natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I pielikums, daļa „Tēmas”, 2. iedaļa („Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija”), apakšiedaļa „Darbības”, 2. sadaļa („Princips „no galda uz saimniecību”: pārtika, veselība un labklājība”), 2. ievilkums
Annex I, part 'Themes', section 2 ('Food, Agriculture and Biotechnology'), subsection 'Activities', heading 2 ('Fork to farm: Food, health and well being'), indent 2
- Izpratne par uztura izvēles faktoriem un paradumiem, kas ir galvenais kontrolējamais faktors, kurš nosaka ar uzturu un slimībām saistīto traucējumu rašanās biežumu un attīstību.
- Understanding dietary factors and habits as a major controllable factor in the development and reduction of occurrence of diet-related diseases and disorders.
Šī tēma ietvers uztura genomikas un sistēmu bioloģijas attīstību un izmantošanu, uztura, fizioloģisko un psiholoģisko funkciju mijiedarbības pētījumus.
This will involve the development and application of nutrigenomics and systems biology , and the study of the interactions between nutrition, physiological and psychological functions.
Pētījumu rezultāti var būt par iemeslu, lai pārveidotu pārtikas pārstrādes produktus un izveidotu jaunus produktus, diētiskus pārtikas produktus un pārtikas produktus ar izcilām uzturvērtības un veselīguma īpašībām.
It could lead to reformulation of processed foods, and development of novel foods, dietetic foods and foods with nutritional and health claims.
Tradicionālās, vietējās un sezonālās pārtikas un uztura pētījumi arī būs nozīmīgi, lai iezīmētu konkrētu pārtikas produktu ietekmi uz veselību un izstrādātu integrētus norādījumus attiecībā uz pārtiku.
The investigation of traditional, local, and sea­son­al foods and diets will also be important to highlight the impact of certain foods and diets on health, and to develop integrated food guidance.
- Izpratne par uztura izvēles faktoriem un paradumiem, kas ir galvenais kontrolējamais faktors, kurš nosaka ar uzturu un slimībām saistīto traucējumu rašanās biežumu un attīstību , ieskaitot liekā svara problēmu (bērniem un pieaugušajiem) un alerģijas; uzturs saistībā ar slimību profilaksi, ieskaitot zināšanas par pārtikas produktu veselīgumu, īpašībām un sastāvdaļām .
- Understanding dietary factors and habits as a major controllable factor in the development and reduction of occurrence of diet-related diseases and disorders , including obesity (in children and adults) and allergies; nutrition in connection with disease prevention, including knowledge of the healthiness, properties and components of foods .
Tradicionālās, vietējās un sezonālās pārtikas un uztura pētījumi arī būs nozīmīgi, lai iezīmētu konkrētu pārtikas produktu ietekmi uz veselību un izstrādātu integrētus norādījumus attiecībā uz pārtiku.
The investigation of traditional, local, and seasonal foods and diets will also be important to highlight the impact of certain foods and diets on health, and to develop integrated food guidance.
I pielikums, daļa „Tēmas”, 2. iedaļa („Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija”), apakšiedaļa „Darbības”, 2. sadaļa („Princips „no galda uz saimniecību”: pārtika, veselība un labklājība”), 3. ievilkums
Annex I, 'Themes', section 2 ('Food, Agriculture and Biotechnology'), subsection 'Activities', second heading ('Fork to farm: Food, health and well being'), indent 3
- Optimizēt jauninājumus Eiropas pārtikas nozarē, integrējot progresīvas tehnoloģijas tradicionālajā pārtikas ražošanā un ražošanas pamattehnoloģijās, lai uzlabotu pārtikas funkcionalitāti; tādu pārstrādes un iepakošanas procesu izstrāde un demonstrējumi, kuros izmanto augstās tehnoloģijas un kas ir ekoloģiski efektīvi; inteliģentas kontroles sistēmas un efektīvāka ražošanas blakusproduktu, atkritumu un enerģijas apsaimniekošana.
- Optimising innovation in the European food industry through the integration of advanced technologies into traditional food production, key process technologies to enhance the functionality of food, the development and demonstration of high-tech, eco-efficient processing and packaging, smart control applications and more efficient management of by-products, wastes and energy.
Jaunos pētījumos arī izstrādās ilgtspējīgas un jaunas tehnoloģijas dzīvnieku barošanai, tostarp drošai barības pārstrādei, un barības kvalitātes kontrolei.
New research will also develop sustainable and novel technologies for animal feed, including safe feed processing formulations and for feed quality control.
- Optimizēt jauninājumus Eiropas pārtikas nozarē, integrējot progresīvas tehnoloģijas tradicionālajā pārtikas ražošanā un ražošanas pamattehnoloģijās, lai uzlabotu pārtikas funkcionalitāti; jaunu sastāvdaļu un produktu izstrāde, uzglabāšanas metodes un tehnoloģijas un organoleptiskie aspekti pārtikas ražošanā un jaunās pārtikas sastāvdaļās; tādu pārstrādes un iepakošanas procesu izstrāde un demonstrējumi, kuros izmanto augstās tehnoloģijas un kas ir ekoloģiski efektīvi; inteliģentas kontroles sistēmas un efektīvāka ražošanas blakusproduktu, atkritumu un enerģijas apsaimniekošana.
- Optimising innovation in the European food industry through the integration of advanced technologies into traditional food production, key process technologies to enhance the functionality of food, the development of new ingredients and products, preservation methods and technologies and organoleptic aspects in the production of foods and new food components, the development and demonstration of high-tech, eco-efficient processing and packaging, smart control applications and more efficient management of by-products, wastes and energy.
Pārtikas ražošanā novatorismam jāsniedzas tālāk nekā tikai jaunu produktu audzēšana vai ražošana.
In food production, innovation must go further than merely growing or manufacturing new products.
Pārtikas un pārtikas sastāvdaļu pamata izstrādes procesos var veikt un ir jāveic uzlabojumi, atklājot jaunas formulas.
Improvements can and must be made in the basic engineering of foods and food components, through the discovery of new formulas.
Vienlaikus ir jāturpina pētījumi par ar ražošanas procesu saistītām tehnoloģijām.
At the same time, research into production process-related technologies needs to be continued (to find better packaging and storage techniques, etc.).
I pielikums, daļa „Tēmas”, 2. iedaļa („Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija”), apakšiedaļa „Darbības”, 2. sadaļa („Princips „no galda uz saimniecību”: pārtika, veselība un labklājība”), 5. ievilkums
Annex I, part ‘Themes’, section 2 (‘Food, Agriculture and Biotechnology’), subsection ‘Activities’, heading 2 ('Fork to farm: Food, health and well being'), indent 5
– Aizsargāt gan cilvēka, gan vides veselību, veicinot labāku izpratni par pārtikas/ barības ķēžu un vides savstarpējo ietekmi.
– Protecting both human health and the environment through a better understanding of the environmental impacts on and of food/feed chains.
Tiks veikti pētījumi par pārtikas piesārņotājiem un veselības stāvokli, pilnveidojot instrumentus un metodes, lai novērtētu pārtikas un barības ķēžu ietekmi uz vidi.
This will involve study of food contaminants and health outcomes, developing enhanced tools and methods for the assessment of impacts of food and feed chains on the environ­ment.
Pārtikas ķēžu kvalitātes un integritātes nodrošināšanai nepieciešami jauni preču ķēžu analīzes modeļi un visaptverošas pārtikas ķēdes pārzināšanas koncepcijas, kas ietver arī patērētāju aspektu.
Assuring quality and the integrity of the food chain requires new models for commodity chain analysis and total food chain management con­cepts, including consumer aspects.
Pārtikas ķēžu kvalitātes un integritātes nodrošināšanai nepieciešami jauni preču ķēžu analīzes modeļi un visaptverošas pārtikas ķēdes pārzināšanas koncepcijas, kas ietver arī patērētāju aspektu .
Assuring quality and the integrity of the food chain requires new models for commodity chain analysis and total food chain management con­cepts, including consumer aspects .
Tiks pētīta j aunu izsekojamības metožu izstrāde (gan ģenētiski modificētiem, gan nemodificētiem organismiem) un dzīvnieku barības un veterināro medikamentu ietekme uz cilvēku veselību .
The development of new methods of ensuring the traceability of both GM and non-GM organisms and the consequences of animal feeds and veterinary medication for human health will be researched.
Ir nepieciešams izstrādāt jaunas izsekojamības metodes, lai veicinātu patērētāju uzticību.
It is necessary to develop novel methods of ensuring traceability in order to promote consumer confidence.
Tas pats attiecas uz dzīvnieku barības un veterināro medikamentu iespējamo ietekmi uz cilvēka veselību.
The same applies to the possible human health consequences of the animal feeds and medication in use.
I pielikums, daļa „Tēmas”, 2. iedaļa („Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija”), apakšiedaļa „Starptautiskā sadarbība”, 1. daļa
Annex I, ‘Themes’, section 2 (‘Food, Agriculture and Biotechnology’), subsection ‘International cooperation’, first paragraph 1
Starptautiskā sadarbība ir viens no pārtikas, lauksaimniecības un biotehnoloģiju pētniecības prioritārajiem aspektiem, ko aktīvi veicinās visā jomā.
International co-operation is a priority aspect for Food, Agriculture and Biotechnology research and will be strongly encouraged throughout the entire area.
Tiks atbalstīti pētījumi, kas ir īpaši noderīgi jaunattīstības valstīm, ņemot vērā Tūkstošgades attīstības mērķus un jau uzsāktās darbības.
Research of specific interest for developing countries will be supported, taking into account Millennium development goals and already ongoing activities.
Tiks veikti īpaši pasākumi, lai sekmētu sadarbību starp prioritārām partnervalstīm un reģioniem, jo īpaši tiem, kas iesaistīti divpusējās reģionu sarunās un divpusējos zinātnes un tehnoloģiju nolīgumos, kā arī starp kaimiņvalstīm, jaunatīstības valstīm un valstīm ar strauji augošu ekonomiku.
Specific actions will be undertaken to foster co-operation with priority partner regions and countries - particularly those involved in bi-regional dialogues and bilateral S&T agreements as well as neighbourhood countries and emerging economies and developing countries.
Tiks atbalstīti pētījumi, kas ir īpaši noderīgi jaunattīstības valstīm, ņemot vērā Tūkstošgades attīstības mērķus un jau uzsāktās darbības (piemēram, tīkli, kas paredzēti, lai uzlabotu augsnes un ūdens apsaimniekošanu) .
Research of specific interest for developing countries will be supported, taking into account Millennium development goals and already ongoing activities (for example, networks designed to improve the management of soils and water) .
Ņemot vērā šajā daļā iekļauto solidaritātes un attīstības sadarbības komponentu, ir jāpievērš uzmanība tam, cik svarīgi ir eksportēt mūsu zināšanas un tehnoloģijas, kas attiecas uz augsnes un ūdens resursu apsaimniekošanu.
In view of the solidarity and development-cooperation component contained in this paragraph, attention should be drawn to the importance of exporting our knowledge and technologies relating to the management of soils and water resources.
I pielikums, daļa „Tēmas”, 2. iedaļa („Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija”), apakšiedaļa „Starptautiskā sadarbība”, 2. daļa
Annex I, part 'Themes', section 2 ('Food, Agriculture and Biotechnology'), subsection 'International cooperation', paragraph 2
Turklāt tiks uzsākta daudzpusēja sadarbība, gan lai risinātu problēmas, kam nepieciešami plaši starptautiski centieni, tādas kā augu un mikroorganismu sistēmu bioloģijas mērogi un sarežģītība, gan arī lai pievērstos globālām problēmām un ES starptautiskajām saistībām (pārtikas un dzeramā ūdens drošība un nekaitīgums, dzīvnieku slimību globāla izplatīšanās, bioloģiskās daudzveidības vienlīdzīga izmantošana, pasaules zivsaimniecības resursu atjaunošana, līdz 2015. gadam sasniedzot maksimālo ilgtspējīgo produktivitāti, klimata pārmaiņu ietekme un ietekme uz klimatu).
Furthermore, multilateral co-operation will be carried out to address either challenges requiring broad international efforts, such as the dimension and complexity of systems biology in plants and micro-organisms, or to address global challenges and EU international commitments (security and safety of food and drinking water, global spread of animal diseases, equitable use of biodiversity, the restoration of world fisheries to Maximum Sustainable Yield by 2015 and the influence of/on climate change).
Turklāt tiks uzsākta daudzpusēja sadarbība, gan lai risinātu problēmas, kam nepieciešami plaši starptautiski centieni, tādas kā augu un mikroorganismu sistēmu bioloģijas mērogi un sarežģītība, gan arī lai pievērstos globālām problēmām un ES starptautiskajām saistībām (pārtikas un dzeramā ūdens drošība un nekaitīgums, dzīvnieku slimību globāla izplatīšanās, bioloģiskās daudzveidības vienlīdzīga izmantošana, pasaules zivsaimniecības resursu atjaunošana, līdz 2015. gadam sasniedzot maksimālo ilgtspējīgo produktivitāti, sadarbojoties ar ANO pārtikas un lauksaimniecības organizāciju, un klimata pārmaiņu ietekme un ietekme uz klimatu).
Furthermore, multilateral co-operation will be carried out to address either challenges requiring broad international efforts, such as the dimension and complexity of systems biology in plants and micro-organisms, or to address global challenges and EU international commitments (security and safety of food and drinking water, global spread of animal diseases, equitable use of biodiversity, the restoration , in cooperation with the UN Food and Agriculture Organisation, of world fisheries to Maximum Sustainable Yield by 2015 and the influence of/on climate change).
Mērķis atjaunot pasaules zivsaimniecības resursus līdz 2015. gadam ir uzslavas vērts, taču pārāk augsts.
The aim of restoring global fish stocks by 2015 is laudable but extremely ambitious.
Tādēļ vajadzētu lielāku vērību piešķirt sadarbībai un koordinēšanai ar starptautiskām iestādēm, piemēram, pārtikas un lauksaimniecības organizāciju.
Priority should therefore be given to cooperation and coordination with international bodies such as the Food and Agricultural Organisation.
I pielikums, daļa „Tēmas”, 3. iedaļa („Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas”), apakšiedaļa „Mērķis”
Annex I, part ‘Themes’, section 3 (‘Information and Communication Technologies’), subsection ‘Objective’
Uzlabot Eiropas rūpniecības konkurētspēju un dot Eiropai iespēju apgūt un pielāgot informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) nākotnes attīstību, lai izpildītu sabiedrības un tautsaimniecības prasības.
Improve the competitiveness of European industry and enable Europe to master and shape the future developments of Information and Communication Technologies (ICT) so that the demands of its society and economy are met.
Darbības stiprinās Eiropas zinātnes un tehnoloģiju bāzi un nodrošinās tās vadošo pozīciju pasaulē IKT jomā, palīdzēs virzīt un veicināt jauninājumus, izmantojot IKT, un nodrošinās, ka IKT attīstība sniedz tūlītējas priekšrocības Eiropas valstu iedzīvotājiem, uzņēmumiem, tautsaimniecības nozarēm un valdībām.
Activities will strengthen Europe’s scientific and technology base and ensure its global leadership in ICT, help drive and stimulate innovation through ICT use and ensure that ICT progress is rapidly transformed into benefits for Europe’s citizens, businesses, industry and governments.
Darbības stiprinās Eiropas zinātnes un tehnoloģiju bāzi un nodrošinās tās vadošo pozīciju pasaulē IKT jomā, palīdzēs virzīt un veicināt jauninājumus, izmantojot IKT, un nodrošinās, ka IKT attīstība sniedz tūlītējas priekšrocības visiem Eiropas valstu iedzīvotājiem, jo īpaši vecākiem cilvēkiem un tiem, kurus apdraud sociālā atstumtība, piemēram, invalīdiem un tiem, kuriem ir apgrūtināta piekļuve IKT, uzņēmumiem, tautsaimniecības nozarēm un valdībām.
Activities will strengthen Europe’s scientific and technology base and ensure its global leadership in ICT, help drive and stimulate innovation through ICT use and ensure that ICT progress is rapidly transformed into benefits for all Europe’s citizens, and in particular older people and people threatened by social exclusion, such as disabled persons and those for whom access to ICT is difficult, businesses, industry and governments.
Šo darbību prioritārie mērķi būs digitālās plaisas samazināšana un informatīvās atstumšanas mazināšana .
Narrowing the digital divide and reducing information exclusion will be priority objectives for these activities.
Digitālās plaisas samazināšana ir viens no uzdevumiem, kas jārisina uz zināšanām balstītai sabiedrībai un ekonomikai, kuru pašlaik veido.
Narrowing the digital divide is one of the challenges facing the new knowledge-based society and economy which is being built.
Tas ir valsts iestāžu uzdevums nodrošināt, lai informācijas sabiedrība attīstās bez riska, ka varētu rasties digitāla plaisa.
It is the public authorities’ job to ensure that the information society develops without any risk of a digital divide.
I pielikums, daļa „Tēmas”, 3. iedaļa („Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas”), apakšiedaļa „Ievads”, 1. daļa
Annex I, part 'Themes', section 3 ('Information and Communication Technologies'), subsection 'Introduction', paragraph 1
Informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT) ir svarīga un pierādīta nozīme jauninājumu un jaunrades, kā arī konkurētspējas veicināšanā visās ražošanas un pakalpojumu nozarēs.
Information and communication technologies (ICT) play a unique, proven role in fostering innovation, creativity and competitiveness of all industry and service sectors.
Tām ir liela nozīme galveno sabiedrības problēmu risināšanā un sabiedrisko pakalpojumu modernizēšanā, uz tām balstās arī progress visās zinātnes un tehnoloģiju jomās.
They are essential for addressing key societal challenges and modernising public services and they underpin progress in all science and technology fields.
Tādēļ Eiropai jāapgūst un jāpielāgo IKT turpmāka attīstība un jāpanāk, ka ar IKT saistītie pakalpojumi un produkti tiek ieviesti un izmantoti, lai iedzīvotājiem un uzņēmumiem sagādātu iespējami lielākas priekšrocības.
Europe must therefore master and shape the future developments of ICT and ensure that ICT-based services and products are taken up and used to deliver the maximum possible benefits for citizens and businesses.
IKT var būt svarīga nozīme arī zināšanu un pētījumu rezultātu izplatīšanā un to pieejamības nodrošināšanā.
ICT can also play an important part in disseminating know-how, knowledge and research results and ensuring access thereto.
Tām ir liela nozīme galveno sabiedrības problēmu risināšanā un sabiedrisko pakalpojumu modernizēšanā, tās veicina progresu visās zinātnes un tehnoloģiju jomās.
They are essential for addressing key societal challenges and modernising public services and they underpin progress in all science and technology fields.
Tās palīdz uzlabot un dažādot pieeju informācijai, un tām ir jāveicina pilsoņu aktīva līdzdalība .
They help to improve and diversify access to information and should foster active citizen participation.
Tādēļ Eiropai ir jāveicina IKT turpmāka attīstība atvērtības un iekļaušanas virzienā un jāpanāk, ka tiek ieviesti un izmantoti ar IKT saistīti savietojami un droši pakalpojumi un produkti, lai iedzīvotājiem un uzņēmumiem sagādātu iespējami lielākas priekšrocības.
Europe must therefore encourage the future developments of ICT in the direction of openness and inclusivity and ensure that interoperable and reliable ICT-based services and products are taken up and used to deliver the maximum possible benefits for citizens and businesses.
I pielikums, daļa „Tēmas”, 3. iedaļa („Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas”), apakšiedaļa „Ievads”, 4. daļa
Annex I, part ‘Themes’, section 3 (‘Information and Communication Technologies’), subsection ‘Introduction’, paragraph 4
IKT tēmā par prioritāriem izvirzīti stratēģiskie pētījumi saistībā ar galvenajiem tehnoloģiju pīlāriem, tajā nodrošināta tehnoloģiju pilnīga integrācija un paredzētas zināšanas un līdzekļi, lai attīstītu plašu novatorisku IKT lietojumu spektru.
The ICT theme prioritises strategic research around key technology pillars, ensures end-to-end integration of technologies and provides the knowledge and the means to develop a wide range of innovative ICT applications.
Šie pasākumi veicinās rūpnieciskos un tehnoloģiskos sasniegumus IKT nozarē un uzlabos to nozaru konkurētspēju, kurās intensīvi izmanto IKT, gan ieviešot novatoriskus, augstvērtīgus uz IKT balstītus produktus un pakalpojumus, gan uzlabojot organizatoriskos procesus uzņēmumos un pārvaldes iestādēs.
The activities will leverage industrial and technological advance in the ICT sector and improve the competitive edge of important ICT-intensive sectors – both through innovative high-value ICT-based products and services and from improvements of organisational processes in businesses and administrations alike.
Šajā tēmā tiks atbalstītas citas Eiropas Savienības politikas, mobilizējot IKT, lai apmierinātu valstiskās un sabiedriskās vajadzības.
The theme will also support other policies of the European Union, by mobilising ICT to meet public and societal demands.
IKT tēmā par prioritāriem izvirzīti stratēģiskie pētījumi saistībā ar galvenajiem tehnoloģiju pīlāriem, tajā nodrošināta tehnoloģiju pilnīga integrācija un paredzētas zināšanas un līdzekļi, lai attīstītu plašu novatorisku IKT lietojumu spektru.
The ICT theme prioritises strategic research around key technology pillars, ensures full integration of ICTs and provides the knowledge and the means to develop a wide range of innovative ICT applications.
Šie pasākumi veicinās rūpnieciskos un tehnoloģiskos sasniegumus IKT nozarē un uzlabos to nozaru konkurētspēju, kurās intensīvi izmanto IKT, gan ieviešot novatoriskus, augstvērtīgus uz IKT balstītus produktus un pakalpojumus, gan izmantojot jaunus vai uzlabotus organizatoriskos procesus uzņēmumos un pārvaldes iestādēs.
The activities will leverage industrial and technological advance in the ICT sector and improve the competitive edge of important ICT-intensive sectors – both through innovative high-value ICT-based products and services and from new or improved organisational processes in businesses and administrations alike.
Šajā tēmā tiks atbalstītas citas Eiropas Savienības politikas, mobilizējot IKT, lai apmierinātu valstiskās un sabiedriskās vajadzības , piemēram, veselības un vides aizsardzība .
The theme will also support other policies of the European Union, by mobilising ICT to meet public and societal demands such as health or environmental protection.
I pielikums, daļa „Tēmas”, 3. iedaļa („Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas”), apakšiedaļa „Ievads”, 5. daļa
Annex I, part ‘Themes’, section 3 (‘Information and Communication Technologies’), subsection ‘Introduction’, paragraph 5
Darbības aptvers sadarbības un sakaru tīklu veidošanas pasākumus, atbalstīs kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas , ieskaitot izvēlētus pētījumu aspektus nanoelektronikas tehnoloģiju un iegulto datorsistēmu jomās, un valstu programmu koordinēšanas iniciatīvas, tostarp interaktīvas automatizētas vides jomā.
Activities will cover collaboration and networking actions, support to Joint Technology Initiatives – including selected aspects of research in the areas of Nanoelectronics Technologies and Embedded Computing Systems – and national programme co-ordination initiatives – including in the area of Ambient Assisted Living.
Darbību prioritāšu vidū būs tēmas, kas cita starpā pamatojas uz Eiropas tehnoloģiju platformu darbu.
The priorities of the activities will include topics relying, among other sources, on the work of European Technology Platforms.
Tiks veicināta arī tematiska sinerģija ar darbībām citu īpašo programmu ietvaros.
Thematic synergies will also be developed with related activities in other Specific Programmes.
Darbības aptvers sadarbības un sakaru tīklu veidošanas pasākumus, kā arī varētu atbalstīt kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas un valstu programmu koordinēšanas iniciatīvas tostarp nanotehnoloģijas, iegultās sistēmas un interaktīvo automatizēto vidi ).
Activities will cover collaboration and networking actions, and could support Joint Technology Initiatives and national programme co-ordination initiatives ( including nanotechnology, embedded systems and Ambient Assisted Living ) .