natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Konsolidētais apgrozījums pasaulē
Consolidated global turnover
Pēc izvēles — valsts, kurā atrodas centrs, kur pieņem pasaules mēroga lēmumus
Optional : Country of global decision-centre
Valsts, kurā atrodas centrs, kur pieņem pasaules mēroga lēmumus
Country of global decision-centre
Pēc izvēles — valstis, kurās atrodas uzņēmumi vai vietējās vienības
Optional : Countries where enterprises or local units are located
valstis, kurās atrodas uzņēmumi vai vietējās vienības
Countries where enterprises or local units are located
Lai ES politikas veidotāji varētu izmantot adekvātus salīdzinājumus ar citiem ekonomiskajiem blokiem nolūkā pieņemt pareizus lēmumus ekonomikas politikā, viņiem ir nepieciešami precīzi un pilnīgi statistikas dati par ES ekonomiku.
If EU policy-makers are to make reliable comparisons with other economic blocs for the purposes of choosing the right economic policy decisions, it is indispensable that they have access to a solid and complete statistical picture of the EU's economy.
Vēl svarīgāk tas ir pašreizējās globalizācijas kontekstā.
This is all the more important in the current context of globalisation.
Daļa no statistikas datiem ir tā sauktie uzņēmumu reģistri (UR), kuri apkopo statistiku par ES strādājošajiem uzņēmumiem, t. i., datus par to skaitu, tipu, lielumu, struktūru un citiem rādītājiem.
A part of this statistical picture is the so-called Business Registers (BR), which compiles statistics on businesses operating in EU, namely data on their number, type, size, structure and other characteristics.
Šai statistikai ir jābūt samērā vienveidīgai.
These statistics need to be relatively homogeneous.
Jo uzticamāka un precīzāka ir šāda veida statistika, jo stabilāks pamats politikas veidotājiem lēmumu pieņemšanai.
The more reliable and accurate these type of statistics are, the more concrete a foundation will policy-makers' decisions have.
Turklāt tas ir saistīts ar vispārējo vajadzību pēc labākas pārredzamības un atklātības Eiropas Savienībā laikā, kad tās pietrūkst: demokrātija nav iespējama bez pārredzamības.
Moreover, this ties into the general need for more transparency and openness in the EU, at a time when it is lacking: there can be no democracy without transparency.
Vecā UR regula ir spēkā kopš 1993. gada.
An old BR regulation has been in place since 1993.
Eiropas Komisija tagad ir iesniegusi priekšlikumu atjaunot pašreizējo UR regulu.
The European Commission has now presented a proposal to update the existing BR.
Galvenie iemesli tam ir šādi:
The main reasons for doing so are:
– paplašināt darbības jomu: dažu svarīgu nozaru, tādu kā lauksaimniecības un sabiedrības pārvaldes, iekļaušana saskaņā ar veco UR regulu nebija obligāta.
- To enlarge the scope: the inclusion of some important sectors in the old BR regulation was optional, namely Agriculture and Public Administrations.
Šī neatbilstība neļāva iegūt visaptverošu ekonomikas ainu, tādēļ jaunais priekšlikums cenšas labot šo problēmu, paplašinot regulas darbības jomu;
This distortion did not allow for a comprehensive picture of the economy and the new proposal aims to fix this problem by enlarging the scope of the regulation;
– iekļaut datus par grupām: vecā UR regula neietvēra informāciju par savstarpējām attiecībām un saiknēm starp starptautisku uzņēmumu grupām, kuras darbojas ES (datus par īpašumtiesību struktūru, filiālēm utt.).
- To include data on groups: the old BR regulation did not include information on interrelations and links between multinational enterprise groups operating in the EU (data on ownership structures, subsidiaries, etc.).
Jaunais priekšlikums ietver šāda veida informāciju par grupas struktūrām (gan katras dalībvalsts iekšienē, gan pāri robežām), jo citādi nav iespējams iegūt adekvātu priekšstatu par ekonomiku.
The new proposal includes this type of information on group structures (both inside each Member State as well as cross-border) as otherwise it is not possible to have a reliable picture of the economy.
Referents atbalsta šī priekšlikuma būtību un ir iesniedzis virkni grozījumu, lai atrisinātu dažus problemātiskus jautājumus.
The rapporteur supports the thrust of this proposal and has presented a series of amendments in order to solve a few problematic issues.
Pirmkārt, tāds ir jautājums par administratīvo slogu.
First, there is the issue of the administrative burden.
Pēc rūpīgas pārbaudes ir skaidrs, ka šis priekšlikums privātuzņēmumiem nerada nekādus papildizdevumus, jo datu vākšanas un analizēšanas izmaksas uzņemas katras dalībvalsts nacionālais statistikas institūts.
After thorough checking, it is clear that the current proposal does not imply any additional costs for private businesses, given that the cost of collecting and analyzing the data is done by the National Statistical Institutes (NSI) of each Member State.
Uzņēmumiem būs tikai jāturpina atbildēt uz aptaujām, tāpat kā uzņēmumi to ir darījuši līdz šim.
Companies will just have to continue replying to surveys as they have done up to now.
Jo visaptverošāka ir UR regula, jo nākotnē būs mazāk vajadzību veikt tiešu anketēšanu uzņēmumos.
The more comprehensive the BR regulation is, the less need there will be in the future for direct surveys with companies.
Tomēr ir taisnība, ka sākumposmā, kamēr notiks plašāka UR ieviešana, papildizdevumi radīsies nacionālajiem statistikas institūtiem.
Nevertheless, it is true that initially there will be additional costs to be borne by the NSI's during their adaptation phase to a more comprehensive BR.
Lai apmierinātu dažu dalībvalstu nacionālo statistikas institūtu intereses un paredzētu pārejas periodu, kas ļautu tiem piemērot savas sistēmas, lai iekļautu sarežģītus un apjomīgus datus par lauksaimniecību, referents ierosina pagarināt sākotnējos Komisijas ierosinātos pārejas periodus.
In order to cater for the concerns of the NSI's of some Member States, and to allow for a transitional period that permits them to adapt their systems for the inclusion of difficult and massive agricultural data, the rapporteur proposes to extend the initial transitional periods originally presented by the Commission.
Otra svarīgākā izmaiņa attiecas uz noteikumu precizējumu saistībā ar konfidenciālu datu nosūtīšanu.
The second key modification concerns the clarification of the terms and conditions under which confidential data can be transmitted.
Ir skaidri jānosaka, ka konfidenciālu dokumentu nosūtīšanu starp nacionālajiem statistikas institūtiem drīkst veikt tikai statistikas nolūkā un ka jebkurā gadījumā tam jānotiek saskaņā ar valsts tiesību aktiem.
It must be made clear that transmission of confidential documents amongst NSI's must exclusively be for statistical purposes, and that it must in any case respect national law.
Turklāt šajās izmaiņās jāpiedalās arī valstu centrālajām bankām.
In addition, National Central Banks (NCB's) should also be party to these exchanges.
Šī iemesla dēļ ir iesniegta virkne grozījumu.
That is why a series of amendments have been tabled in this regard.
Visbeidzot, ir iesniegta arī virkne citu tehnisku grozījumu, it sevišķi, lai precizētu, ka vairākas definīcijas un paskaidrojumi tiek atstāti komitoloģijai.
Finally, a series of other technical amendments have been tabled, notably to clarify that several definitions and clarifications are to be left to comitology provisions.
Kopumā referents uzskata, ka šim priekšlikumam ir tehnisks raksturs un uz to nevajadzētu attiecināt nesaistītus politiskus apsvērumus.
In all, the rapporteur believes this proposal is of a technical nature and should not be subject to unrelated political considerations.
Eiropas Parlamentam šis priekšlikums būtu ātri jāpieņem, lai sasniegtu mūsu mērķi, kas ir Eiropas uzņēmējdarbības statistikas kvalitātes un salīdzināmības uzlabošana.
The European Parliament should proceed with a swift adoption in order to achieve our goal which is to improve the quality and comparability of European business statistics.
Globalizācijas kontekstā ES ir vajadzīga spēcīga statistika, lai precīzi zinātu pašreizējo stāvokli salīdzinājumā ar tādiem konkurentiem kā ASV un Ķīna.
In the context of globalisation, the EU needs robust statistics to know exactly where it stands vis-à-vis its competitors such as the US and China.
Tādēļ ir svarīgi ātri uzlabot veco UR regulu, kura neaptvēra svarīgas ekonomikas nozares (lauksaimniecību, valsts pārvaldi) un saiknes starp uzņēmumu grupām un konglomerātiem.
It is therefore important to quickly update the old BR regulation which did not include important sectors of the economy (Agriculture, Public Administrations) nor links between groups and conglomerates.
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopējas uzņēmumu reģistru sistēmas izveidi statistikas vajadzībām un Padomes Regulas (EEK) Nr. 2186/93 atcelšanu
Proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council establishing a common framework for business registers for statistical purposes and repealing Council Regulation (EEC) No 2186/93
Piezīmes (tikai vienā valodā)
Comments (available in one language only)
I PIELIKUMS – EIROPAS PARLAMENTAM IESNIEGTO LŪGUMRAKSTU SKAITS PA GADIEM 21
ANNEX I - ANNUAL NUMBER OF PETITIONS RECEIVED BY THE EUROPEAN PARLIAMENT 20
– ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par Lūgumrakstu komitejas apspriedēm,
– having regard to its previous resolutions on the deliberations of the Committee on Petitions,
– ņemot vērā 1989. gada aprīļa Iestāžu nolīgumu par lūgumrakstu iesniegšanas tiesību stiprināšanu
– having regard to the Interinstitutional Agreement of April 1989 on strengthening the right of petition
OV C 120, 12.4.1989., 90. lpp. ,
OJ C 120, 12.4.1989, p.90. ,
– ņemot vērā EK līguma 21. un 194. pantu,
– having regard to Articles 21 and 194 of the EC Treaty,
– ņemot vērā Reglamenta 45. pantu un 192. panta 6. punktu,
– having regard to Rules 45 and 192(6) of its Rules of Procedure,
– ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas ziņojumu ( A6–0178/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Petitions ( A6‑0178/2006 ),
A. tā kā tiesības iesniegt lūgumrakstu pamattiesības, kas neizbēgami saistītas ar Eiropas Savienības pilsonību;
A. whereas the right to petition is a fundamental right inextricably linked with citizenship of the European Union,
B. tā kā tiesības iesniegt lūgumrakstus ir iekļautas EK Līgumā kopš 1992. gada un ir apstiprinātas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 22. pantā un Eiropas Parlamenta Reglamenta 191. pantā;
B. whereas the right to petition has been enshrined in the EC Treaty since 1992 and is confirmed in the Article 44 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union and Rule 191 of the Rules of Procedure of the European Parliament,
C. tā kā Parlaments, Padome un Komisija ir apstiprinājuši tiesības iesniegt lūgumrakstus un ir nodrošinājuši garantiju attiecībā uz lūgumrakstu starpiestāžu pārraudzību;
C. whereas the Parliament, the Council and the Commission formally have confirmed the right to petition and have provided a guarantee regarding inter-institutional follow-up on petitions,
D. tā kā šo tiesību īstenošana ir īpaši svarīga Eiropas pilsoņiem un tā kā tā ir nozīmīga arī Eiropas iestādēm, jo ļauj izmantot tiešu informāciju no parastiem Eiropas pilsoņiem par viņu bažām un grūtībām saistībā ar ES tiesību aktu piemērošanu;
D. whereas the exercise of this right is important for European citizens in particular, but also for the European institutions, because it allows them to benefit from a direct source of information regarding the concerns and difficulties encountered by ordinary citizens following application of the EU legislation,
E. tā kā Parlaments uzskata, ka lūgumraksti ir līdzeklis, kā uzlabot tā politisko uzraudzību un kontroli pār ES darbībām, kā arī veids, kādā ES, dalībvalstu, reģionālās un vietējās varasiestādes transponē un īsteno ES politiku;
E. whereas the Parliament regards petitions as a means by which it may improve its political oversight and control over the actions of the EU and the way in which the EU's policies are transposed and implemented by EU, national, regional and local authorities,
F. tā kā pēc ES paplašināšanās 2004. gada maijā desmit jauno dalībvalstu pilsoņi ieguva tiesības iesniegt Parlamentam lūgumrakstus savā valsts valodā un bija jāpieliek ievērojamas pūles, lai tehniski nodrošinātu viņiem iespēju šīs tiesības izmantot savās interesēs;
F. whereas, following enlargement of the EU in May 2004, citizens from ten new Member States acquired the right to petition the Parliament in their national languages and considerable logistical effort has been necessary to provide them with the possibility of benefiting of this right,
G. tā kā pastāvīgi jānodrošina, ka ES pilsoņi ir pienācīgi informēti savām likumīgajām tiesībām iesniegt Parlamentam lūgumrakstus par jautājumiem, kas ir Eiropas Savienības kompetencē;
G. whereas there is always a need to ensure that EU citizens are properly informed of their legitimate right to petition the Parliament about matters of concern falling within the fields of activity of the European Union,
H. tā kā gandrīz viena trešdaļa lūgumrakstu, ko saņem Parlaments, ir atzīti par nepieņemamiem, daļēji nepietiekamās informētības dēļ par Parlamenta, Eiropas ombuda un Eiropas Cilvēktiesību tiesas kompetences atšķirībām, kā arī par pieejamajiem dažādajiem palīdzības veidiem dalībvalstu līmenī;
H. whereas almost one-third of the petitions received by Parliament are declared inadmissible, partly as a result of insufficient information about the different competences of, respectively, the Parliament, the European Ombudsman, the European Court of Human rights, and the various national means of redress available,
I. tā kā Parlaments ir uzlabojis lūgumrakstu pārbaudes procedūras, lai darbu, kas saistīts ar lūgumrakstiem, varētu veikt daudz efektīvāk un pārredzamāk, taču uzskata, ka daudz vairāk varētu darīt, lai apvienotu un nostiprinātu administratīvās struktūras, kuras atbild par lūgumrakstu apstrādi, jo īpaši, lai turpmāk nodrošinātu līdzsvarotu un taisnīgu attieksmi pret lūgumrakstu iesniedzējiem, kā arī, lai garantētu, pēc lūgumrakstu iesniedzēju prasības, šā procesa konfidencialitāti;
I. whereas the Parliament has improved the procedure for examining petitions in order to be able to deal with petitions more effectively and transparently, but considers that more could be done to integrate and consolidate administrative structures with the responsibility for the petitions process, in particular to further ensure a balanced and just treatment of petitioners, as well as to ensure the confidentiality of the process when requested by petitioners,
J. tā kā sadarbība starp Parlamentu, ombudu un Komisiju vēl joprojām ir obligāta prasība, tiem risinot jautājumus, par ko ziņo pilsoņi lūgumrakstos un sūdzībās, un lielāku efektivitāti varētu panākt, uzlabojot atsevišķas procedūras starp trim iestādēm, piemēram, lūgumraksta izskatīšanas procedūru apvienojot ar izmeklēšanu, ja par vienu un to pašu jautājumu ir iesniegts gan lūgumraksts, gan arī sūdzība;
J. whereas cooperation between the Parliament, the Ombudsman and the Commission remains a prerequisite when addressing the matters raised by the citizens in their petitions and their complaints and some streamlining of procedures between the three bodies, such as combining investigations within the petition procedure when complaints and petitions are tabled on the same subject, might bring about greater efficiency,
K. tā kā atbilstoši EK Līguma 230. pantam Parlamentam ir tiesības Eiropas Kopienu tiesā ierosināt lietas saskaņā ar tādiem pašiem noteikumiem, kā Padomei un Komisijai, un tādējādi teorētiski tā pārziņā ir gan juridiski, gan politiski instrumenti, lai daudz efektīvāk strādātu pilsoņu likumīgo interešu labā,
K. whereas, under Article 230 of the EC Treaty, the Parliament has the right to bring actions before the Court of Justice of the European Communities under the same conditions as the Council and the Commission, and thus has at its disposal both the legal and the political instruments to respond more effectively to citizens' legitimate concerns,
L. tā kā Parlaments tomēr ir pastāvīgi veicinājis uzticamu sadarbību it īpaši ar Komisiju kā ar līgumu sargātāju, jo tas ir efektīvs veids, kā risināt problēmas, kuru dēļ pilsoņiem jāmeklē palīdzība;
L. whereas the Parliament, nevertheless, has constantly promoted loyal co-operation, notably with the Commission, as the guardian of the Treaties, as an effective means to remedy problems that have led citizens to seek its assistance,
M. tā kā saskaņā ar 2000. gada 5. jūlija Pamatnolīgumu par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām
M. whereas, according to the Framework Agreement on relations between the Parliament and the Commission of 5 July 2000
N. tā kā dalībvalstu un Padomes īpašais pienākums ir nodrošināt ES pilsoņiem, ka dalībvalstu, reģionālās un vietējās varasiestādes, kā arī to pakļautībā esošās aģentūras ievēro un pareizi piemēro ES tiesību aktus;
N. whereas the Member States and the Council have a particular duty to guarantee, to EU citizens, that European legislation is observed and properly applied by national, regional and local administrations, including by the agencies acting under their authority,
2. atgādina, ka lūgumraksti arī ziņo Eiropas iestādēm par to, ko pilsoņi vēlas sagaidīt no ES politikas un kādā mērā šīs vēlmes tiek piepildītas;
Recalls that petitions also alert the European institutions as to individual citizens' expectations from EU policies and as to what extent those expectations are fulfilled;
5. uzsver Komisijas nozīmīgo lomu lūgumrakstu iepriekšējas analīzes nodrošināšanā, kas palīdz Komitejai rast atbilstošus risinājumus jautājumiem, kas izraisa pilsoņu bažas, un problēmām, ar kurām tie saskaras ikdienā;
Underlines the significant role played by the Commission in providing preliminary analyses of petitions which helps the Committee to find appropriate solutions to the concerns and problems with which citizens are confronted during their everyday lives;
7. tāpēc pauž bažas un izbrīnu par to, ka Komisijas 22. gada ziņojumā par Kopienas tiesību aktu (2004) ( KOM(2005)0570 ) piemērošanas uzraudzību nav atzīta lūgumrakstu procedūras svarīgā nozīme pārkāpumu atklāšanā, jo ziņojuma saturā nav minēta neviena atsauce uz lūgumrakstiem, vienīgā atsauce atrodama 1. pielikuma tabulā;
Expresses its concern and surprise that, in this context, the Commission's 22nd annual report on monitoring the application of Community law (2004) ( COM(2005)0570 ) fails to recognise the important role of the petitions procedure in identifying infringements because there is no reference to petitions in the body of the report, the only reference being in a table of Annex 1;
9. ierosina, risinot jautājumu, par kuru ir iesniegts gan lūgumraksts Parlamentam, gan sūdzība Komisijai, abas procedūras pienācīgi saskaņot, ņemot vērā, ka tiesības iesniegt lūgumrakstu ir Līgumā garantētās pamattiesības, turklāt Parlaments nodrošina pārredzamus noteikumus debatēm, kas ir atvērtības un sabiedriskās atbildības pilnveidošanas priekšnoteikums;
Recommends that, whenever citizens file, on the same subject, both a petition to the Parliament and a complaint to the Commission, both procedures should be properly coordinated when dealing with the issues raised, given that the right to petition is a fundamental right, safeguarded by the Treaty, and because the Parliament provides a transparent framework for debates, which is a prerequisite for improved openness and enhanced public accountability;
12. uzskata, ka šī nepieņemamā situācija ir pilnīgāk jāizmeklē kompetentām Parlamenta komitejām, lai sagatavotu ieteikumus par noteiktāku parlamentu līdzdalību pārkāpumu tiesvedībā, kā arī par efektīvākiem veidiem, kā palīdzēt pilsoņiem;
Believes that this unacceptable situation should be further investigated by the competent committees of the Parliament with a view to recommendations being made about more distinct parliamentary involvement in infringement proceedings and a, more effective means of redress for citizens;
14. atgādina, ka dalībvalstīm ir izšķirošā loma EK tiesību aktu pareizā īstenošanā un ES veidošanā atbilstoši tās pilsoņu vajadzībām; uzsver nepieciešamību labāk saskaņot dalībvalstu un to parlamentu pārstāvju dalību Lūgumrakstu komitejas debatēs;
Recalls the key role that Member States play in correctly implementing the EC legislation and in making the EU more relevant to citizens; stresses the need for a better coordinated participation of the representatives of the Member States and their parliaments in the debates of the Committee on Petitions;
18. atkārtoti uzsver priekšlikumu Padomei par kādas vecākās amatpersonas iecelšanu, kas koordinētu ar lūgumrakstiem saistītos jautājumus, jo daudzi lūgumraksti var skart politiski jutīgus jautājumus par EK likumdošanas aktu un ES mērķu transponēšanu dalībvalstīs;
Reiterates the proposal for the Council to designate a senior official to coordinate matters related to petitions, as many of the petitions may touch upon sensitive political issues related to the transposition by Member States of the EC legislation and the EU's objectives;
22. aicina Priekšsēdētāju piemērotā laikā konferenci izskatīt jautājumu par Lūgumrakstu komitejas locekļu skaita ievērojamu palielināšanu līdz 50 pilntiesīgiem locekļiem, lai nodrošinātu Eiropas pilsoņu labāku izpratni par viņu lietām Komitejā, tādējādi ļaujot Parlamentam efektīvāk atbildēt uz lūgumrakstu iesniedzēju vēlmēm;
Calls upon the Conference of Presidents to consider, at the appropriate time, a substantial increase of the membership of the Committee of Petitions to 50 full members in order to ensure that European citizens are able to obtain an even better understanding of their case in Committee, and thus allow the Parliament to better respond to the expectations of petitioners;
24. norāda, ka Līguma 230. pants dod iespēju Parlamentam nosūtīt Tiesai lietas par Līguma vai jebkura cita likuma piemērošanas pārkāpumiem;
Notes that Article 230 of the Treaty enables the Parliament to refer to the Court of Justice cases of violation of the Treaty or any other rule of law related to its application;
28. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju un Lūgumrakstu komitejas ziņojumu Komisijai, Padomei, Eiropas ombudam, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un to lūgumrakstu komitejām un ombudiem vai līdzīgām atbildīgajām iestādēm.
Instructs its President to forward this resolution and the report of the Committee on Petitions to the Council, the Commission, the European Ombudsman, the governments and parliaments of the Member States and their committees on petitions and ombudsmen or similar competent bodies.
Šajā dokumentā ir apkopota informācija par laika posmu no 2004. gada marta līdz 2005. gada decembrim un tas ir sastādīts saskaņā ar Reglamenta 192. pantu, kurš uzliek pienākumu Lūgumrakstu komitejai informēt Parlamentu par tās apspriežu rezultātiem.
The current report covers the period from March 2004 to December 2005 and has been drawn up pursuant to Rule 192 of the Rules of Procedure requiring the Committee on Petitions to inform Parliament of the outcome of its deliberations.
Izņēmuma kārtā ziņojumā aplūkotais laika periods tika pagarināts, dodot Komitejai iespēju daudz vispusīgāk atainot savas pusotra gada laikā veiktās darbības pēc ES paplašināšanās un pēdējām Eiropas Parlamenta vēlēšanām.
Exceptionally, the normal period covered by the report has been extended, allowing the Committee to provide a more comprehensive image of its activity one year and a half after the EU enlargement and the last European parliamentary elections.
Turklāt šāds lēmums atļauj mums izlabot nepilnības lūgumrakstu procedūrā, turpmākajiem ziņojumiem pārlabojot aplūkotā laika periodu no „parlamentārā gada” uz kalendāro gadu, kas precīzi atbilst saņemto lūgumrakstu numerācijai.
Moreover, this decision allows us to rectify an anomaly in the presentation of the petitions process by correcting, for future reports, the year under review from 'parliamentary year' to calendar year - the latter corresponding precisely with the numbering of petitions received.