natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Īpaši tika apskatīta regulas saikne ar direktīvu par televīziju bez robežām un direktīvu par e–komerciju.
Particular consideration has been given to the Regulation's relationship with the television without frontiers and the e-commerce directives.
Referente ļoti centās ierosināt principiāli vienveidīgu pieeju, kas ļautu izvairīties no nepieciešamības pašreiz vai turpmāk noteikt atkāpes vai īpašus režīmus, jo tie padara mūsu tiesību aktus vienīgi grūtāk saprotamus un mazāk pārredzamus. ”
Your rapporteur has been anxious to suggest a principled holistic approach which should avoid the necessity for confusing carve-outs and special regimes, present or future, as these merely serve to make our legislation more complex to navigate and less transparent."
Starp citu, ar ziņojuma projektu iesniegtie grozījumi kopā ar to pamatojumiem paši par sevi pietiekami apstiprina to nepieciešamību.
For the rest, the amendments put forward in the draft report, together with their justifications, speak for themselves.
Padomes kopējā nostāja, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par ārpuslīguma saistībām piemērojamiem likumiem (“Roma II”)
Council common position for adopting a regulation of the European Parliament and of the Council on the law applicable to non-contractual obligations ("ROME II")
Giles Chichester , Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja
Giles Chichester , Committee on Industry, Research and Energy
Starptautiskās tirdzniecības komitejas ATZINUMS.......................................16
OPINION OF THE COMMITTEE ON INTERNATIONAL TRADE......................................17
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ATZINUMS................20
OPINION OF THE COMMITTEE ON INDUSTRY, RESEARCH AND ENERGY(*)...........21
(*) ciešākā sadarbība starp komitejām — Reglamenta 47. pants
(*) Enhanced cooperation between committees - Rule 47 of the Rules of Procedure
– ņemot vērā Komisijas ziņojumu „Eiropas energoresursi un transports — scenāriji augstajām naftas un gāzes cenām”, kas publicēts 2006. gada septembrī,
– having regard to the Commission report 'European energy and transport: Scenarios on high oil and gas prices', published in September 2006 ,
– ņemot vērā 2001. gada 15. un 16. jūnija Gēteborgas Eiropadomes sanāksmes, kā arī 2006. gada 23. un 24. marta un 2006. gada 15. un 16. jūnija Briseles Eiropadomes sanāksmju secinājumus,
– having regard to the conclusions of the Göteborg European Council of 15 and 16 June 2001 , and the Brussels European Councils of 23 and 24 March 2006 and 15 and 16 June 2006,
– ņemot vērā ES valstu vai valdību vadītāju 2005. gada 27. oktobra neformālās tikšanās Hemptonas tiesu pilī secinājumus, kas iezīmēja ES jaunās enerģētikas politikas sākumu,
– having regard to the conclusions of the Hampton Court informal meeting of the EU Heads of State or Government on 27 October 2005, which marked the inception of the EU's new energy policy,
– ņemot vērā Parlamenta 2004. gada 26. februāra rezolūciju par Eiropas ekonomikas stāvokli — ziņojumu par vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm
– having regard to its resolution of 26 February 2004 on the situation of the European economy, report on the broad guidelines for economic policies
Pieņemtie teksti , P6_TA(2006)0110 . ,
Texts Adopted , P6_TA(2006)0110 . ,
– ņemot vērā 2006. gada 1. jūnija rezolūciju par Zaļo grāmatu „Energoefektivitāte vai kā ar ierobežotiem resursiem sasniegt labāku rezultātu”
– having regard to its resolution of 1 June 2006 on Energy efficiency or doing more with less - Green Paper
Pieņemtie teksti , P6_TA(2006)0243 . , un jo īpaši ņemot vērā aicinājumu Komisijai un valstu energoefektivitātes rīcības plāniem,
Texts Adopted , P6_TA(2006)0243 . , in particularly in regard to its call for Commission and national energy efficiency action plans ,
– ņemot vērā N. Sterna pārskatu „Klimata pārmaiņu ekonomika”, kas publicēts 2006. gada oktobrī,
– having regard to the Stern Review: The Economics of Climate Change, published in October 2006,
– ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu, kā arī Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus ( A6-0001/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinions of the Committee on International Trade and of the Committee on Industry, Research and Energy ( A6‑0001/2007 ),
A. tā kā naftas cenu pieaugumam ir ietekme uz ES kā neto naftas importētāju, samazinot iekšzemes kopprodukta (IKP) pieaugumu, nodarbinātību un ieguldījumus, kā arī palielinot spiedienu uz inflāciju un procentu likmes;
A. whereas oil price increases have an effect for the EU as a net importer of oil, reducing the growth of gross domestic product (GDP), employment and investment, and increasing inflationary pressure and interest rates,
B. tā kā iepriekšējos naftas cenu šokus izraisīja būtiski traucējumi naftas piedāvājumā, bet pašreizējo naftas cenu kāpumu pamatā izraisa būtisks pieprasījuma pieaugums Āzijā un ASV, kā arī ģeopolitiskā nestabilitāte naftas eksportētājvalstu reģionos;
B. whereas while previous oil-price shocks were caused by major disruptions to the oil supply, the present oil-price increase is triggered mainly by a substantial growth of demand for oil in Asia and the United States and geopolitical instability in the oil-exporting regions,
C. tā kā nenoteiktība jautājumos par naftas piedāvājuma un pieprasījuma līdzsvaru ir vēl vairāk palielinājusi naftas cenas un veicinājusi tirgus nestabilitāti;
C. whereas uncertainties concerning the balance between supply of and demand for oil have further increased oil prices and the volatility of the market,
D. tā kā zemas naftas cenas ir ietekmējušas pasaules ekonomiku ilgāk nekā pēdējos 50 gadus un tā kā ilgstoši augstu cenu iespējamība jau tagad veicina būtiskas izmaiņas ekonomikā; tā kā, neveicot pasākumus, Eiropas atkarība no energoresursu importa var palielināties no 50 % līdz 70 % laika posmā līdz 2030. gadam, importējot 94 % no nepieciešamā naftas daudzuma;
D. whereas cheap oil prices have framed the world economy for more than 50 years, and whereas the prospect of long-standing high prices are already contributing to fundamental changes in the economy; whereas if no measures are taken, the proportion of Europe's dependency on energy imports may increase from 50 to 70 % between now and 2030, with 94% of oil imported;
3. atzīmē, ka kļūst arvien grūtāk atklāt jaunus naftas avotus un ka katra nākamā barela atklāšana un ražošana ir dārgāka; turklāt atzīmē, ka ir vajadzīgi milzīgi ieguldījumi naftas ražošanas nozarē, lai palielinātu ražošanas un pārstrādes jaudu ar mērķi apmierināt pieaugošo pieprasījumu;
Notes that it is becoming more and more difficult to find new oil sources and that each new barrel is more expensive in terms of exploration and production; further notes that huge investments in the oil sector are needed to enhance capacities for production and refining in order to cope with increased demand;
Recesīvā ietekme
Recessive effects
8. uzsver, ka naftas cenu pieauguma ietekme ir atšķirīga dažādās dalībvalstīs, ko nosaka atkarības līmenis no naftas, kā arī dažādās ražošanas struktūras, un šī pieauguma ietekme visvairāk ir jūtama valstīs, kas ir ļoti atkarīgas no naftas importa, piemēram, eiro zonā, kur iekšzemes kopprodukts varētu būt samazinājies vismaz par 0,5 %, un jaunajās dalībvalstīs, ņemot vērā to ekonomiku ievērojamo energointensitāti;
Stresses that, depending on the differing degrees of oil dependency and production structures, the impact of oil price increases varies from one Member State to another and that the consequences are most strongly felt in countries that are highly dependent on oil imports, such as, on the one hand, the euro zone, in which GDP is estimated to have dropped by at least 0,5%, and, on the other, the new Members States, due to the greater energy-intensity of their economies;
12. uzsver, ka ekonomikas lēnas atgūšanās apstākļos procentu likmju pieaugums var apdraudēt izaugsmi, un norāda uz riskiem, kuri ir saistīti ar pārmaiņām eiro maiņas kursā un naftas cenās, kas daļēji ir vājo izaugsmi 2005. gadā izraisošie faktori, jo tie ietekmēja mājsaimniecību pirktspēju; aicina apsvērt iespēju eiro zonai naftas un tās atvasināto produktu cenu izteikt eiro nevis dolāros;
Stresses the risks to growth that an increase in interest rates would pose, in the context of a fragile recovery, and points to the risks associated with changes in the euro exchange rate and with oil prices, these being factors which played a part in the weak growth seen in 2005, owing to their impact on household purchasing power; calls for a reflection on the feasibility and opportunities for the euro zone of denominating oil and oil derivatives in euros instead of dollars;
Transporta nozare
The transport sector
17. atzīmē naftas cenu pieauguma negatīvo ietekmi uz naftas importētājvalstu tirdzniecības bilanci, naudai aizplūstot uz naftu eksportējošajām valstīm un padarot tās ietekmīgas globālās nelīdzsvarotības apstākļos, un nodrošinot naftas dolāru atkārtotu iepludināšanu tirgū, kā rezultātā jau uzkrājušies ievērojami ārvalstu aktīvi;
Points out the adverse effect of the oil-price increase on the balance of trade for oil-importing countries, redistributing wealth to the oil-exporting countries and turning them into major players in the context of global imbalances and the recycling of petrodollars, already resulting in the accumulation of substantial foreign assets;
25. aicina Komisiju, izvērtējot valsts atbalstu, ņemt vērā enerģētikā radušos nepieciešamību ieguldīt jauninājumos, kā arī nodrošināt, lai jaunais atbalsts nenovestu pie konkurences izkropļojumiem;
Calls on the Commission to take account, when assessing State aid, of the need for investment in innovation generated by the energy context and to ensure that new aid does not result in distortions of competition ;
28. uzsver to, ka naftas cenu kāpums īpaši negatīvi ietekmē jaunās un jaunattīstības valstu ekonomikas, kā arī tās, kas atrodas pārejas procesā, jo tām ir augsta energointensitāte un zema energoefektivitāte, un uzsver, cik svarīga ir ilgtspējīgas attīstības programma ES ārpolitikā, tirdzniecībā un attīstības politikā;
Underlines the fact that emerging and developing economies and those experiencing transformation are particularly negatively affected by the oil-price increase due to the high energy intensity and low energy efficiency of their economies and stresses the importance of the sustainable development agenda in the EU's foreign, trade and development policy;
30. atzīmē, ka joprojām eksistē naftas avoti Eiropā; uzskata, ka vietējo avotu izmantošanas palielināšanai jābūt svarīgam (lai gan pagaidu) līdzeklim, kā kompensēt Eiropā importētās naftas daudzuma samazinājumu;
Notes that European sources of oil still exist; believes that maximising the exploitation of indigenous sources should be seen as an important (albeit temporary) means of countering the declining volume of oil imported into Europe;
40. uzsver, ka transporta nozare patērē 56 % no kopējā ES naftas patēriņa un to visvairāk ietekmē naftas cenu pieaugums; aicina izstrādāt pamatdirektīvu par transporta energoefektivitāti; mudina saskaņot tiesību aktus vieglo automobiļu jomā, tostarp arī ES mērogā saskaņot automobiļu aplikšanu ar nodokļiem saistībā ar CO 2 emisijām, kā arī marķēšanas kārtību un fiskālos stimulus enerģijas avotu dažādošanai; aicina izstrādāt visaptverošu stratēģiju, lai samazinātu un izbeigtu fosilās degvielas izmantošanu transporta nozarē, veicinātu transporta līdzekļu ar zemu CO 2 emisiju izplatību tirgū, izmantotu visjaunāko tehnoloģiju biodegvielu un/vai bio-ūdeņraža degvielas transportlīdzekļus; uzsver, ka biodegvielas ieviešana nedrīkst novest pie tā, ka transporta līdzekļu rūpniecība tiek atbrīvota no saistībām ražot ekonomiskākus transportlīdzekļus ar piesārņojošo vielu mazāku emisiju;
Stresses that the transport sector accounts for 56 % of total oil consumption in the EU and is most affected by the oil price increase; calls for a framework directive for energy efficiency in transport; encourages the harmonisation of passenger car legislation, including an EU-wide harmonised CO 2 based vehicle taxation with certification and labelling procedures and fiscal incentives to diversify energy sources; calls for a comprehensive strategy to phase out the use of fossil fuels in the transport sector, and to promote the market penetration of low CO 2 emissions, the use of the latest technology biofuels and/or bio-hydrogen-fuelled vehicles; stresses that the introduction of biofuels must not result in the release of the automotive industry from its obligation to manufacture more economical vehicles which produce fewer pollutants, ;
41. atzinīgi vērtē ES dialogu un sadarbību ar naftas eksportētājvalstīm, lai mazinātu nenoteiktību gan pieprasījuma, gan piedāvājuma pusē, lai veicinātu ieguldījumus un abu pušu lēmumus par ekonomisko un enerģijas dažādošanu, kā arī radītu savstarpēju uzticību;
Welcomes the dialogue and cooperation of the EU with oil exporting countries to decrease uncertainties on both the demand and supply side, to facilitate investment and economic and energy diversification decisions on both sides, and to create a climate of trust and reliability;
44. atgādina, cik izšķiroši nozīmīgi ir nodrošināt ES energoapgādes drošību un ilgtspējību; uzsver atbilstīga tirgus noregulējuma un enerģētikas diplomātijas lomu stabilas energoresursu piegādes nodrošināšanā;
Recalls the crucial importance of ensuring security and sustainability in EU energy supply; stresses the twin role that adequate market regulation and energy diplomacy should play in creating a stable framework for the supply of energy;
48. uzsver, cik nozīmīgi ir veicināt labi darbojošos pasaules mēroga naftas un gāzes tirgu, jo īpaši izmantojot PTO noteikumus un pamatnostādnes; uzskata, ka šāda pieeja ļautu dot svarīgu ieguldījumu energoefektivitātē un tādējādi samazinātu ietekmi uz energoresursu cenu pieaugumu;
Stresses the importance of fostering a well-functioning world market in oil and gas, in particular through WTO rules and guidelines; considers that such an approach would make it possible to make an important contribution to energy efficiency and thus reduce upward pressure on energy prices;
„Kalifornijas štats tiesājas ar sešiem lielākajiem pasaules autoražotājiem, pieprasot maksu par kaitējumu videi, ko izraisījušas automašīnu gāzu emisijas”.
"The state of California is suing the world's six largest automakers, demanding that they pay for environmental damage caused by emissions from their vehicles."
Kas patiesībā notiek?
What is happening?
Maksājot 50 eiro (60 ASV dolārus) par barelu, ES izdod 250 miljardus eiro gadā par naftas importu, kas veido 2,3 % no IKP.
At a price of 50 euros (60 US$) per barrel the EU pays 250 billion euro per year in oil imports which represents 2, 3% of GDP.
Ja netiks veikti nekādi pasākumi, tad līdz 2030. gadam importēto energoresursu apjoms pašreizējo 50 % vietā būs 70 % no Eiropas energoresursu kopējā apjoma, turklāt naftas imports sasniegs 94 %.
If no measures are taken, by 2030 70% instead of the current 50% of Europe's energy will be imported with 94% of imported oil.
Pie šāda atkarības līmeņa katrs naftas barela sadārdzinājums par 10 eiro radīs vajadzību pēc papildu importa apjoma par 40 miljardiem eiro gadā.
With this level of dependence, each increase of 10 euros per barrel would represent an additional volume of imports of around 40 billion euros per year.
Atšķirība no iepriekšējā naftas cenu kāpuma.
Difference to previous oil price shocks:
Āzija un Amerika kopā veidoja 70 % un Ķīna viena pati – 30 % no naftas pieprasījuma pieauguma pasaulē.
Asia and America together accounted for nearly 70% and China alone for about 30 % of the increase in world demand of oil.
Turpmākie cenu kāpuma iemesli ir vairāku neskaidrību sakritība:
A further reason for the price increase is the accumulation of uncertainties such as
· sabotāža Irākā un Nigērijā un draudi citu Tuvo un Vidējo Austrumu ražotāju naftas infrastruktūrai
· Sabotage in Iraq, in Nigeria and threats to the oil infrastructure of other Middle Eastern producers
· piegādes grūtības viesuļvētru, tādu kā Katerina ASV, dēļ;
· Supply problems due to hurricanes like Katerina in the USA
· lielāko ASV naftas lauku slēgšana naftas vadu korozijas dēļ.
· the closing of the biggest US oil fields due to corrosion of the pipelines
Vai ir sasniegts maksimālais naftas ieguves punkts?
The moment of Peak Oil?
Vairāki zinātnieki un vides organizācijas brīdina, ka ir pienācis vai drīz var pienākt maksimālais naftas ieguves punkts.
A number of scientists and environmental organisations warn that the moment of peak oil has been reached or is imminent.
Naftas kompānijas apliecina, ka vēl ir palikuši bagātīgi naftas krājumi.
Oil companies assure us that there are ample reserves left.
Tomēr „konvencionālie” naftas krājumi atrodas galvenokārt reģionos ar lielu politisko nestabilitāti, bet „nekonvenciālie” naftas krājumi, kuru ieguvei jāveic seklāki vai dziļāki urbumi vai vajadzīgas platformas jūrā, prasa lielas investīcijas un ir dārgāki.
However reserves of conventional oil are mainly in regions of great political instability and the reserves of unconventional oil -for which there is a need for mining, digging deeper or off- shore production - will however require major investment and be more costly.
Referents secina, ka, iespējams, vēl nav sasniegts maksimālais visas naftas ieguves punkts, bet šķiet, ka lētās naftas maksimālais punkts jau ir sasniegts.
The rapporteur draws the conclusion that the moment of peak oil may not have come yet however the moment of "peak cheap oil" seems to have been reached.
Lai gan pavisam nesen naftas cenas ir atkal kritušās, tomēr, ņemot vērā iepriekš minētos notikumus, jādomā, ka tās būs nepastāvīgas un turpmāk celsies.
Even though oil prices have declined once again most recently, considering these developments it has to be expected that the oil price will remain volatile and increase in the future.
Šajā kontekstā arī jāvērtē naftas cenu pieauguma ekonomiskā ietekme.
It is against this background that the issue of economic impacts of the oil price increases has to be considered.
I. EKONOMISKĀ IETEKME
I. ECONOMIC IMPACTS
Pamatojoties uz dažādo atkarības pakāpi no naftas un dažādām ražošanas struktūrām, ietekme dažādās ES dalībvalstīs var būt atšķirīga.
Based on differing degrees of oil dependency and on different production structures, the impacts may thus vary from one EU country to another.
Sekas ir visvairāk jūtamas valstīs, kas ir ļoti atkarīgas no naftas importa, un valstīs ar augstu energointensitāti, jo tajās enerģiju izmanto mazāk efektīvi.
The consequences are most strongly felt in countries which are highly dependent on oil imports and more energy-intensive countries because energy is used less efficiently.
Tas visvairāk attiecas uz Eirozonas valstīm, jo tās ir lielā mērā atkarīgas no naftas importa, un tiek uzskatīts, ka tuvākajā laikā jutīs ietekmi visvairāk.
The Euro-zone countries are particularly affected because of their high dependency on oil imports and are estimated to suffer most in the short term.
Aprēķināts, ka IKP šajās valstīs ir samazinājies vismaz par 0,5 %.
GDP is assessed to have dropped by at least 0.5%.
Arī ES jaunās dalībvalstis izjūt īpaši negatīvu ietekmi valstu ekonomiku augstās energointensitātes dēļ.
The new Member States of the EU are also particularly negatively affected due to the higher degree of energy intensity of their economies.
Nemaz jau nerunājot par augsto cenu līmeni, neziņa par cenu līmeņiem nākotnē un pastāvīgās naftas cenu svārstības jau pašas par sevi ir negatīvas parādības.
Apart from the price level, uncertainty about future price levels and the constant volatility of oil prices are in themselves negative factors.
No otras puses, naftas cenu paaugstināšanās noved pie naftas dolāru uzkrāšanās eksportētājvalstīs, kuras tos iegulda ilgtermiņa finanšu aktīvos, kas sekmē zemas ilgtermiņa procentu likmes, kuras savukārt sekmē izaugsmi.
On the other hand, oil price increases result in accumulation of petrodollars by oil exporting countries reinvested in long term financial assets contributing to low long term interest rates supporting growth.
Patiesībā, naftu eksportējošās valstis arvien vairāk iegulda savus papildu ienākumus no naftas eiro aktīvos, un tajās ir palielinājies pieprasījums pēc eiro zonas precēm un pakalpojumiem.
In fact, oil-exporting countries increasingly invest their extra oil revenues in euro-denominated assets and increased demand for euro-area goods and services.
Naftas cenu pieaugums var ietekmēt inflāciju tieši un pastarpināti (otrā posma ietekme).
Increases in oil prices can affect inflation directly and through second-round effects.
Tiešā ietekme ir tūlītēja ietekme uz enerģijas patēriņa cenām.
Direct effects are the immediate effect on the consumer prices of energy.
Saskaņotā patēriņa cenu indeksa (SPCI) enerģijas daļa ir aptuveni 8,6 % no SPCI patēriņa groza un veido aptuveni vienu procenta punktu no inflācijas eiro zonā.
The energy component of the HICP accounts for about 8.6% of the HICP consumption basket and contributes close to one percentage point to headline inflation in the euro area.
Otrā posma ietekme attiecas uz iespēju, ka papildus tiešajai ietekmei augstās naftas cenas var ietekmēt inflāciju, ja tās ietekmē algu un cenu noteikšanu.
Second-round effects refer to the possibility that, in addition to direct effects, an oil shock may have an impact on inflation if it influences wage bargaining and price-setting behaviours.
Visumā eiro zonā pašreiz nav nekādu pazīmju par algu pieauguma izraisītu lielāku inflāciju, jo kopš gada sākuma algu faktiskajam pieaugumam ir tendence samazināties.
For the euro area as a whole, there are currently no signs of a pick-up in wage inflation but actual wage inflation is showing a downward trend since the beginning of the year.
Tas norāda uz pieprasījuma problēmām eiro zonā, kas saasinās izmantojamā ienākuma samazināšanās dēļ, ko izsauc naftas un citu enerģijas avotu cenu pieaugums, kā arī rūpniecības preču un transporta izdevumu cenu pieauguma tendence.
This indicates a demand problem in the euro zone, which is amplified due to a decrease in disposable income by the price increases for oil and other energy sources and by the beginning price increases on industrial products and transport costs.
Attiecībā uz cenu noteikšanu jāsaka, ka ievērojami cēlušās rūpnieciskā ražotāja pašizmaksas eiro zonā — par 5,9 % 2009. gada jūlijā, liecinot par to, ka uzņēmumi zaudēto peļņu iekasē no patērētājiem.
As regards price-setting, there has been a notable increase in industrial producer prices by 5,9% in July 2009 in the euro area, indicating that companies pass on their loss in profits to consumers.
Sakarā ar nepastāvību un lēnākas izaugsmes izredzēm ieguldījumi ir samazinājušies.
Due to volatility and lower growth expectations, investment is dampened.
MVU pārstāvji ir izteikuši bažas par to, ka Eiropas Centrālā banka (ECB) kopš 2005. gada decembra ir pacēlusi procentu likmes jau piecas reizes un ka turpmākā likmju celšanās novedīs pie neparedzamas aizdevumu sadārdzināšanās MVU un ieguldījumu turpmākas samazināšanās.
Representatives of SMEs raised their concern about the fact that the ECB has already raised interest rates five times since December 2005 and that further increases will lead to an unpredictability for SMEs on the costs of loans and will further suppress investments.
· Tirdzniecības un maiņas kursa bilance
· Balance of trade and exchange rates
Naftas cenu pieaugums maina tirdzniecības bilanci valstu starpā.
An oil price increase also changes the balance of trade between countries.
Neto naftas importētājvalstis parasti saskaras ar maksājumu bilances pasliktināšanos, cenšoties samazināt maiņas kursu.
Net oil-importing countries normally experience deterioration in their balance of payments, putting downward pressure on exchange rates.