natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tā iesaka Parlamentam pieņemt pievienoto kopīgo projektu.
It recommends that Parliament should adopt the attached joint text.
Samierināšanas komitejas apstiprinātais kopējais projekts Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par konkrētām fluoru saturošām siltumnīcefekta gāzēm
Joint text approved by the Conciliation Committee for a regulation of the European Parliament and of the Council on certain fluorinated greenhouse gases
PE-CONS 3604/2006 – C6‑0065/2006 – 2003/0189A(COD)
PE-CONS 3604/2006 – C6-0065/2006 – 2003/0189A(COD)
EK līguma 251. panta 5. punkts un 95. pants
Articles 251(2) and 95 EC
2. lasījuma datums EP – P[5]
Date of Parliament’s 2nd reading – P6
Iesniegšanas datums - A[5]
Date tabled
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2037/2000 attiecībā uz bāzes gadu hlorfluorogļūdeņražu kvotu piešķiršanai dalībvalstīm, kas ES pievienojās 2004. gada 1. maijā
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EC) No 2037/2000 of the European Parliament and of the Council, as regards the base year for the allocation of quotas of hydrochlorofluorocarbons with respect to the Member States that acceded on 1 May 2004
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( KOM(2004)0550 – 13632/2005)
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2004)0550 - 13632/2005)
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 175. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu ( C6‑0421/2005 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 175(1) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0421/2005 ),
– ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu ( A6‑0088/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A6‑0088/2006 ),
Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 2037/2000 par vielām, kas noārda ozona slāni, 1999. gads ir noteikts par bāzes gadu daļēji halogenētu hlorfluorogļūdeņražu kvotu piešķiršanai (H-FCKW) .
Regulation (EC) No 2037/2000 of the European Parliament and of the Council of 29 June 2000 on substances that deplete the ozone layer takes 1999 as the base year for allocating quotas of hydrochlorofluorocarbons (HCFCs).
Desmit jaunajās dalībvalstīs H-FCKW tirgus ir ievērojami izmainījies, ienākot jauniem uzņēmumiem, un ar H-FCKW saistīto tirgus daļu pārdales rezultātā.
The HCFC market in the ten new Member States has changed considerably since 1999 with the arrival of new companies and changing market shares with respect to HCFCs.
Bāzes gada maiņa regulā ir nepieciešama šādu iemeslu dēļ:
The base year in the Regulation should be changed for the following reasons:
· daži uzņēmējdarbības pārstāvji no ES-10, kuru 1999. gadā vēl nebija, iespējams, ir attīstījuši savu darbību 2002. un 2003. gadā;
· It will allow some commercial operators in the EU-10 in 2002/2003 that had not been in the market in 1999 to continue their business.
· piešķirot H-FCKW kvotas šīm jaunajām dalībvalstīm un saglabājot 1999. gadu par bāzes gadu, rastos situācija, ka daudzi uzņēmumi vispār nesaņemtu ievedkvotu.
· Keeping 1999 as the base date for the allocation of HCFC quotas in these new Member States would result in a large number of companies not receiving an import quota.
To varētu uzskatīt par patvaļību, turklāt tas varētu radīt nediskriminēšanas pamatnoteikumu pārkāpumu un likumīgas gaidas;
This could be considered as being arbitrary and might also result in a breach of the principles of non‑discrimination and legitimate expectations.
· saskaņā ar vispārējiem noteikumiem kvotām par pamatu jāņem aktuālākie pieejamie aprēķini, kas sniedz informāciju par visu kopumu, un jāgarantē, ka jaunajās dalībvalstīs netiku izslēgts zināms skaits importētāju.
· As a general rule, quotas should be based on the most recent and representative figures available in order to ensure that a number of importing companies in the new Member States are not excluded.
Tādēļ par pamatu jānosaka tie gadi, par kuriem ir pieejami aktuālākie dati.
It is therefore appropriate to choose the years for which the most recent data are available.
Komisijas priekšlikums un jaunā bāzes datuma stāšanās spēkā (2002. un 2003. gada vidējais rādītājs)
Commission proposal and effect of the new base year (average of 2002 and 2003)
Lai optimāli ņemtu vērā ekonomisko situāciju H-FCKW tirgū desmit jaunajās dalībvalstīs, Komisija piedāvā šo dalībvalstu uzņēmumiem par pamatu noteikt to vidējo tirgus daļu 2002. un 2003. gadā.
In order to best reflect the economic situation on the HCFC market in the ten new Member States, the Commission proposes that the average market-share of 2002 and 2003 should be laid down as the basis for businesses from those Member States.
Mainot bāzes datumu un turpmāk izmantojot 2002. un 2003. gada vidējo rādītāju, nevis 1999. gada, jaunajās dalībvalstīs importētājiem piešķirtu 10,35 tonnu ozona slāņa noārdīšanas potenciālu un ražotājiem 126,99 tonnu ozona slāņa noārdīšanas potenciālu nevis 5,44 tonnas ozona slāņa noārdīšanas potenciāla un attiecīgi 131,89 tonnas ozona slāņa noārdīšanas potenciāla, aprēķinot uz 1999. gada bāzes.
Changing the base year from 1999 to the average of 2002 and 2003 would mean that importers in the new Member States would receive an allocation of 10.35 ODP tonnes and producers would receive 126.99 ODP tonnes, as opposed to 5.44 ODP tonnes and 131.89 ODP tonnes respectively in 1999.
Bāzes datuma maiņa neradīs nekādu ietekmi uz vidi.
Changing the base date has no environmental consequences.
Tā ir tikai ekonomiska rakstura izmaiņa, jo kopējā kvota laišanai tirgū paliek nemainīga.
It is purely an economic matter since the total quota for market release remains unchanged.
Norāde uz juridisko aktu — pamatojums
Legal basis - Background
2004. gada 11. augustā Komisija pieņēma priekšlikumu, kura pamatā ir 2003. gada pievienošanās dokumenta 57. pants.
On 11 August 2004, the Commission adopted a proposal pursuant to Article 57 of the Treaty of Accession 2003.
Eiropas Parlamenta Juridiskais dienests, kā arī Juridiskā komiteja bija vienisprātis, ka pareizā norāde uz juridisko aktu būtu EK līguma 175. pants.
Both the Legal Service and the Committee on Legal Affairs of the European Parliament were of the opinion that Article 175 of the EC Treaty would have been the proper legal basis.
Padome tagad ir vienojusies pamatot šo priekšlikumu ar EK līguma 175. panta 1. punktu, un Komisija ir piekritusi šādai norādei uz juridisko aktu.
The Council has now reached agreement to base the proposal on Article 175(1) of the EC Treaty and this has also been accepted by the Commission.
Ziņojuma sagatavotāja ieteikums
Rapporteur's recommendation
Ziņojuma sagatavotājs arī izsaka cerību, ka būs iespējams panākt vienošanos 1. lasījumā, lai nevajadzīgi nepaildzinātu problēmas jaunajās dalībvalstīs.
The rapporteur also hopes that an agreement can be reached in first reading, so that the problems in the new Member States are not prolonged unnecessarily.
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2037/2000 attiecībā uz bāzes gadu hlorfluorogļūdeņražu kvotu piešķiršanai dalībvalstīm, kas ES pievienojās 2004. gada 1. maijā
Proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EC) No 2037/2000 of the European Parliament and of the Council, as regards the base year for the allocation of quotas of hydrochlorofluorocarbons with respect to the Member States that acceded on 1 May 2004
Lūgumrakstu komitejas ATZINUMS .........................................................................28
OPINION of the Committee on Petitions ...............................................................29
par Komisijas 21. un 22. gada pārskatu par Kopienas tiesību piemērošanas pārraudzību (2003. un 2004. gads)
on the Commission's 21st and 22nd annual reports on monitoring the application of community law (2003 and 2004)
– ņemot vērā Komisijas 21. un 22. gada pārskatu ( KOM(2004)0839 un KOM(2005)0570 ),
– having regard to the Commission's 21st and 22nd annual reports ( COM(2004)0839 and COM(2005)0570 ),
– ņemot vērā Komisijas amatpersonu darba dokumentus ( SEC(2004)1638 un SEC(2005)1446 un 1447),
– having regard to the Commission's staff working papers ( SEC(2004)1638 and SEC(2005)1446 and 1447),
– ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Lūgumrakstu komitejas atzinumu ( A6‑0089/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Legal Affairs and the opinion of the Committee on Petitions ( A6‑0089/2006 ),
A. tā kā Komisijas gada pārskati konstatē situāciju attiecībā uz direktīvu transponēšanu dalībvalstu tiesību aktos, lai nodrošinātu tiesību aktu piemērošanas efektīvu pārraudzību; tā kā saskaņā ar 21. pārskatu 2003. gada 31. decembrī turpinājās 3927 pārkāpumu procedūras, tostarp 1855 lietas, kurās bija uzsākta tiesvedība, 999 lietas, par kurām bija izsniegts argumentēts atzinums, 411 lietas, kuras bija nodotas EK Tiesā, un tikai 69 lietas (no kurām 40 attiecās uz vides sektoru), kurās bija uzsākta tiesvedība atbilstīgi 228. pantam;
A. whereas the Commission's annual reports establish the state of transposition of directives by the Member States in order to ensure that the application of legislation is efficiently monitored; whereas according to the 21st report, 3,927 infringement cases were ongoing on 31 December 2003, including 1,855 cases for which proceedings had commenced, 999 cases for which a reasoned opinion had been issued, 411 cases which had been referred to the Court of Justice and only 69 cases (of which 40 concerned the environmental sector) for which Article 228 proceedings had begun,
B. tā kā Kopienas tiesību piemērošanas atbilstīga pārraudzība nesastāv tikai no transponēšanas kvantitatīvās novērtēšanas, bet arī no transponēšanas kvalitātes un apgūtās pieredzes novērtēšanas, praktiski piemērojot Kopienas tiesības;
B. whereas proper monitoring of the application of Community law does not consist merely of assessing transposition in quantitative terms but also of evaluating the quality of transposition and of the practices adopted in actually applying Community law,
C. tā kā pareiza un ātra Eiropas tiesību aktu īstenošana ir neatņemama un būtiska „labākas likumdošanas” daļa; tā kā skaidri un labi uzrakstīti tiesību akti ir obligāts nosacījums labai Kopienas tiesību piemērošanai visā ES; tā kā tiesību aktu kvalitāte un skaidrība par dalībvalstu saistībām parasti ir neapmierinoša tāpēc, ka tiesību akti bieži radušies grūtu politisko kompromisu rezultātā;
C. whereas correct and swift implementation of European legislation is an integral and essential part of “better regulation”; whereas clear and well-written legislation is an indispensable condition for the good application of Community law all over the EU; whereas the quality of legislation and the clarity of obligations for Member States are not always satisfactory owing to the fact that the legislation is often the result of difficult political compromises,
D. tā kā Komisija var pielāgot līdzekļus, ko tā pielieto efektīvai uzdevuma veikšanai, un ieviest jauninājumus, lai uzlabotu Kopienu tiesību piemērošanu;
D. whereas the Commission may adapt the means it uses to carry out its mission effectively and make innovations designed to improve the application of Community law,
E. tā kā Komisija pašlaik strādā pie pašreizējo procedūru pielāgošanas un pie veidiem, kā tās paātrināt un padarīt efektīvākas; tomēr tas nav pietiekams iemesls, lai laikus nepārsūtītu pieprasīto informāciju par kopējo resursu daudzumu, kas piešķirts attiecīgajiem ģenerāldirektorātiem un ģenerālsekretariātam saistībā ar pārkāpumiem;
E. whereas the Commission is currently working on the adaptation of existing procedures and on ways of making them faster and more efficient; however, this is not sufficient reason for not transmitting on time the information requested as to the total number of resources allocated to infringements in the relevant Directorates General and the General Secretariat,
F. tā kā sūdzību skaits, kuras attiecas uz Kopienas tiesību pārkāpumiem, parāda, ka Eiropas pilsoņiem ir ļoti svarīga nozīme Kopienas tiesību aktu piemērošanā un ka spēja atbilstīgi risināt viņu problēmas ir svarīga, lai iegūtu ticību Eiropas Savienībai;
F. whereas the number of complaints relating to infringements of Community law shows that European citizens play a vital role in the application of Community law, and that the capability properly to address their concerns is important for the credibility of the European Union,
G. tā kā pilsoņu sūdzībām nav tikai simboliska nozīme, veidojot pilsoņu Eiropu, bet tās ir izmaksu ziņā izdevīgs un efektīvs Kopienas tiesību piemērošanas pārraudzības līdzeklis;
G. whereas citizens' complaints are not just symbolic in building a 'people's Europe' but constitute a cost-effective and efficient tool for monitoring the application of Community law,
H. tā kā efektīva tiesiskā aizsardzība un vienāda piemērošana un interpretācija ir nozīmīgi Kopienu tiesību elementi;
H. whereas effective legal protection and uniform application and interpretation are essential elements of Community law,
I. tā kā Parlaments saņēma Komisijas 22. gada pārskatu tikai 2006. gada janvārī un šīs pastāvīgās aizkavēšanās dēļ pašreizējā rezolūcijas priekšlikumā, kas izstrādāts, pamatojoties uz Komisijas 21. gada pārskatu, kurā aplūkota Kopienas tiesību piemērošana 2003. gadā, tikai daļēji varēs atsaukties uz 2004. gada pārskatu,
I. whereas it received the Commission's 22nd annual report only in January 2006 and that because of this consistent delay only partial reference to the 2004 report will be made in the present motion for resolution, the core analysis being of the Commission's 21st annual report dealing with the application of Community law in 2003,
3. ir pārliecināts, ka Parlamenta komitejām vajadzētu pievērst uzmanību arī Kopienas tiesību aktu piemērošanas jautājumam un īpaši, ka atbildīgajam ziņojuma sagatavotājam vajadzētu aktīvāk iesaistīties Kopienas tiesību aktu īstenošanas pārraudzībā dalībvalstīs, kā piemēru minot regulārās ENVI komitejas organizētās sesijas par tiesību aktu īstenošanu;
Is convinced that Parliament's committees should also pay attention to the issue of the application of Community legislation, and in particular that the rapporteur responsible should play a more active role in monitoring the implementation of Community legislation in the Member States, whereby the regular sessions on implementation organised by the ENVI Committee can serve as an example ;
6. atzīmē, ka galvenās ar pārkāpumu procedūru saistītās problēmas (EK līguma 226. un 228. pants) ir tās ilgums (vidēji 54 mēneši no sūdzības reģistrēšanas līdz iesniegšanai EK Tiesā) un ierobežotā 228. panta izmantošana;
Notes that the main problems with the infringement procedure (Articles 226 and 228 TEC) are its length (54 months in average since the registration of the complaint and the referral to the Court) and the limited use of Article 228;
12. aicina Komisiju turpināt informēt Parlamentu par šādu novērtējumu rezultātiem; uzstāj, ka prioritāšu noteikšanai nevajadzētu samazināt atbilžu skaitu uz pilsoņu sūdzībām, un mudina Komisiju apspriesties ar Parlamentu par jebkādām iespējamām izmaiņām prioritāšu kritērijos;
Calls on the Commission to keep Parliament informed of the results of such evaluations; insists that the definition of priorities should not lead to a decreased response to citizens’ complaints and urges the Commission to consult Parliament on any possible change in the priority criteria;
15. aicina Komisiju vēlreiz nopietni izvērtēt pret dalībvalstīm izrādīto toleranci attiecībā uz termiņiem pieprasītās informācijas iesniegšanai Komisijā, valsts īstenošanas pasākumu pieņemšanu un paziņošanu par tiem, kā arī Kopienas tiesību aktu pareizu piemērošanu valsts, reģionu un vietējā līmenī;
Calls on the Commission seriously to reassess its indulgence of Member States when it comes to the deadlines for submitting requested information to the Commission, adopting and communicating national implementing measures and correctly applying Community legislation at national, regional and local levels;
Atzīmē, ka dalībvalstis ir nolēmušas izveidot specifiskas struktūras, kas nodarbosies ar īstenošanu; atzinīgi vērtē Komisijas centienus atbalstīt atbilstīgu koordinācijas centru izveidi katrā dalībvalstī ar mērķi uzlabot visu transponēšanas un īstenošanas politiku un pārkāpumu procedūru pirmstiesas posmu efektivitāti; ierosina dalībvalstīm ne tikai dibināt specializētās struktūrvienības, bet iecelt arī politisku(-as) amatpersonu(-as), kura būtu valsts līmenī atbildīga par pārkāpumu politiku;
Notes that the Member States have decided to set up specific structures dealing with implementation; welcomes the Commission's efforts in supporting the setting-up of appropriate coordination points in each Member State, with the aim of improving the whole transposition and implementation policy and the efficiency of the pre-litigation stage of infringement proceedings; suggests that the Member States should not only establish technical structures, but also appoint political figure(s) responsible at national level for infringement policy;
19. ir pārliecināts, ka, tā kā ir svarīgi veltīt laiku un centienus dialoga attīstīšanai un atbalsta uzlabošanai ar dalībvalstīm, lai veicinātu ātru, pareizu Eiropas Savienības tiesību aktu transponēšanu, ir vajadzīga stingrāka disciplīna, īpaši pēc paplašināšanās, lai izvairītos no pārmērīgas kavēšanās un pastāvīgām atšķirībām transponēšanas kvalitātē valstīs;
Is convinced that while it is important to devote time and effort to developing dialogue with Member States and improving the assistance to them in order to facilitate swift, correct transposition of European legislation, tighter discipline is necessary, notably after enlargement, in order to avoid excessive delays and persistent differences in the quality of national transposition;
22. atzinīgi vērtē dažu Komisijas ģenerāldirektorātu – īpaši Vides ģenerāldirektorāta – centienus uzlabot svarīgu direktīvu atbilstības pārbaudes sevišķi pēc paplašināšanās; aicina Komisiju publicēt savā tīmekļa vietnē vairāku ģenerāldirektorātu pieprasītos novērtēšanas pētījumus par valstu īstenošanas pasākumu atbilstību Kopienas tiesību aktiem;
Welcomes the effort made by some Directorates General of the Commission – and notably DG Environment- to improve the conformity checks on the relevant directives in particular post enlargement; calls on the Commission to publish on its website the studies requested by the various Directorates General on the evaluation of the conformity of national implementation measures with Community legislation;
24. aicina Komisiju iesniegt to direktīvu sarakstu, kuru ieviešana notiek vissliktāk, un paskaidrot kavēšanās iemeslus; norāda, ka saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas praksi un EK līguma 10. pantu, dalībvalstis nodrošina, ka darbojas piemērota sistēma efektīvu un proporcionālu sodu piemērošanai, kam ir preventīva iedarbība Kopienas noteikumu pārkāpumiem; uzskata, ka saskaņā ar pārkāpumu tiesvedību pret efektīvas sodu sistēmas neapstiprināšanu jāvērš nopietni pasākumi;
Invites the Commission to present a list of those directives which have the worst record in terms of their implementation and to explain what it considers the underlying reasons for this to be; points out that, under the case law of the Court of Justice and Article 10 of the EC Treaty, the Member States are required to ensure that an adequate system is in place for effective and proportionate sanctions, to act as a deterrent against infringement of Community provisions; considers that failure to adopt an effective system of sanctions should be pursued with due severity under the infringement procedure;
26. atzinīgi vērtē nesen pieņemto Paziņojumu Eiropas Parlamentam un Eiropas ombudam „Attiecības ar sūdzības iesniedzēju jautājumos par Eiropas Kopienu tiesību pārkāpumiem” (KOM (2002)0141);
Welcomes the Commission's Communication to the European Parliament and the European Ombudsman on "Relations with the complainant in respect of infringements of Community law" (COM (2002)0141);
30. aicina Komisiju pieņemt konkrētu procedūru, kura nodrošinātu sūdzības iesniedzējam un iesaistītajam Eiropas Parlamenta deputātam piekļuvi dokumentācijai un ar dalībvalsti veiktās sarakstes saturam;
Calls on the Commission to adopt a specific procedure which would allow the complainant and the MEP involved to have access to the documentation and to the substance of the correspondence exchanged with the Member;
34. atgādina, ka Komisijai, Eiropas ombudam un attiecīgai Parlamenta komitejai iesniegtajiem privātpersonu lūgumrakstiem jāmudina Eiropas iestādes novērtēt veidu, kādā Kopienu tiesības tiek īstenotas valstu un Eiropas mērogā;
Recalls that petitions forwarded by individuals to the Commission, to the European Ombudsman and to the relevant parliamentary committees should encourage the European Institutions to assess the way in which Community law is being implemented at national and European level;
41. mudina Komisiju tās gada pārskatus par Kopienu tiesību piemērošanas pārraudzību nosūtīt valstu parlamentiem, lai tie varētu labāk pārraudzīt valsts varas iestāžu veikto piemērošanu;
Urges the Commission to send its annual reports on monitoring the application of Community law to the national parliaments, so that they are better able to monitor such application by the national authorities;
Ievads: šis pārskats saistībā ar labāku likumdošanu
Introduction: this report within the framework of better regulation
Šis pārskats saistībā ar pašreizējām debatēm par labāku likumdošanu tiecas novērtēt Komisijas veikto Kopienas tiesību piemērošanas pārraudzību 2003. gadā, mēģinot arī izmantot, ja iespējams, jaunāko informāciju un pārbaudīt iepriekšējo līdzīgo pārskatu, īpaši pēdējā, ko sagatavojusi D.Wallis , izpildi.
This report intends to evaluate the Commission’s monitoring of the application of Community law in 2003 in the framework of the present debate on better law-making, trying also to use, where possible, some more recent information and to examine the follow-up of previous similar reports, notably the last one drafted by Mme Wallis.
ES „labākas likumdošanas” darba kārtības pirmsākumi atrodami divās galvenajās iniciatīvās.
The origins of the EU’s ‘better regulation’ agenda lie in two key initiatives.
Pirmā bija Komisijas Baltā grāmata, ko izdeva bijusī R. Prodi Komisija 2001. gadā par Eiropas pārvaldi
The first was a Commission White Paper issued by the former Prodi Commission in 2001 on ‘ European Governance'
Otrā iniciatīva bija tā sauktā Lisabonas stratēģija.
The second was the so-called ‘Lisbon Strategy’.
To sāka ES dalībvalstis 2000. gada martā Lisabonas Eiropadomē, tās mērķis bija izveidot ES par viskonkurētspējīgāko, uz zināšanām pamatoto ekonomiku pasaulē līdz 2010. gadam, un tā ieviesa vairākus jaunus mehānismus politikas attīstībai, lai sasniegtu šo mērķi.
Launched by the EU’s Member States in March 2000 at the European Council in Lisbon, it aimed to make the EU the most competitive, knowledge-based economy in the world by 2010, and introduced a number of new mechanisms for policy development aimed at achieving this.
Nākamajā gadā, ņemot vērā Līgumā ietvertos uzdevumus attiecībā uz ilgtspējīgu attīstību, ES vadītāji 2001. gada jūnija sanāksmē Gēteborgā Lisabonas stratēģijai pievienoja vides dimensiju.
The following year, reflecting the Treaty commitment to sustainable development, an environmental dimension was added to the Lisbon Strategy by EU leaders at their meeting in Gothenburg in June 2001.
Komisija ir arī nolēmusi, ka labāka likumdošana ir jāintegrē politikas veidošanas procesā un ka Komisijas iesniegtajiem jaunajiem tiesību aktu priekšlikumiem ir jāveicina labāka likumdošana un jāsekmē konkurētspēja.
The Commission has also decided that better regulation needs to be integrated into the process of policy-making and that new legislative proposals presented by the Commission must seek to promote better regulation and contribute to competitiveness.