natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dalībvalstis reizi piecos gados iesniedz Komisijai vienotu ziņojumu par šīs direktīvas un par atsevišķo direktīvu 16. panta 1. punkta nozīmē praktisko īstenošanu, norādot sociālo partneru viedokli.
Every five years, the Member States shall submit a single report to the Commission on the practical implementation of this Directive and individual Directives within the meaning of Article 16(1) thereof, indicating the points of view of the social partners.
Ziņojumā izvērtē dažādo direktīvu praktiskās īstenošanas aspektus un attiecīgā gadījumā sniedz datu sadalījumu pa dzimumiem, ja šādi dati ir pieejami.
The report shall assess the various points related to practical implementation of the different Directives and, where appropriate and available, provide data disaggregated by gender.
Ziņojuma struktūru nosaka Komisija sadarbībā ar Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēju komiteju.
The structure of the report shall be defined by the Commission, in cooperation with the Advisory Committee on Safety and Health at Work.
Ziņojuma struktūru nosaka un anketu par tā saturu sagatavo Komisija sadarbībā ar Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēju komiteju.
The structure of the report , together with a questionnaire specifying its content, shall be defined by the Commission, in cooperation with the Advisory Committee on Safety and Health at Work.
Ziņojumā ir vispārīgā daļa, kas aptver šīs direktīvas noteikumus, kā arī īpašas nodaļas, kuras aptver 1. punktā minēto direktīvu īstenošanas aspektus .
It shall include a general part on the provisions of this Directive and specific chapters on the implementation of the Directives referred to in paragraph 1.
Ziņojumā ir vispārīgā daļa, kas aptver šīs direktīvas noteikumus saistībā ar kopējiem principiem un punktiem, kuri piemērojami visām 1. punktā minētajām direktīvām .
The report shall include a general part on the provisions of this Directive relating to the common principles and points applicable to all of the Directives referred to in paragraph 1.
Papildinot vispārīgo daļu, atsevišķās nodaļās ir iztirzāta katras direktīvas īpašo aspektu īstenošana, ņemot vērā īpašus rādītājus, ja tādi ir pieejami.
To complement the general part, specific chapters shall deal with implementation of the particular aspects of each Directive, including specific indicators, where available.
Komisija šā ziņojuma struktūru kopā ar anketu, kurā precizēts tās saturs , nosūta dalībvalstīm sešus mēnešus pirms ziņojuma aptvertā perioda beigām.
The Commission shall send the structure of the report, together with a questionnaire specifying its content , to the Member States six months before the end of the period covered by the report.
Ziņojumu Komisijai iesniedz deviņu mēnešu laikā pēc tam, kad beidzies ziņojumā aptvertais piecu gadu periods.
The report shall be transmitted to the Commission within nine months of the end of the five-year period that it covers.
Komisija šā ziņojuma struktūru kopā ar iepriekš minēto anketu iesniedz dalībvalstīm vismaz sešus mēnešus pirms ziņojuma aptvertā perioda beigām.
The Commission shall submit the structure of the report, together with the above-mentioned questionnaire, to the Member States at least six months before the end of the period covered by the report.
Ziņojumu Komisijai iesniedz divpadsmit mēnešu laikā pēc tam, kad beidzies ziņojumā aptvertais piecu gadu periods.
The report shall be transmitted to the Commission within twelve months of the end of the five-year period that it covers.
Pamatojoties uz šiem ziņojumiem, Komisija veic attiecīgo direktīvu īstenošanas novērtējumu kopumā, kā arī novērtē panākto attīstību , īpaši ņemot vērā pētījumus un jaunas zinātnes atziņas attiecīgajās jomās.
Using these reports as a basis, the Commission shall evaluate the implementation of the Directives concerned and developments in terms of research and new scientific knowledge in the various fields in question.
Komisija periodiski informē Eiropas Parlamentu, Padomi, Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēju komiteju par šo novērtējumu un, ja vajadzīgs, par iniciatīvām reglamentējošo noteikumu darbības uzlabošanai.
It shall periodically inform the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Advisory Committee on Safety and Health at Work of this evaluation and, if necessary, of any initiatives to improve the operation of the regulatory framework.
Pamatojoties uz šiem ziņojumiem, Komisija veic attiecīgo direktīvu īstenošanas novērtējumu kopumā, ņemot vērā to nozīmību, pētījumus un jaunas zinātnes atziņas attiecīgajās jomās.
Using these reports as a basis, the Commission shall evaluate the implementation of the Directives concerned in terms of their relevance, research and new scientific knowledge in the various fields in question.
Komisija 36 mēnešu laikā pēc attiecīgā piecu gadu perioda beigām informē Eiropas Parlamentu, Padomi, Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēju komiteju par šā novērtējuma rezultātiem un, ja vajadzīgs, par iniciatīvām reglamentējošo noteikumu darbības uzlabošanai.
It shall , within 36 months of the end of the five-year period, inform the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Advisory Committee on Safety and Health at Work of the results of this evaluation and, if necessary, of any initiatives to improve the operation of the regulatory framework.
No [precizēt datumu, kas norādīts 4. pantā] tiek atcelti šādi noteikumi:
With effect from [date to be specified, indicated in Article 4] the following provisions shall be repealed:
No ..* tiek atcelti šādi noteikumi:
With effect from ...* the following provisions shall be repealed:
* Šīs direktīvas stāšanās spēkā datums.
* Date of en try into force of this Directive.
Dalībvalstis veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai ne vēlāk kā līdz […] izpildītu šīs direktīvas prasības.
The Member States shall adopt the measures necessary for them to comply with the provisions of this Directive by […] .
Dalībvalstis veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai ne vēlāk kā līdz 2012. gada 31. decembrim izpildītu šīs direktīvas prasības.
The Member States shall adopt the measures necessary for them to comply with the provisions of this Directive by 31 December 2012 .
Kad dalībvalstis pieņem šos pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai.
When the Member States adopt those measures, they shall contain a reference to this Directive or shall be accompanied by such a reference on the occasion of their official publication.
Dalībvalstis nosaka to, kā izdarīt šādas atsauces.
Member States shall determine how such reference is to be made.
Šī direktīva stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .
This Directive shall enter into force on the […] day following that of its publication in the Official Journal of the European Union .
Šī direktīva stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas „Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.
This Directive shall enter into force on the day following that of its publication in the Official Journal of the European Union .
70. gados un 80. gadu sākumā Seveso direktīva un Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēju komitejas izveidošana bija pirmie gadījumi, kad tika izvirzīti jautājumi par darba apstākļiem, kas zināmā mērā izrietēja no īpašām darba ņēmēju veselības programmām, kuras izveidoja toreizējā Eiropas Ogļu un tērauda kopienā.
In the 1970s and the early 1980s the Seveso Directive and the setting-up of the Advisory Committee on Safety and Health at Work were the first instances in which concerns about working conditions were raised, following on, in a way, from the specific workers’ health programmes established under the then European Coal and Steel Community.
Direktīva 83/477/EEK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar pakļaušanu azbesta iedarbībai darba vietā, demonstrē šo rūpju pirmo pakāpi, kas noteikta saskaņā ar konkrētiem riska faktoriem, uz kuriem attiecas direktīvas.
Directive 83/477/EEC on the protection of workers from the risks related to exposure to asbestos at work is the model for this first level of partial concerns, that is to say, defined according to given risk factors, which have been the subject of directives.
Citi jautājumi, piemēram, darba ņēmēju veselība kopumā un darba apstākļi, veselības aprūpes, higiēnas un darba drošības dienestu izveide darba vietās, kā arī arodslimību saraksta izveide netika vienprātīgi atbalstīti dalībvalstīs.
Other matters such as the health of workers in general and working conditions, the organisation of health, hygiene, and safety services at the workplace, and the list of occupational diseases failed to secure the unanimous approval of the Member States.
Tajā laikā tika izveidots termins „sociālais dempings”, lai apzīmētu tādu uzņēmumu un valstu negodīgu konkurenci, kas neveica ieguldījumus darbaspēka drošībā un veselībā.
At that time the term ‘social dumping’ was coined to denote unfair competition by companies and countries that were not investing in the safety and health of their labour force.
1989. gadā pamatdirektīva (Direktīva 89/391/EEK) iezīmēja būtisku soli uz priekšu, jo saskaņoja Pasaules Veselības organizācijas darba ņēmēju veselības programmu agrākās iniciatīvas un jo īpaši atsaucās uz Starptautiskās Darba organizācijas 1981. un 1985. gada konvencijām un ieteikumiem par darba ņēmēju veselību un arodveselības pakalpojumu organizēšanu.
In 1989 the issue of the framework directive (Directive 89/391/EEC) marked a significant step forward matching earlier initiatives by the World Health Organisation under its worker health programmes and, in particular, serving to respond to the International Labour Organisation’s 1981 and 1985 conventions and recommendations relating, respectively, to the health of workers and the organisation of occupational health services.
90. gados turpināja pieņemt citas direktīvas, lai aizsargātu jaunos darba ņēmējus, pagaidu darba ņēmējus un kuģu apkalpēs strādājošos.
Continuing into the 1990s, other directives were published to protect young workers, temporary workers, and those manning ships.
Kā tagad redzams, direktīvu pārpilnība nav devusi atbilstošus praktiskus rezultātus.
As can be seen today, the abundance of directives has not led to commensurate practical results.
Tam ir vairāki iespējami iemesli, no kuriem viens ir tas, ka šo direktīvu īstenošanu nepārrauga nedz valstu, nedz Eiropas Savienības līmenī.
There are many possible reasons, one being that implementation is not monitored either at national or at Union level.
Lai gan gandrīz visas direktīvas, sākot ar 1989. gada pamatdirektīvu par pasākumiem, kas ieviešami, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā, skaidri aicina dalībvalstis ziņot Komisijai par to noteikumu praktisku īstenošanu, izklāstot arī sociālo partneru viedokļus, vispārzināms ir fakts, ka atsevišķas dalībvalstis nav sagatavojušas šos ziņojumus.
Although almost all of the directives, starting with the 1989 framework directive on the introduction of measures to improve the health and safety of workers at work , explicitly call on the Member States to report to the Commission on the practical implementation of their provisions, setting out also the views of the social partners, it is common knowledge that some Member States have failed to produce the necessary reports.
Komisijas pašreizējā priekšlikuma mērķis ir vienkāršot un racionalizēt noteikumus Kopienas direktīvās par darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā, paredzot pienākumu dalībvalstīm un Komisijai izstrādāt ziņojumus par to praktisku īstenošanu.
The proposal that the Commission has now submitted aims to simplify and rationalise the provisions of the Community directives on health and safety of workers at work imposing an obligation for Member States and the Commission to draw up practical implementation reports.
Patlaban dalībvalstīm ir jāsagatavo šādi ziņojumi saskaņā ar vairākām atsevišķām direktīvām, taču ziņojumu sagatavošanas biežums ir atšķirīgs: daži ziņojumi ir jāsagatavo reizi četros gados, bet citi — reizi piecos gados.
At present, Member States are required to draw up such reports under several individual directives, but the frequency varies: some reports have to be produced every four years, and others, every five years.
Ierosinātie grozījumi
III – Proposed amendments
Komisija min vajadzību vienkāršot procedūru, atceļot administratīvos ierobežojumus, kas rada sarežģījumus un birokrātiju katra ziņojuma sagatavošanā, jo patiesībā atsevišķās direktīvas ir ciešāk jākoordinē un jāpadara efektīvāka to mijiedarbība, lai izveidotu pamatu dažādo dalībvalstīs īstenoto veselības un drošības stratēģiju konstruktīvai salīdzinošai analīzei.
The Commission mentions the need to simplify the procedure on account of the administrative constraints which add to the difficulties and red tape involved in producing each report, but what is really needed is to coordinate the different directives more closely and make them interact more effectively so as to provide a basis for constructive comparative analysis of the various health and safety strategies being pursued in the Member States.
Minēto iemeslu dēļ, ja ierosinātajam ziņojumam, kas jāiesniedz reizi piecos gados, jābūt par veselības un drošības prasībām darbavietā, specifiskos jautājumus, kas ietverti atsevišķās direktīvās, nekādā gadījumā nedrīkst mīkstināt vai nepietiekami novērtēt.
For the reasons described above, if the proposed five-yearly single report is to meet health and safety needs at the workplace, the specific matters covered by the individual directives must not, under any circumstances, be watered down or undervalued.
Vienotajā ziņojumā ir jānovērtē dažādo direktīvu īstenošanas aspekti.
The single report has to assess the various points related to practical implementation of the different directives.
Tajā būtu arī jāsniedz informācijas sadalījums pa dzimumiem un īpaši dati par to, kā sievietes un vīriešus ietekmē problēmas un politikas, kas attiecas uz veselību un drošību darba vietā.
It should also provide information broken down by gender and specific data showing how women and men are affected by the problems and policies relating to health and safety at work.
Ziņojuma struktūru nosaka Komisija sadarbībā ar Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēju komiteju; ziņojumā jāiekļauj vispārīga daļa par pamatdirektīvas (Direktīvas 89/391/EEK) noteikumiem attiecībā uz kopējiem principiem un aspektiem, kas piemērojami visām pārējām atsevišķajām direktīvām.
The structure of the report is to be laid down by the Commission in cooperation with the Advisory Committee on Safety and Health at Work; the report is to include a general part covering the provisions of the framework directive (Directive 89/391/EEC) relating to the common principles and points applicable to all the other individual directives.
Papildus šai vispārīgajai daļai īpašās nodaļās ir jāaplūko katras direktīvas raksturīgo aspektu īstenošana, iekļaujot īpašus rādītājus, ja tādi ir pieejami, un norādot to sociālo partneru viedokli, kuri būtu aktīvi jāiesaista ziņojuma sagatavošanas procesā.
In addition to this general part, specific chapters should deal with the implementation of the particular aspects of each directive, including specific indicators, where available, and indicating the opinion of the social partners, who should be actively involved in the drafting process.
Ziņojumā arī jāapraksta un jānovērtē katrā dalībvalstī piemērotās profilakses stratēģijas un sistēmas.
The report should also describe and assess the prevention strategies and systems being applied in each of the Member States.
Mēs tomēr apgalvojam, ka ir jāveido politika, lai patiesi labāk saskaņotu dalībvalstu praksi.
Our contention, however, is that there has to be a policy making for genuine upward harmonisation of the Member States’ practices.
Tādēļ Komisijai ir jāiesniedz paplašināts ziņojums par situāciju dalībvalstīs kopumā un jāizstrādā saskaņota politika, lai uzlabotu darba ņēmēju labklājību darba vietā.
The Commission therefore needs to submit an in-depth report on the situation in the Member States as a whole, and a concerted policy needs to be devised with a view to improving the well-being of workers at work.
Ziņojumu par praktisko īstenošanu vienkāršošana un racionalizācija
Simplification and rationalisation of the reports on practical implementation
par priekšlikumu Padomes lēmumam par Daudzpusējā nolīguma noslēgšanu starp Albānijas Republiku, Bosniju un Hercegovinu, Bulgārijas Republiku, Horvātijas Republiku, Eiropas Kopienu, Islandes Republiku, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Norvēģijas Karalisti, Serbiju un Melnkalni, Rumāniju un Apvienoto Nāciju Organizācijas Pagaidu pārvaldes misiju Kosovā par Eiropas Kopējās gaisa telpas ( ECAA ) izveidi
on the proposal for a Council decision on the conclusion of the Multilateral Agreement between the Republic of Albania, Bosnia and Herzegovina, the Republic of Bulgaria, the Republic of Croatia, the European Community, the Republic of Iceland, the former Yugoslav Republic of Macedonia, the Kingdom of Norway, Serbia and Montenegro, Romania and the United Nations Interim Administration Mission in Kosovo on the Establishment of a European Common Aviation Area (ECAA)
– ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam ( COM(2006)0113 )
– having regard to the proposal for a Council decision ( COM(2006)0113 )
– ņemot vērā EK līguma 80. panta 2. punktu apvienojumā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu, kā arī 300. panta 4. punktu,
– having regard to Article 80(2), in conjunction with Article 300(2), first subparagraph, first sentence, and Article 300(4) of the EC Treaty,
– ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C6‑0218/2006 ),
– having regard to Article 300(3), first subparagraph, of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6-0218/2006 ),
– ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu ( A6‑0060/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Transport and Tourism ( A6-0060/2007 ),
Būtībā nolīgums nodrošina Eiropas Kopienas aviācijas „ acquis ” jeb tiesību kopuma progresīvu paplašināšanu, iekļaujot partnervalstis.
In essence the agreement provides for the progressive extension of the European Community's aviation "acquis" or corpus of law, to the partner countries.
Tā pamatā ir priekšnoteikums, ka starptautiskajai civilajai aviācijai ir integrēts raksturs.
It rests on the premise that international civil aviation has an integrated character.
Šī iemesla dēļ nolīguma piemērošanas joma ir visaptveroša, un tā mērķis ir izveidot ECAA , kuras pamatā ir nediskriminācija nacionālās piederības dēļ, brīvība veikt uzņēmējdarbību, kopīgi noteikumi saistībā ar aviācijas drošumu, drošību, gaisa satiksmes pārvaldību, konkurenci, sociālo saskaņošanu, kā arī vienlīdzīgi konkurences apstākļi.
For this reason the agreement is comprehensive in its coverage and aims to create an ECAA based on non-discrimination on the grounds of nationality, freedom of establishment, common rules on aviation safety, security, air traffic management, competition, social harmonisation as well as equal conditions of competition.
Tas arī attiecas uz nolīguma ieviešanu ar Apvienotās komitejas un Eiropas Kopienu Tiesas palīdzību, strīdu izšķiršanu, tā noteikumu un pārejas noteikumu interpretāciju.
It also deals with the enforcement of the agreement through a Joint Committee and the European Court of Justice, dispute settlement, interpretation of its provisions and transitional arrangements.
Nolīgums Parlamentā tiek izskatīts apspriežu procedūra ietvaros saskaņā ar EK līguma 80. panta 2. punktu un 300. panta 2. un 4. punktu.
This comes to the Parliament as a Consultation procedure under Articles 80(2) and 300(2 and 4) of the Treaty.
Nolīgums ir asimetrisks tādā nozīmē, ka katram partnerim ir atšķirīgs sākumpunkts attiecībā uz tiesību aktiem, kurus šai nolīgumā piedāvā pieņemt un transponēt.
The agreement is asymmetrical in the sense that each of the partners to it has different staring points in relation to the legislation it proposes be adopted and transposed.
Protams, ES dalībvalstīs „ acquis ” jau darbojas.
Clearly EU Member States already apply the "acquis".
Tas pats attiecas uz Islandi un Norvēģiju kā Eiropas ekonomiskās zonas partneriem.
The same is true for Iceland and Norway as partners in the European Economic Area.
Kandidātvalstu Bulgārijas un Rumānijas pozīcija ir atšķirīga, jo tās, kļūstot par pilntiesīgām dalībvalstīm, piemēros regulu un direktīvu kopumu.
The position of Bulgaria and Romania as candidate countries is distinct because they will apply the body of Regulations and Directives when they become full Member States.
Tomēr „asociētajām pusēm” — Albānijai, Bosnijai un Hercegovinai, Horvātijai, BDMR, Serbijai un Melnkalnei, kā arī UNMIK — jārisina būtiski uzdevumi, kas saistīti ar Eiropas Kopējās gaisa telpas izveidi.
However the "associated parties", that is Albania, Bosnia-Herzegovina, Croatia, FYRM, Serbia and Montenegro and UNMIK face substantial challenges connected to the creation of a European Common Aviation Area.
Turklāt partnervalstīs ievērojami atšķiras aviācijas nozares vispārējā attīstība.
In addition the general development of the aviation sector in the partner countries varies significantly.
Daudzpusējā nolīguma saturs
Contents of the Multi-lateral agreement
Pirmā daļa veltīta ECAA vispārējai darbībai, otrajā daļā (pielikumā) uzskaitīti EK tiesību akti, kas piemērojami līgumslēdzējām pusēm, un trešo daļu veido protokoli ar katru no asociētajām pusēm, kas nosaka atbilstīgos pārejas noteikumus.
The first part deals with the general functioning of the ECAA, the second part ( in annexe) lists EC legislation applicable to the contracting parties and the third part consists of protocols with each of the associated parties establishing transitional arrangements which should apply to it.
Brīvība veikt uzņēmējdarbību nolīgumā attiecas uz uzņēmumiem un atsevišķām personām.
Freedom of establishment in the agreement encompasses firms and individuals.
11. pants par aviācijas drošumu garantē atbilstību starptautiskiem drošības standartiem.
Article 11 on aviation security ensures compliance with international safety standards.
Aviācijas drošumam jābūt balstītam uz kopējiem pamatstandartiem, kas noteikti ES tiesību aktos.
Aviation security shall be based on common basic standards defined in EU legislation.
Valsts atbalsta tiesību aktus pakāpeniski saskaņos ar Kopienas „ acquis ”.
State aid legislation will be gradually aligned with the Community "acquis".
Nolīgumi, kas kropļo vai ierobežo konkurenci, dominējoša stāvokļa ļaunprātīga izmantošana vai valsts palīdzība, kas kropļo konkurenci, ir pretrunā ar šo nolīgumu.
Agreements which distort or restrict competition, abuse of a dominant position or State aid which distorts competition is incompatible with the agreement.
Asociētajām pusēm ir jāizveido neatkarīgas valsts iestādes, kurām piešķirtas pilnvaras, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu atbilstību nolīgumu noteikumiem šajās jomās.
The associated parties are required to set up independent public bodies entrusted with the powers necessary to ensure compliance with the agreements provisions in these areas.
Ja saskaņā ar nolīguma noteikumiem ir atļauts valsts atbalsts, tam ir jābūt pārredzamam.
Where state aid is authorised under the terms of the agreement it shall be transparent.
Asociētajām pusēm ir jāsagatavo valsts atbalsta shēmu visaptverošs saraksts.
The associated parties must draw up a comprehensive inventory of State aid schemes.
Nolīgums arī regulē tā ieviešanu un interpretāciju.
The agreement also provides for its enforcement and interpretation.
Ja nolīguma noteikumi ir identiski EK līgumam vai aktiem, kas ir pieņemti saskaņā ar EK līgumu, to galīgais interpretētājs būs Eiropas Kopienu Tiesa.
Where its provisions arte identical to the EC Treaty or acts adopted under it the final interpreter will be the European Court of Justice.