natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šādas pesticīdu atlieku kontroles jo īpaši ietver paraugu ņemšanu un to turpmāku analīzi, kā arī atrasto pesticīdu identificēšanu un to attiecīgo atlieku līmeņu noteikšanu.
Such controls on pesticide residues shall, in particular, consist of sampling and subsequent analysis of the samples and identification of the pesticides present and their respective residue levels.
Šo kontroli it īpaši veic vietās, kur produktus piegādā patērētājiem.
This monitoring shall be done in particular at the point of supply to the consumer.
Pirmajā lasījumā izdarītā 54. grozījuma atkārtota ieviešana.
Reinstatement of amendment 54 carried at first reading.
Ir būtiski, lai atliekas kontrolētu vietās, kur produktus piegādā patērētājiem.
It is important that residues are monitored at the point of supply to the consumer.
Dalībvalstis piedalās Kopienas kontroles programmā, kā tas paredzēts 29. pantā.
Member States shall participate in the Community Control Programme as provided for in Article 29.
Tās reizi trijos mēnešos internetā publicē valsts līmenī veiktās atlieku kontroles visus rezultātus.
They shall, on a quarterly basis, publish all results of national residue monitoring on the internet.
Ja MAL ir pārsniegti, dalībvalstis drīkst norādīt attiecīgo mazumtirgotāju, vairumtirgotāju vai ražotāju nosaukums.
Where MRLs are exceeded, Member States may name the retailers, traders or producers concerned.
Pārskatāmība attiecībā pret patērētājiem ir ļoti būtiska.
Transparency for consumers is important.
Ja, pamatojoties uz jaunu informāciju vai esošās informācijas atkārtotu izvērtējumu, pesticīdu atliekas vai MAL, uz ko attiecas šī regula, var apdraudēt cilvēku vai dzīvnieku veselību, un tādējādi ir nepieciešama tūlītēja rīcība, piemēro Regulas (EK) 178/2002 53. un 54. pantu.
Articles 53 and 54 of Regulation (EC) 178/2002 shall apply where, as a result of new information or of a reassessment of existing information, pesticide residues or MRLs covered by this Regulation may endanger human or animal health requiring immediate action.
Ja, pamatojoties uz jaunu informāciju vai esošās informācijas atkārtotu izvērtējumu, pesticīdu atliekas vai MAL, uz ko attiecas šī regula, var apdraudēt cilvēku vai dzīvnieku veselību, un tādējādi ir nepieciešama tūlītēja rīcība, piemēro Regulas (EK) Nr. 178/2002 53. un 54. pantu.
Articles 53 and 54 of Regulation (EC) No 178/2002 shall apply where, as a result of new information or of a reassessment of existing information, pesticide residues or MRLs covered by this Regulation may endanger human or animal health requiring immediate action.
Ja tie ir svaigi produkti, termiņu, kurā Komisijai ir jāpieņem lēmums, samazina līdz septiņām dienām.
The time limit within which the Commission must take its decision shall be reduced to seven days in the case of fresh produce.
Pirmajā lasījumā izdarītā 61. grozījuma atkārtota ieviešana.
Reinstatement of amendment 61 carried at first reading.
Nav lietderīgi noteikt vienu termiņu attiecībā uz svaigiem un žāvētiem produktiem — ja ir pārsniegts desmit dienu termiņš, svaigi produkti nav derīgi lietošanai pārtikā.
It is not appropriate for one time period to be set for fresh and dried produce – fresh produce will not stay fit for consumption over ten days.
Ir jāpriecājas par Padomes veikto darbu pie dokumenta, kas ir labāk izstrādāts un skaidrāks nekā Komisijas sākotnējais teksts, tāpēc tas šķiet labāk piemērojams.
It is pleasing to see the work the Council has done on the document, and it appears a far more workable document than the original Commission proposal.
Arī veids, kādā Padome risina problēmu saistībā ar pagaidu maksimālajiem atlieku līmeņiem, ir pārliecinošāks.
The Council also deals with the problem of temporary MRLs far more cogently.
Ir jāpriecājas arī par to, ka kalendārs Regulas pielikumu izstrādei saskaņā ar Parlamenta pirmajā lasījumā pieņemto variantu ir saglabāts arī Padomes kopējā nostājā, kā arī par uzmanību, kas ir pievērsta būtiskākajiem produktiem.
It is pleasing to note that the timetable set up for the annexes in the regulation, as adopted by Parliament in its first reading, has been taking on board in the Council's common position, as well as the consideration shown to "essential use" products.
Tomēr Padomes nostājā nav nepietiekami ņemti vērā sabiedrības veselības aspekti.
However, the Council's position neglects public health perceptions.
Lai gan šis tiesību akts ir paredzēts, lai noteiktu MAL, kas ir saskaņotas normas, kuras vairāk pamatojas labā lauksaimniecības praksē nekā sabiedrības veselības normās, tajā vairāk uzmanības jāpievērš būtu tam, lai kliedētu neskaidrības par MAL un pesticīdiem kopumā.
Whilst the legislation deals with MRLs which are trading standards, based on good agricultural practice, rather than public health standards, there is confusion over MRLs and pesticides in general, and this should be addressed in the legislation.
Tādēļ ir jāpievērš īpaša uzmanība MAL pārsniegšanas gadījumiem, informējot par vainīgajiem, un jāseko, lai tiktu noteiktas kopējas normas attiecībā uz MAL pārskatu izstrādi un kontroli piegādes vietās.
To this end, we should especially cover situations where MRLs are exceeded, by naming and shaming.
Ir jānodrošina arī, lai apakšgrupas, kas parasti noteiktus pārtikas produktus patērē lielākos daudzumos, būtu pilnīgi aizsargātas.
It should also be ensured that there are common standards for reporting of MRLs and monitoring at the point of supply.
Ir ļoti svarīgi ieviest stingras normas attiecībā uz importu.
Also important are ensuring high standards for imports.
Tolerance pret importu ir vajadzīga tirdzniecības apmaiņai attiecībā uz produktiem, ko ekonomiskā izdevīguma dēļ Eiropas Savienībā neizmanto.
Import tolerances are an essential part of trade, and are needed for products that are not utilised in the EU for reasons of cost efficacy.
Turklāt ir iesniegti arī grozījumi, lai veicinātu tiesību aktu labu darbību.
In addition to these concerns, amendments are suggested to enhance the smooth running of the legislation.
Tie paredz noteikt divus gadus kā maksimālo termiņu papildu informācijas sniegšanai un samazināt termiņu, kurā ir jāpieņem lēmumi steidzamu procedūru gadījumā saistībā ar svaigiem produktiem, kā arī līdzsvarotu pieeju attiecībā uz zāļu uzlējumiem, kam ir vajadzīgs īpašs novērtēšanas veids to daudzo sastāvdaļu dēļ.
These cover a maximum period of two years, when extra information is requested, a shortening of the period required for decisions on emergency procedures on fresh produce, and a sensible view on herbal infusions, which should have separate assessment due to their many component parts.
Padomes kopējā nostāja, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK
Council common position for adopting a Regulation of the European Parliament and of the Council on maximum residue levels of pesticides in or on food and feed of plant and animal origin and amending Council Directive 91/414/EEC
EK līguma 251. panta 2. punkts un 152. panta 4. punkta b) apakšpunkts
Articles 251(2) and 152(4) (b) EC
1. lasījuma datums EP – P[5]
Date of Parliament’s first reading – P5
Komisijas priekšlikums
Commission proposal
Komisijas grozītais priekšlikums
Amended Commission proposal
Datums, kad plenārsēdē paziņoja par kopējās nostājas pieņemšanu
Date receipt of common position announced in plenary
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja 15.9.2004
Committee on the Environment, Public Health and Consumer Policy 15.9.2004
Adamos Adamou, Georgs Andrejevs , Irena Belohorská, Johannes (Hans) Blokland, John Bowis, Frederika Brepoels, Hiltrud Breyer, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Jillian Evans, Anne Ferreira, Karl-Heinz Florenz, Alessandro Foglietta, Françoise Grossetête, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Mary Honeyball, Caroline F. Jackson, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Holger Krahmer, Urszula Krupa, Aldis Kušķis , Peter Liese, Jules Maaten, Linda McAvan, Marios Matsakis, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Péter Olajos, Dimitrios Papadimoulis, Adriana Poli Bortone, Vittorio Prodi, Dagmar Roth-Behrendt, Guido Sacconi, Karin Scheele, Richard Seeber, Kathy Sinnott, Jonas Sjöstedt, María Sornosa Martínez, Thomas Ulmer, Anja Weisgerber, Åsa Westlund
Adamos Adamou, Georgs Andrejevs, Irena Belohorská, Johannes (Hans) Blokland, John Bowis, Frederika Brepoels, Hiltrud Breyer, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Jillian Evans, Anne Ferreira, Karl-Heinz Florenz, Alessandro Foglietta, Françoise Grossetête, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Mary Honeyball, Caroline F. Jackson, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Holger Krahmer, Urszula Krupa, Aldis Kušķis, Peter Liese, Jules Maaten, Linda McAvan, Marios Matsakis, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Péter Olajos, Dimitrios Papadimoulis, Adriana Poli Bortone, Vittorio Prodi, Dagmar Roth-Behrendt, Guido Sacconi, Karin Scheele, Richard Seeber, Kathy Sinnott, Jonas Sjöstedt, María Sornosa Martínez, Thomas Ulmer, Anja Weisgerber, Åsa Westlund
par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru groza Lēmumu Nr. 1999/847/EK attiecībā uz Kopienas rīcības programmas civilās aizsardzības jomā pagarināšanu
on the proposal for a Council decision amending Decision 1999/847/EC as regards the extension of the Community action programme in the field of civil protection
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( KOM(2004)0512 ),
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2004)0512 )
OV vēl nav publicēts.
Not yet published in OJ. ,
– ņemot vērā EK Līguma 308. pantu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu ( C6–0111/2004 ),
– having regard to Article 308 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0111/2004 ),
– ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu ( A6–0050/2004 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A6‑0050/2004 ),
Padomes lēmums par Lēmuma 1999/847/EK grozīšanu attiecībā uz Kopienas rīcības programmas civilās aizsardzības jomā pagarināšanu
Council Decision amending Decision 1999/847/EC as regards the extension of the Community action programme in the field of civil protection
Pašreizējā Kopienas rīcības programma civilās aizsardzības jomā ir spēkā līdz 2004. gada 31. decembrim.
The current Community Action Programme in the field of civil protection expires on 31 December 2004.
Lai izvairītos no pārtraukuma starp šīs programmas beigu termiņu un jauna juridiska instrumenta ieviešanu, Komisija piedāvā pagarināt šo programmu par diviem gadiem no 2005. gada janvāra līdz 2006. gada decembrim.
In order to avoid a gap between the expiry of the existing programme and the date of application of a new legal instrument, the Commission proposes to prolong the programme for two years, starting from January 2005 and ending in December 2006.
Savā priekšlikumā Komisija pieprasīja palielināt budžetu Rīcības programmai civilās aizsardzības jomā no EUR 1,5 miljoniem (2004. gadā) līdz EUR 2,4 miljoniem katru gadu (2005. un 2006. gadā).
In its proposal the Commission requested an increase of the budget for the Action Programme in the field of Civil Protection from 1.5mio € (in 2004) to 2.4mio € annually (for 2005 and 2006).
Tas nozīmē palielinājumu par EUR 0,9 miljoniem gadā, daļēji sakarā ar ES paplašināšanos un daļēji sakarā ar Eiropas Parlamenta apstiprināto budžeta palielinājumu Jūras piesārņojuma rīcības programmai.
This represents an annual increase of 0.9mio €, partly due to the enlargement of the EU and partly to the budgetary reinforcement of the Marine Pollution Action Programme decided by the European Parliament.
Pienācīgi ņemot vērā turpmākās vajadzības pēc civilās aizsardzības intervencēm, referents uzskata, ka Komisijas priekšlikums ir reāls, un tādēļ piekrīt programmas pagarināšanai un piedāvātajam budžetam.
Taking due account of the future needs for civil protection interventions, the rapporteur is of the opinion that the Commission proposal is realistic and therefore agrees to the prolongation of the Programme and the budget proposed.
Komisijas paziņojums: Eiropas Savienības civilās aizsardzības spēju pastiprināšana
Commission Communication: Reinforcing the Civil Protection Capacity of the European Union
Komisija ir pieņēmusi arī paziņojumu par Eiropas Savienības civilās aizsardzības spēju pastiprināšanu (KOM(2004)200).
The Commission has also adopted a Communication on reinforcing the Civil Protection Capacity of the European Union (COM (2004) 200).
Šī paziņojuma pamatā ir tas, ka pēdējos gados mēs esam pieredzējuši virkni katastrofu, tostarp plūdus, karstuma viļņus, mežu ugunsgrēkus, zemestrīces, toksisko atkritumu noplūdes izraisītus piesārņojuma gadījumus, nopietnus rūpniecības negadījumus un arī teroristu uzbrukumus.
The background for this Communication is that we have experienced a series of disasters over the last years such as floods, heat-waves, forest fires, earthquakes, pollution incidents by toxic waste release, serious industrial accidents and also terrorist attacks.
Turklāt ir notikušas arī cilvēku radītas katastrofas, piemēram, naftas noplūde no tankkuģa Prestige .
In addition there have been manmade disasters such as the Prestige oil spill.
Visas šīs nelaimes prasīja neskaitāmus upurus, izraisīja arvien ievērojamākus ekonomiskus zaudējumus un izpostīja miljoniem cilvēku dzīvi visā pasaulē.
All these disasters claimed innumerable victims, caused increasingly significant economic damage and devastated the lives of millions of people around the world.
Šīs katastrofas izraisīja traucējumus iesaistīto valstu ekonomikai, visvairāk skarot jaunattīstības valstu iedzīvotāju nabadzīgākos un vārīgākos slāņus, kā arī vissmagāk ietekmējot visnabadzīgākās valstis, un kopumā tiek uzskatītas par nopietnu traucēkli ilgtspējīgai attīstībai un centieniem samazināt nabadzību.
These catastrophes disrupt the economies of the countries affected, hitting the poorest and most vulnerable layers of the population in the developed world, affecting the poorest countries hardest, and are generally regarded as a major obstacle to sustainable development and efforts to reduce poverty.
Visi šie notikumi norāda uz to, ka valdībām jāpastiprina preventīvie pasākumi un iespējas reaģēt.
All these events call for action by governments to strengthen preventive measures and reinforce response capacities.
Parlaments jau ir paudis savu solidaritāti, saistībā ar 2003. gada vasaras karstuma vilni pieņemot rezolūciju (2003/2066), kurā aicināja izveidot Eiropas Civilās aizsardzības spēkus.
The Parliament has already expressed its solidarity by adopting a resolution in 2003 (2003/2066), in the wake of the heat-wave that summer, in which it called for the creation of a European Civil Protection Force.
Komisija sniedz spēju analīzi un novērtējumu Kopienas mehānismam, kas risina katastrofas un kuru 2001. gadā izveidoja ar Padomes Lēmumu 2001/792.
The Communication presents an analysis and assessment of the capacity of the Community mechanism dealing with catastrophes, which was set up in 2001 (by Council Decision 2001/792).
Kopienas civilās aizsardzības mehānisms sniedz tūlītēju palīdzību, izmantojot iesaistīto valstu civilās aizsardzības grupas.
The Community Civil Protection Mechanism provides immediate assistance through the civil protection teams of the participating states.
Kopienas mehānisma pamatā ir Monitoringa un informācijas centrs.
The Monitoring and Information Centre is at the heart of the Community Mechanism.
Tas darbojas 24 stundas diennaktī, un to atbalsta datubāžu, apmācības un semināru programmas, kā arī Kopējā ārkārtas sakaru un informācijas sistēma.
It operates on a 24 hours basis a day supported by a database, training and workshop programmes, and a Common Emergency Communication and Information System.
Ja katastrofas mērogs pārsniedz valsts iespējas reaģēt un ja citas valstis vēlas palīdzēt ar savu pieredzi un aprīkojumu, īsā laikā var sniegt būtisku papildu palīdzību.
When the scale of a disaster overwhelms national response capacities, vital additional assistance can be provided at a short notice if other countries are willing to share their expertise and equipment.
Referents ir pārliecināts, ka integrācijas vadība ir jāizmanto visos posmos, lai tā būtu pilnībā efektīva.
The rapporteur believes that integration management must be applied at every stage if it is to be fully effective.
Viņš uzskata, ka galvenie posmi ir šādi:
He thinks that the main stages are as follows:
– profilakse: šis posms ietver pasākumus, kas veikti pirms ārkārtas situācijas un kas mēģina novērst tās rašanos vai samazināt tās bīstamību (piemēram, kartografējot riska rajonus vai izvairoties no zaudējumiem, neļaujot apmesties nedrošās vietās),
– prevention : this phase encompasses measures which are adopted in advance of an emergency and which seek to prevent it occurring or to reduce its severity (e.g. mapping of risk areas, avoiding damage by not allowing settlement in sensitive sites),
– sagatavotība: tā ir “apdrošināšanas polise”, kas sastāv no gatavošanās reaģēt uz zināmiem draudiem un riskiem, kā arī uz neparedzētiem notikumiem.
– preparedness : this is the "insurance policy" consisting of preparation to respond to known hazards and risks as well as to unforeseen events.
Plānošanas pamatā var būt apmācība, vingrināšanās, kā arī regulāra un adekvāta sabiedrības informēšana par draudiem, drošības izglītību un atbilstošu izturēšanos briesmu gadījumā,
Planning can be underpinned by training, exercises and the provision of regular and adequate information for the public about threats, safety education and proper behaviour in the face of danger,
– aizsardzība: pasākumu veikšana konkrētās vietās,
– protection : taking measures in specific sites,
– ārkārtas pasākumi: ārkārtas pasākumu pamatmērķi ir saglabāt dzīvību, īpašumu un vidi, kā arī līdz minimumam samazināt notikuma kaitīgās sekas un novērst tā izplatīšanos,
– emergency measures : The basic objectives of the emergency measures will be to preserve life, property and the environment, to reduce to a minimum the harmful effects of the event and to prevent its escalation,
– atjaunošanas pasākumi: darbības, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu ātru atgriešanos normālā stāvoklī.
– recovery measures : this encompasses those activities necessary to provide a rapid return to normality.
Uz papīra šī sistēma izskatās labi.
On paper the system looks good.
Tomēr reālā vietā un laikā šim mehānismam ir nopietni trūkumi.
However, on the ground and in real time the mechanism has serious shortcomings.
Rīcība ir jāuzlabo it īpaši šādās septiņās jomās.
In particular, seven areas need improved action:
Pašlaik šī datubāze ir samērā vienkārša un galvenokārt satur informāciju par intervences grupām.
At present this database is fairly basic and contains mainly information on intervention teams.
Pieredze rāda, ka datubāze ir jāatjauno, lai tā saturētu vajadzīgo informāciju par reaģēšanas spējām, saistītajiem izdevumiem, pieejamo aprīkojumu un tā atrašanās vietu.
Experience shows that the database needs to be upgraded so it contains the necessary information on the response capacities, associated costs, what kind of equipment is available and where it is located.
Tas noderēs, noskaidrojot praktiskās grūtības, piemēram, saistībā ar saziņu un tehniskā aprīkojuma savietojamību, kas ir būtiski, lai nodrošinātu ātru reaģēšanu.
They will be useful in highlighting practical difficulties such as communication and compatibility of technical equipment, which is essential to ensure a rapid response.
Īpaša uzmanība jāpievērš brīvprātīgo rekrutēšanai un atbilstošai apmācībai visās 25 Eiropas Savienības dalībvalstīs.
A special emphasis should put in recruiting and training properly volunteers throughout 25 European states.
Interesanti atzīmēt, ka saskaņā ar pašreizējo lēmumu dalībvalstīm nav pienākuma Kopienas Monitoringa un informācijas centru informēt lielas katastrofas gadījumā pat tad, ja iedarbība var sniegties arī aiz to robežām.
It is interesting to note that under the current decision, Member States are not required to inform the Community Monitoring and Information Centre when a major disaster occurs, even if it may have trans-boundary effects.
Komisija vēlas piedāvāt grozīt Padomes Lēmumu 2001/792, lai nodrošinātu šīs informācijas sniegšanu.
The Commission would like to propose to amend the Council Decision 2001/792, to ensure that this information is provided.
Referents šajā jautājumā atbalsta Komisiju.
The rapporteur supports the Commission in this.
Ja palīdzība tiek sniegta valstīm ārpus ES, ir jāpilnveido arī dažādu iesaistīto valstu pārstāvju grupu koordinēšanas procedūru izvērtēšana un uzlabošana, kā arī sakaru kanālu izveidošana ar visiem attiecīgajā vietā iesaistītajiem dalībniekiem.
Where aid is provided to non-EU countries, examining and improving procedures for co-ordinating teams from the various participating countries and establishing channels of communication with all relevant players on the ground should also be improved.
Finansējums: ir arī atsevišķas finansiālas grūtības.
Financing: There are some financial difficulties.
Pieejamie likvīdie aktīvi un Kopienas procedūras (piemēram, ārkārtas intervence vai papildu kompensācija no Solidaritātes fonda) ir vai nu sarežģītas, vai nepietiekamas un bieži tiek īstenotas pārāk lēni.
Available liquid assets and Community procedures (emergency intervention or a posteriori compensation through the Solidarity Fund, for example) are either complex or insufficient and often implemented too slowly.
Komisija uzsver, ka it īpaši 2003. gada vasaras mežu ugunsgrēkos iegūtā pieredze skaidri norāda uz vajadzību pēc ātri izmantojama finansējuma avota.
The Commission indicates that experience acquired notably because of forest fires in the summer 2003 has clearly highlighted the need for a source of funding that can be quickly released.
Līdzīgas problēmas rodas saistībā ar ES ārējām intervencēm.
Similar problems arise in the context of the EU’s external interventions.
Topošajam juridiskajam instrumentam ir jāpievieno vajadzīgie finanšu instrumenti, tostarp atjaunots Solidaritātes fonds, kas sedz visas darbības ES teritorijā un ārkārtas rezerve darbībām ārpus ES.
The future legal instrument should be accompanied by the necessary financial instruments, inter alia a renewed Solidarity Fund covering all activities in the EU and the Emergency Reserve for activities outside the EU.
Sociālās partnerības stiprināšana ar pilsoniskās sabiedrības un vietējo iestāžu aktīvāku iesaistīšanos.
Strengthening social partnership with a more active involvement of civil society & local authorities.
Visiem ir jābūt informētiem par problēmām, ar kurām mēs saskaramies, izmantojot zināšanas, kas vajadzīgas, lai katastrofas gadījumā rīkotos atbildīgi un solidāri.
Everyone has to be informed of the risks we face, to manage the knowledge needed to act responsibly and in solidarity when a disaster occurs.
Rīcība mums jāīsteno ciešā sadarbībā ar valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm, jo sevišķi Savienības izolētajos un īpaši nomaļajos reģionos.
We should implement actions in close cooperation with national, regional and local authorities, particularly in the Union's isolated and ultra-peripheral regions.
Ārkārtas sistēmu pētniecības un attīstības pilnveidošana, lai katastrofu gadījumā rīkotos efektīvāk.
Empowerment of research and development of emergency systems for a more efficient management of disasters.
Subsidiaritātes principa īstenošana, un dalībvalstu plānu izstrādāšana ārkārtas situāciju koordinēšanai.
Implementation of subsidiarity principle and drawing national plans for emergency co-ordination.
Jāturpina uzlabot pašreizējās dalībvalstu rīcības spējas civilās aizsardzības un krīžu reaģēšanas jomā ES teritorijā.
To further improve the existing national operational capabilities in the field of civil protection and crisis response within the EU.