izcilības centri, bet tiem ir mazs ekonomiskais stimuls izmantot šīs zināšanas par pamatu novatorisku pasākumu attīstīšanai.
The paradox of the situation in Europe is that we have highly developed centres for the development of knowledge - centres of excellence, but with little economic impetus to use that knowledge as a basis for developing innovative activities.
Šī sagatavotā dokumenta mērķis ir īstenot Lisabonas stratēģiju un izveidot pamatu Eiropas inovāciju politikai, skaidri nosakot tās mērķus un pieņemot instrumentus, lai sasniegtu šos mērķus, kas atvieglos:
The aim of the document that has been drawn up is to realise the Lisbon Strategy and lay the foundations for European innovation policy, by spelling out clearly its objectives and adopting instruments to achieve those goals which will facilitate:
- pētniecības jomu atbalstīšanu, kas pielāgotas ES pašreizējām un turpmākajām sociālajām un ekonomiskajām vajadzībām;
- tackling research areas geared to current and future social and economic needs of the EU;
- padziļināto zināšanu, ko attīstījuši pētniecības centri, nodošanu ekonomikas vienībām;
- transfer of advanced knowledge developed by research centres to economic units;
- novatorisku risinājumu praktisku lietošanu ekonomikas un sociālajā jomā.
- practical application of innovative solutions to economic and social spheres.
Inovācijas definēšana
Defining innovation
Par inovāciju būtu jāuzskata to problēmu novatoriski risinājumi, kuras rodas ražošanā, preču izmantošanā vai pakalpojumu sniegšanā.
Innovation should be taken to mean innovative solutions to problems arising in the manufacture or use of goods or the provision of services.
Inovācijas mērķis ir racionalizēt preču ražošanu, pakalpojumu sniegšanu un ražojumu izmantošanu tādā veidā, kas nodrošinās enerģijas, materiālu un darbalaika taupīšanu, kā arī aizsargās vidi un uzlabos pakalpojumu kvalitāti.
The goal of innovation is to rationalise the manufacture of goods, the provision of services and the use of market products, in a way that will result in savings in energy, materials and working time, as well as protecting the environment and improving the quality of services.
Inovācijas iniciators un tās labuma saņēmējs vienmēr ir indivīds.
The beneficiary and instigator of innovation is always the individual.
Bieži gadās tā, ka vēl nav atrasts problēmas praktisks risinājums, vai var būt arī tā, ka risinājums jau ir atrasts, bet jaunajai problēmai vajadzīga šī risinājuma pārskatīšana, modernizācija vai pārveidošana.
It is often the case that a practical solution has not yet been found to a problem or it may also be that a solution already exists but the new problem entails a revision, modernisation or modification of that solution.
Inovācija attiecas uz ražojumiem, procesiem un pakalpojumiem.
Innovation applies to products, processes and services.
Pasākumu inovācijas jomā mērķis var būt jauninājumu izmantotāju intereses (mārketinga aspekts), konkurētspējas uzlabošana (ekonomiskais aspekts), negatīvas ietekmes uz vidi novēršana (vides aspekts) vai dzīves līmeņa un darba apstākļu uzlabošana (sociālais faktors).
The goal of innovation activities may be the interests of beneficiaries (marketing aspect), developing competitiveness (economic aspect), eliminating adverse effects on the environment (environmental aspect) or improving quality of life and working conditions (social aspect).
Diemžēl pastāv arī „mākslīgā inovācija” attiecībā uz noteiktiem ražojumiem, kas pārsvarā ir iepakojuma izmaiņas vai maldinoša reklāma.
Unfortunately, there are also 'artificial innovations' relating to certain products, which mostly involve just changing the packaging and a misleading advertising campaign.
Šī neīstā inovācija, kas kaitē sabiedrībai, ir pilnībā jānovērš.
These bogus innovations need to be fully eliminated.
Inovācijas veicināšana
Promoting innovation
Inovācija ir process, kas ietver jaunu novatorisku risinājumu ieviešanu vai esošo risinājumu uzlabošanu, piemērojot tos jaunām cilvēku darbības jomām.
Innovation is a process which involves introducing new innovative solutions or refining existing ones by adapting them to new areas of human activity.
Lai to veiksmīgi realizētu, ir svarīgi pilnībā pārzināt faktorus, kas veicina pasākumus inovācijas jomā.
If it is to succeed, it is vital to have a full knowledge of the factors that encourage innovation.
Būtu jāatceras, ka inovācijas rezultāts parasti ir lētākas, efektīvākas vai videi draudzīgākas preces vai ražošanas metodes, kā arī labāk organizēti, kvalitatīvāki un lētāki pakalpojumi.
It should be remembered that the results of innovation are usually cheaper, more effective or more environmentally-friendly goods or manufacturing techniques and better organised, higher quality and cheaper services.
Šo pasākumu ietekme var būt atšķirīga, tomēr tie rada nosacījumus, lai palīdzētu nodrošināt lielāku veiksmīgas inovācijas iespējamību.
The influence of these activities may vary, yet they create the conditions to help ensure a greater probability of successful innovation.
Būtiskākie faktori, kas veicinās inovāciju ir:
The essential factors that will encourage innovation are:
a) pienācīgi funkcionējošs preču un pakalpojumu tirgus,
(a) a properly functioning market in goods and services,
b) augsta līmeņa izglītība visos līmeņos,
(b) high levels of education at all levels,
c) progresīva zinātniskā pētniecība – gan pamatpētījumi, gan lietišķie pētījumi,
(c) advanced scientific research - both basic and applied,
d) dalībvalstu darbības regulēšana.
(d) regulation of Member States' activities.
Attiecībā uz ES ir aktuāli arī šādi faktori:
In the case of the EU the following also apply:
e) sinerģiju ietekme, kas izriet no ES paplašināšanās,
(e) effect of synergies resulting from enlargement,
f) jauna patentu un licenču piešķiršanas stratēģija,
(f) new patenting and licensing strategy,
g) Eiropas pētniecības telpas attīstība – Septītā pamatprogramma,
(g) development of the European research area - Seventh Framework Programme,
h) Eiropas Tehnoloģiju institūta izveide,
(h) setting up of the European Institute of Technology,
Detalizēti pasākumi inovācijas jomā
Pro-innovation measures in detail
A. Vienotais tirgus
A. Single market
Pašlaik noris ES vienotā tirgus attīstības process.
The process of developing the EU single market is currently under way.
Pienācīgi funkcionējošs tirgus, ņemot vērā visas četras brīvības, ir labākā garantija pasākumu inovācijas jomā panākumiem.
A properly functioning market, taking account of all four freedoms, is the best guarantee of success for innovation activities.
Šobrīd ES tirgus nodrošina:
At present the market provides for:
- brīvu preču apriti;
- free movement of goods;
- brīvu kapitāla apriti (finanšu pakalpojumu tirgus);
- free movement of capital (financial services market);
- ka komercpakalpojumu tirgus tiek attīstīts, bet ir jāpārvar administratīvie šķēršļi, pirms to varēs pilnībā liberalizēt (pakalpojumu direktīva);
- the market in commercial services is being developed, but administrative barriers need to be overcome before it can be fully liberalised (services directive);
- ka darba ņēmēju brīvas kustības ierobežojumi tiek pakāpeniski atcelti.
- restrictions on the free movement of workers are gradually being lifted.
Izglītības sistēmas visās ES dalībvalstīs ir standartizētas atbilstīgi tā sauktajai Boloņas stratēģijai (piemēram, vienotas trīspakāpju izglītības sistēmas ieviešana augstākajā līmenī).
Education systems in all EU Member States are being standardised under the Bologna Strategy (e.g. introduction of a single, three-level, higher education system).
ES ir viens no lielākajiem pieaugumiem pasaulē augstskolu absolventu skaita ziņā uz 1000 iedzīvotājiem.
The EU has recorded one of the highest increases in the world in the number of higher education graduates per 1000 inhabitants.
Tomēr ir vajadzīgi jauni starpdisciplināri izglītības virzieni, lai sagatavotu absolventus, kas būtu apmācīti labāk par līdzšinējiem, ļaujot piemēroties strauji mainīgajām darba tirgus prasībām.
There is a preponderance of business studies graduates from humanities or management faculties, whereas the need is for new directions in interdisciplinary education, to produce graduates better equipped than at present to adapt to the swiftly changing requirements of the labour market.
Izglītībai ir jāveicina arī inovācija un mūžizglītība neatkarīgi no vecuma.
There is also a need for education to encourage innovation and for lifelong learning, regardless of age.
Inovācijas attīstībai būtiski ir pētniecībai un attīstībai paredzētie izdevumi pamatprogrammās un programmā, kas izstrādāta sadarbībā ar Eiropas Investīciju banku (EIB) un pazīstama kā izaugsmes iniciatīva.
Fundamental to the development of innovation is expenditure on research and development under the framework programmes, together with the programme being developed in cooperation with the European Investment Bank (EIB) known as the growth initiative .
Ir paredzēts līdz 2010. gadam palielināt pētniecības izdevumus ES līdz 2,6 % no IKP, no kuriem divas trešdaļas būs privātā sektora finansējums.
The intention is that by 2010 expenditure on research in the EU will increase to 2.6% of GDP, two thirds of which will come from the private sector.
Ideju apmaiņu varētu uzlabot, efektīvāk mobilizējot pētniekus, sadarbojoties un ieviešot standarta darba principus, darba samaksu un sociālo apdrošināšanu.
Exchange of ideas could be improved through greater mobility for researchers within the Community, and through the introduction of standard rules on researchers’ employment, pay and social security.
Ir arī svarīgi pieņemt darbā speciālistus no trešām valstīm.
It is important to recruit experts from third countries.
Jauno pētnieku snieguma novērtēšanas kritērijam, lai noteiktu, vai šiem pētniekiem būtu jāvirzās pa zinātniskās karjeras kāpnēm, jo īpaši lietišķajās zinātnēs, būtu jāņem vērā ne tikai publikāciju un atsauču uz viņu darbiem skaits, bet arī darbība patentu un jaunu izstrādņu jomā.
The criteria for assessing the abilities of young researchers determining whether they should move up the ranks of a research career, particularly in the applied sciences, should take into account not only the number of publications and citations, but also activities in the field of patents and new development.
Izraudzītās svarīgās un stratēģiski nozīmīgās tehnoloģiskā dizaina problēmas, kas jāatrisina pilna pētniecības cikla laikā, būtu jāuztic vairākām konkurējošām pētniecības komandām.
Selected important technological design problems of strategic significance to be resolved during a full research cycle should be entrusted to a number of competing research teams.
Piemēram, varētu iekļaut jaunas un nestandarta ceļu vai citu transporta veidu koncepcijas vai citu nestandarta risinājumu izstrādi attiecībā uz darba metodēm un dzīvesveidu Eiropas novecojošajā sabiedrībā.
For example, this might involve the development of a new and unconventional concept of road or other transport modes or other unconventional solutions pertaining to working methods and lifestyles in ageing European societies.
Varētu arī iekļaut brīvā laika pavadīšanas veidus.
It might also involve ways of spending free time.
D. Regulējoša darbība
D. Regulatory activity
Eiropas Savienībai, dalībvalstīm un to reģioniem ir jāstimulē inovācija:
The European Union, the Member States and the regions need to stimulate innovation by means of:
- piemērojot nodokļu atvieglojumus (nodokļu tiesību aktus kontrolē valsts), piemēram, daļu amortizācijas nodokļu atlaižu, kas piešķirtas ekonomikas pārstāvjiem, varētu izmantot inovācijas fonda izveidei;
- use of tax incentives (tax law is under national control), for example, a proportion of depreciation allowances for economic agents could be used to set up an innovation fund;
- rīkojot konkursus lielāko projektu sagatavošanai un īstenošanai, piemēram, ieguldījumiem vides aizsardzībā un citās jomās;
- competitive tendering for the preparation and realisation of major projects, e.g. investments in the environment, defence and other areas;
- izveidojot zinātnes un tehnoloģijas parkus par ES resursiem (Kohēzijas fonds);
- creation of science and technology parks with Union resources (Cohesion Fund);
- izmantojot valsts un privāto partnerību;
- use of public-private partnerships;
- piešķirot aizņēmumu garantijas novatorisku uzņēmējdarbības plānu atbalstam, lai palīdzētu attīstīt blakusrezultātus;
- credit guarantees to support innovative business plans to help develop spin-offs;
- piemērojot ES noteikumus, piemēram, REACH direktīvu, kura, pateicoties arī „aizstāšanas principam”, var veicināt svarīgus pasākumus inovācijas jomā.
- EU regulations, e.g. the REACH regulation, which, thanks not least to the ‘substitution principle’, may prompt large-scale innovation.
E. Sinerģiju izmantošana
E. Exploiting synergies
Pozitīva sinerģija izriet no mēroga ietekmes – preču vai pakalpojumu tirgus pieaugums nozīmē to, ka tos var ražot sērijveidā plašā mērogā un tādējādi tie ir lētāki.
The phenomenon of positive synergy derives in this case from effects of scale, where an increase in the market for goods or services means that goods can be produced in series on a larger scale and therefore more cheaply.
Sinerģijai būs vēl pozitīvāka ietekme uz inovāciju, ja tiks ieviesti vienoti vispārēji noteikumi un kvalitātes standarti.
Synergy will have even more positive effects on innovation if uniform common rules and quality standards are introduced.
Noteikti būtu iespējams izmantot paplašināšanos, ja efektīvāk izmantotu pašreizējo potenciālu, kas izpaužas kā liels skaits izglītotu pētnieku, celtniecības inženieru un citu speciālistu, kuri ir zaudējuši darbu pētniecības institūtu un projektēšanas biroju slēgšanas vai darbinieku skaita samazināšanas dēļ jaunajās Centrāleiropas un Austrumeiropas ES dalībvalstīs.
One way of taking advantage of enlargement would be to make better use of existing potential in the form of the many highly trained researchers, designers and other specialists, who have lost their jobs as a result of closures or cutbacks in research institutes and design bureaux in the new EU Member States of Central and Eastern Europe.
Kad rietumu ražotāji pārņem uzņēmumus saskaņā ar privatizācijas nosacījumiem, tas bieži beidzas ar to, ka tiek slēgti pētniecības un attīstības atbalsta objekti, jo parasti jauno īpašnieku rīcībā šādi objekti jau ir.
Company takeovers by Western producers under privatisation arrangements have often ended in the closure of research and development support facilities, as the new partners usually possessed such facilities already.
Ir vajadzīga jauna Eiropas patentu stratēģija, kas aizsargās autortiesības, bet nemonopolizēs zināšanas inovācijas jomā vai mazo un vidējo uzņēmumu darbības jomu, īpaši, lai šīs zināšanas izmantotu.
A new European strategy on patents is needed that will safeguard copyright but will not monopolise knowledge in the field of innovation or the scope for small and medium-sized enterprises in particular to make use of it.
Patentēšanas process ir jāvienkāršo un jāpaātrina.
The patent process itself needs to be simplified and speeded up.
Tas, iespējams, varētu būt divpakāpju process, un saistībā ar to dārgo patentu izpēti varētu veikt pēc tam, kad ierosinātajam izgudrojumam ir atrasts finansētājs vai kad tiek apšaubīta to oriģinalitāte.
Perhaps it could be a two-stage process, whereby the expensive development work needed for obtaining a patent could take place once the proposed invention had found a sponsor, or if its originality was in doubt.
Pirmais patentēšanas procesa posms ietvertu idejas reģistrēšanu, prioritātes nodrošināšanu idejas autoram un atļauju publiski pārbaudīt autora plānu tiem, kas ir ieinteresēti šo ideju praktiski izmantot.
The first phase of the patent process would be confined to registration of the idea, guaranteeing its author precedence, and to making his blueprint available for public inspection by those interested in its practical application.
Inovāciju prognozēšana
Innovation forecasting
No dažādajām metodēm inovācijas un tehnoloģiskā progresa prognozēšanai īpaši jāuzsver ekstrapolācija, varbūtības teorijas izmantošana un matemātiskā statistika, kā arī cita starpā Delfu metode.
Among the different methods of forecasting innovation and technological progress, particular emphasis should be placed on extrapolation, exploitation of probability theory and mathematical statistics, and the Delphic method among others.