natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tādu audiovizuālu darbu kā mākslas vai televīzijas filmas raidīšanu (izņemot daudzsēriju filmas, seriālus, vieglus izklaides raidījumus un dokumentālus darbus) var pārtraukt ik pēc 45 minūtēm, ja to plānotais laiks pārsniedz 45 minūtes.
The transmission of audiovisual works such as feature films and films made for television (excluding series, serials, light entertainment programmes and documentaries), provided their duration is more than 45 minutes, may be interrupted once for each complete period of 45 minutes.
Lai nodrošinātu plurālisma, konkurences un brīvas uzņēmējdarbības principa ievērošanu reklāmas ieņēmumos, skatītāju skaita noteikšanai ir jāatbilst šādiem kritērijiem:
In order to safeguard the principles of pluralism, competition and business freedom in advertising revenue, the activity of drawing up viewing shall should meet with the following criteria:
(a) struktūrām, kas veic skatītāju skaita un pārraižu reitinga apsekošanu dažādos informācijas nesējos, ir jābūt neatkarīgām no visām apsekojamajām organizācijām;
(a) the bodies carrying out surveys on the viewing and broadcasting figures of the various media must be independent of all the entities surveyed;
(b) pārvaldes struktūrām (tehniskām un zinātniskām komitejām un/vai uzraudzības komitejām) ir jābūt reprezentatīvām – tajās jāiekļauj ne tikai apraides platformas, bet visu iesaistīto un apsekojamo organizāciju pārstāvji (pakalpojumu sniedzēji, tirgus un patērētāji);
(b) the representative nature of the management bodies (technical-scientific committees and/or monitoring committees): they must include representatives of all the entities involved and surveyed (operators, market and consumers) and not be confined to the broadcasting platforms;
(c) tehniskajām komitejām ir jābūt pārredzamām, tām piešķir patiesas pilnvaras attiecībā uz apsekojumiem, un direktoru padomes neiejaucas to darbībā ne tehniski, ne organizatoriski.
c) transparency of the technical committees, to which real powers must be assigned as regards the survey, without any interference - either technical or managerial - from the board of directors.
Tā kā ir svarīgi veidot reitingus saistībā ar reklāmas ieņēmumu plānošanu, visā Eiropas Savienībā ir jābūt vienotai sistēmai atbilstīgi vārda, neatkarības, pārredzamības un reprezentativitātes principiem.
In view of the importance of compiling viewing figures for the purposes of advertising revenue, there should be uniformity throughout the Union in accordance with the principles of freedom of expression, independence, transparency and representativeness.
(18.a) Direktīvas 23. pants ir svītrots.
(18a) Article 23 is deleted
Komisijas aizgādībā izveido koordinācijas komiteju.
A contact committee shall be set up under the aegis of the Commission.
Tā sastāv no 23. b pantā minēto kompetento valsts pārvaldes iestāžu pārstāvjiem.
It shall be composed of representatives of the competent national regulatory authorities referred to in Article 23b.
Tās priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis, un tā sanāk pēc priekšsēdētāja ierosmes vai pēc dalībvalsts delegācijas lūguma.”
It shall be chaired by a representative of the Commission and meet either on his initiative or at the request of the delegation of a Member State ".
Dalībvalstis garantē valsts pārvaldes iestāžu neatkarību un nodrošina, ka tās izmanto savas pilnvaras taisnīgi un pārredzami .
Member States shall guarantee the independence of national regulatory authorities and ensure that they exercise their powers impartially and transparently.
Dalībvalstis nodrošina regulatoru izveidošanu un garantē to neatkarību no politiskajām, ekonomiskajām vai finansiālajām aprindām, objektivitāti, kā arī pārskatāmu darbību un lēmumu pieņemšanu .
Member States shall ensure that regulatory authorities are created and shall guarantee their independence from political, economic and financial circles, their impartiality, and transparency in their operating methods and decision-making processes .
Dalībvalstis uzdod regulatoriem uzraudzīt, kā audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumu sniedzēji ievēro šīs direktīvas noteikumus, īpaši tos, kas attiecas uz vārda brīvību, informācijas nesēju plurālismu, cilvēka cieņu, nediskriminācijas principu un nepilngadīgo, viegli iespaidojamu personu un invalīdu aizsardzību.
Member States shall entrust the regulatory authorities with the task of ensuring that audiovisual media service providers conform to the provisions of this Directive, and in particular those relating to freedom of expression, pluralism of the media, human dignity, the principle of non discrimination and the protection of minors, the vulnerable and the disabled.
Regulatori nodrošina pārējās iestādes un Komisiju ar informāciju, kas nepieciešama šīs direktīvas noteikumu piemērošanai, un direktīvas noteikumu smagu pārkāpumu gadījumos apspriežas, lai noteiktu veicamos pasākumus .
The regulatory authorities shall provide each other and the Commission with the information necessary for the application of the provisions of this Directive , and in the event of serious infringement thereof, shall jointly decide what measures should be taken.
23.c pants
Article 23c
Dalībvalstis nosaka pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu informācijas plurālismu televīzijas apraides sistēmā.
The Member States shall adopt the measures needed to ensure pluralism of information in the television broadcasting system.
Dalībvalstis jo sevišķi aizliedz dominējoša stāvokļa rašanos un saglabāšanu televīzijas un saistītos tirgos.
The Member States shall in particular ban the creation and retention of dominant positions on the television market and related markets.
Dalībvalstis nodrošina valsts iestāžu sniegtās informācijas neitralitāti un nosaka atbilstošus pasākumus, lai novērstu iespējamu valdības nostājas negodprātīgu izmantošanu nolūkā ietekmēt informācijas nesēju pārraidīto informāciju.
The Member States shall endeavour to guarantee respect for the neutrality of the information provided by the public authorities and shall lay down appropriate measures to prevent possible abuses of government positions from influencing the information conveyed via the media.
Šis grozījums atbilst jau pieņemtajām EP nostājām (piem., 2005. gada 6. septembrī pieņemtā rezolūcija par televīziju bez robežām un Eiropas Parlamenta rezolūcija par vārda un informācijas brīvības pārkāpšanas risku ES un it īpaši Itālijā (Pamattiesību hartas 11. panta 2. punkts) ( 2003/2237(INI) ), lai liktu dalībvalstīm ievērot vispārīgus plurālisma nodrošināšanas principus un aizliegtu valsts iestādēm kontrolēt raidorganizācijas.
Consistent with positions already adopted by the EP (e.g. the resolution adopted on 6 September 2005 on 'Television without frontiers' and the European Parliament's resolution on the risks of violation, in the EU and especially in Italy, of freedom of expression and information (Article 11(2) of the Charter of Fundamental Rights) ( 2003/2237(INI) ) aimed at obliging the Member States to comply with general principles on the safeguarding of pluralism and to ban those holding government office from controlling broadcasting companies.
Pastāvošās atšķirības starp valstu tiesību aktiem šajā jautājumā nepārprotami sarežģī tādu tiesību īstenošanu kā brīvība veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvība Kopienas teritorijā.
The existing disparities between national legislations on the subject obviously make the exercise of freedom of establishment and freedom to provide services on Community territory more difficult.
Sastādot šos ziņojumus, Komisija apspriežas ne vien ar valsts pārvaldes iestādēm, bet arī ar Eiropas patērētāju interešu aizstāvības asociāciju apvienību, kas pārstāv dažādas lietotāju kategorijas.
In drawing up these reports, the Commission shall consult not only the national regulatory authorities but also a European platform of consumer associations representing the various categories of users.
Patērētāju interešu aizstāvības organizācijām ir aktīvi jāpiedalās šādu ziņojumu sagatavošanā.
Consumer organisations should play an important role in the drawing up of such reports .
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 89/552/EEK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos
Proposal for a directive of the European Parliament and of the Council amending Council Directive 89/552/EEC on the coordination of certain provisions laid down by law, regulation or administrative action in Member States concerning the pursuit of television broadcasting activities
Alexander Alvaro, Edit Bauer, Johannes Blokland, Mihael Brejc, Michael Cashman, Jean-Marie Cavada, Carlos Coelho, Fausto Correia, Elly de Groen-Kouwenhoven, Panayiotis Demetriou, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Kinga Gál, Patrick Gaubert, Lilli Gruber, Adeline Hazan, Lívia Járóka, Barbara Kudrycka, Stavros Lambrinidis, Romano Maria La Russa, Henrik Lax, Antonio Masip Hidalgo, Edith Mastenbroek, Jaime Mayor Oreja, Martine Roure, Inger Segelström, Ioannis Varvitsiotis, Donato Tommaso Veraldi, Manfred Weber, Stefano Zappalà , Tatjana Ždanoka
Alexander Alvaro, Edit Bauer, Johannes Blokland, Mihael Brejc, Michael Cashman, Jean-Marie Cavada, Carlos Coelho, Fausto Correia, Elly de Groen-Kouwenhoven, Panayiotis Demetriou, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Kinga Gál, Patrick Gaubert, Lilli Gruber, Adeline Hazan, Lívia Járóka, Barbara Kudrycka, Stavros Lambrinidis, Romano Maria La Russa, Henrik Lax, Antonio Masip Hidalgo, Edith Mastenbroek, Jaime Mayor Oreja, Martine Roure, Inger Segelström, Ioannis Varvitsiotis, Donato Tommaso Veraldi, Manfred Weber, Stefano Zappalà, Tatjana Ždanoka
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 89/552/EEK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council amending Council Directive 89/552/EEC on the coordination of certain provisions laid down by law, regulation or administrative action in Member States concerning the pursuit of television broadcasting activities
Audiovizuālo informācijas nesēju tiesiskā regulējuma izstrādes mērķis ir radīt tādus pamatnosacījumus, kas veicinātu pārrobežu informācijas nesēju pakalpojumu attīstību, stiprinot Eiropas audiovizuālās nozares konkurētspēju.
In creating the legal framework for audiovisual media, basic conditions must be laid down for the successful development of cross-border media services, so that Europe’s competitiveness in this area is strengthened.
Ir jāņem vērā audiovizuālā sektora specifiskā daba un jānodrošina tādi svarīgi pamatprincipi kā nepilngadīgo un patērētāju aizsardzība.
At the same time, account must be taken of the special nature of the audiovisual sector and it must be ensured that important basic principles such as youth and consumer protection are observed.
Audiovizuālā sektora tehnoloģiju tirgus nepārtraukta attīstība, it īpaši komunikācijas tīklu digitālā konverģence un ar to saistītā informācijas nesēju satura raidīšana, izmantojot tādas jaunas tehnoloģijas platformas kā šūnu radio un internets, ir radījusi apraides izplatīšanas iespējas, kuru uzskatu veidošanas potenciāls ir tikpat liels kā televīzijai.
With the progress of technological market development in the audiovisual domain, particularly that of the digital convergence of communications networks and the accompanying broadcasting of media content via new technological platforms such as cellular radio and internet, distribution possibilities have been created that have an opinion-forming potential as great as that of television.
Ņemot vērā šīs attīstības tendences, atzinīgi vērtējama ir Komisijas priekšlikuma pieeja, kas pamatojas uz pakalpojumu satura un funkcionalitātes salīdzināšanu, radot vienādas iespējas un juridisku noteiktību.
Given these developments, the Commission proposal’s approach, which is geared to the content-related and functional comparability of the services, thus creating a level playing field and legal certainty, is to be welcomed.
Šāda tehnoloģiski neitrāla pieeja ir nepieciešama, lai iekļautu turpmākās izstrādnes, kuras parādās arvien biežāk.
This technology-neutral approach is necessary in order to include future developments, which make their appearance with ever-increasing frequency.
Tomēr ir jānosaka šī priekšlikuma plašā pielietojuma apjoms.
Nevertheless, the very extensive scope of the proposal must be delineated.
Ir jāsvītro tās jomas, kas neatbilst šīs direktīvas regulējuma mērķiem.
Areas which cannot be covered by the directive, given its regulatory aims, must be excluded.
Galvenokārt tas attiecas uz privāto saturu, kā arī uz tiešsaistes un azarta spēlēm.
This applies above all to private content and on-line games and gambling.
Turklāt jānosaka skaidra robeža starp Direktīvu 2000/31/EK par elektronisko tirdzniecību un šo direktīvu, nepārprotami norādot uz šīs direktīvas prioritāti.
In addition, there must be a clear demarcation between the e-commerce directive (2000/31/EC) and this one, the primacy of which must be made clear.
Tas radīs juridisku noteiktību, kas jo īpaši ir nepieciešama, lai nodrošinātu investīcijas jaunajos informācijas nesēju pakalpojumos.
This gives legal certainty, which is necessary in particular for investment in the new media services.
Atšķirības noteikumus, kas reglamentē televīzijas apraidi un pakalpojumus pēc pieprasījuma, pamato skatītājam dotās kontroles iespējas.
The existing differentiated regulatory treatment of television and on-demand services is justified by the difference in the viewer’s control possibilities.
Tomēr, lai dotu dažas pamatnostādnes un novērstu neskaidrības par šo pakalpojumu iedalījumu, ir jāmin orientējoši piemēri.
However, indicative examples should be given in order to give some guidance and to obviate any lack of clarity in distinguishing between them.
Izcelsmes valsts princips ir direktīvas pamats, kuru labi funkcionējoša iekšējā tirgus interesēs nedrīkst vājināt.
A strong country-of-origin principle lies at the heart of the Directive and, in the interests of an efficiently functioning single market, should not be watered down.
Tāpēc būtu jāpietiek ar Eiropas Kopienu Tiesas tiesu prakses kodifikāciju, lai novērstu jelkādus ļaunprātīgas izmantošanas gadījumus.
The codification of Court of Justice case-law to rectify any abuses should be seen as sufficient in this context.
Īso ziņu pārraides tiesībām jābūt plašākām, nekā tas noteikts Komisijas priekšlikumā iekļautajā nediskriminējošajā modelī, un tās kā Kopienas tiesības vienādi jāpiemēro visās Eiropas Savienības dalībvalstīs, lai nodrošinātu informācijas pārrobežu plūsmu.
The right to short reporting must go beyond the non-discriminatory model contained in the Commission proposal, and should apply equally as a Community-wide right to all European Union Member States in order to guarantee a cross-border flow of information.
Komisija rīkojas pareizi, neierosinot paplašināt noteiktās kvotas, lai iekļautu nelineāros pakalpojumus.
The Commission, rightly, does not propose any direct extension of the set quotas to include non-linear services.
Turklāt ir skaidri jānorāda, ka dalībvalstīm ir plašas iespējas lemt par produkcijas veicināšanu un pieeju Eiropas darbiem.
It should, in addition, be made clear that the Member States have a wide margin of manoeuvre as far as promoting production and access to European works is concerned.
Atzinīgi vērtējama ir Komisijas priekšlikumā paredzētā kvantitatīvajos reklāmas noteikumos paredzēto ierobežojumu atcelšana.
The deregulation of quantitative advertising rules contained in the Commission proposal is to be welcomed.
Ņemot vērā jauno tehnoloģiju attīstību, kas ļauj izgriez reklāmas klipus, kā, piemēram, cietā diska pašrakstītāja Timeshift funkcija, Eiropas informācijas nesēju nozares ekonomiskās situācijas interesēs tiek pieprasīts vēl vairāk samazināt reklāmas ierobežojumus.
Because of new technical developments that make it possible to cut out advertising spots, such as the time shift function of hard-disk recorders, further dismantling of advertising restrictions is called for in the interests of the economic situation of the European media sector.
Stiprinot informācijas nesēju nozari, var saglabāt ievērojamu skaitu brīvi pieejamu piedāvājumu, tādējādi vājinot patlaban iezīmējušos maksas piedāvājumu tendenci.
By strengthening the media industry, a wide variety of freely accessible offers can be maintained, so the currently noticeable focus on remunerated offers can be counteracted.
Tas veicinās Eiropas informācijas nesēju daudzveidību, un satura piedāvātājiem tiks dota plašāka radošā brīvība.
This will further the diversity of the European media landscape, and content providers will be given greater freedom to exercise their creativity.
Visbeidzot, ņemot vērā daudzās izvēles un kontroles iespējas, vairāk varētu atstāt katra atsevišķā skatītāja ziņā.
Finally, given the many options and control possibilities, more can be left to the individual responsibility of viewers.
Šajā sakarā jāatbalsta tas, ka tiek atcels noteikums reklāmu raidīt blokos un ka reklāmas izvietošanas intervāls televīzijas filmās, kinematogrāfijas darbos, bērnu un ziņu raidījumos tiek samazināts no 35 uz 30 minūtēm.
Against this background, the removal of the obligation to advertise in blocks and the reduction of the insertion periods for TV films, cinematographic films, children’s programmes and news programmes from 35 to 30 minutes is to be welcomed.
Likvidējot pelēko zonu produktu izvietošanas jomā, konkrēti reglamentējoši noteikumi, veicinās juridisko noteiktību un skaidrību.
By eliminating the current grey area relative to product placement, a concrete regulatory framework will contribute to legal certainty and clarity.
Lietderīga pieeja produktu izvietošanas reglamentēšanai ir pozitīvs katalogs, kurš ļauj to izmantot formātiem, kad viedokļa veidošanas funkcijai nav primārā nozīme, kā arī gadījumos, kad par produkta izvietošanu nav saņemta atlīdzība vai arī tā ir nenozīmīga, Raidījumu veidiem, kur uzskatu veidošanas funkcija nav noteicoša, kā arī gadījumos, proti, ka nepastāv draudi ietekmēt redakcionālo saturu.
A useful approach to regulating product placement is a positive catalogue which allows of its use for formats where the opinion-formation function is not of overriding importance, and for cases where the payment given in return for product placement is small or non-existent, so that there is no danger of influence on editorial content.
Turklāt ir svarīgi produktu izvietošanā vispār neiekļaut īpaši jutīgas programmas, piemēram, bērnu raidījumus.
It is also important to exclude particularly sensitive programmes, such as children’s programmes, from product placement completely.
Bažas par kaitīgu ietekmi uz pārredzamību un patērētāju aizsardzību var novērst ar piemērotiem marķēšanas pasākumiem.
Fears with regard to detrimental effects on transparency and consumer protection can be met by appropriate labelling measures.
Vairāk jāizmanto kopregulācijas un pašregulācijas mehānismi, it īpaši šīs direktīvas 3. panta 3. punktā noteikti ir jāiekļauj pašregulācijas instruments.
Greater use should be made of co- and self-regulation mechanisms, and, in particular, the self-regulatory instrument must be included expressly in Article 3, paragraph 3, of the Directive.
Tomēr galīgā atbildība jāuzņemas valstij.
Nonetheless, ultimate accountability must belong with the State.
Attiecībā uz konkrētajiem pasākumiem dalībvalstīm jāsaglabā zināma elastība, lai nodrošinātu labi funkcionējošu sistēmu uzturēšanu.
The Member States should retain a certain measure of flexibility as far as practical arrangements are concerned, so that existing systems that work well do not go to waste.
1.a) Direktīvas 89/552/EEK pārskatīšanas galvenajam mērķim jāparedz sekmēt pārmaiņas un stiprināt konkurenci audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumu nozarē pasaules tirgū.
(1a) The revision of Directive 89/552/EEC should aim primarily at accommodating change and enhancing the competitiveness of the audiovisual media service industry in the global marketplace.
Liberālāki un konkrētāki reglamentējošie noteikumi veicinās ekonomikas izaugsmi, darba vietu izveidi un novatorismu, kā to paredz Lisabonas stratēģija.
A more liberal and straightforward regulatory framework will encourage economic growth, job creation and innovation in accordance with the Lisbon Strategy.
(3) Audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumu nozīme attiecībā uz sabiedrību, demokrātiju un kultūru attaisno ierobežotu, īpašu noteikumu piemērošanu šiem pakalpojumiem , bet tikai tad, kad tie ir tiešām nepieciešami .
(3) The importance of audiovisual media services for societies, democracy and culture justifies the application of limited specific rules to these services but only where these are absolutely essential .
Lai audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumi būtu konkurētspējīgi, tos nevajadzētu pārmērīgi regulēt.
In order to be competitive, audiovisual media services should not be overburdened with regulation.
Direktīva Nr. 89/552/EEC nedrīkst kavēt jaunu pakalpojumu attīstību ar ierobežojošām tiesību normām.
Directive 89/552/EEC should not impede the development of new services by restrictive legal provisions.
Pārskatītajai direktīvai vajadzētu sekmēt, nevis kavēt jaunu audiovizuālo pakalpojumu attīstību.
The revised directive should encourage rather than hamper the development of new audiovisual services.
(6a) Lai sasniegtu Lisabonas stratēģijas politiskos mērķus, ir ļoti svarīgi sekmēt konkurētspēju Eiropas rūpniecībai, kuras svarīga sastāvdaļa ir audiovizuālā nozare.
(6a) The promotion of the competitiveness of European industry, of which the audiovisual sector forms an important part, is crucial to the attainment of the policy goals of the Lisbon Strategy.
Lai stiprinātu audiovizuālās nozares konkurētspēju, saskaņā ar atbilstošajiem reglamentējošajiem noteikumiem ir jāsekmē piemēroti finansēšanas līdzekļi.
In order to strengthen the competitiveness of the audiovisual industrial sector, adequate means of financing should therefore be promoted within an appropriate regulatory framework.
Ir svarīgi, lai audiovizuālā nozare būtu dinamiska un rentabla, un tāpēc uz to jāattiecina vismazāk traucējošais regulējums.
It is essential that the audiovisual sector be dynamic and profitable and, to this end, the aim should be to regulate the sector as unintrusively as possible.
(13) Audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumu definīcija attiecas uz visiem plašsaziņas pakalpojumiem: gan plānotajiem, gan pēc pieprasījuma.
(13) The definition of audiovisual media services covers all audiovisual mass-media services, whether scheduled or on-demand.
Tomēr šo pakalpojumu joma ir ierobežota uz pakalpojumiem atbilstīgi definīcijai Līgumā un tādējādi attiecas uz jebkuru saimnieciskās darbības veidu, tostarp sabiedrisko pakalpojumu uzņēmumiem, bet neattiecas uz darbībām, kas nav saistītas ar ekonomiku, piemēram, pilnīgi privātas tīmekļa vietnes.
However, its scope is limited to services as defined by the Treaty and therefore covers any form of economic activity, including that of public service enterprises, but does not cover non-economic activities, such as purely private websites.
Tomēr šo pakalpojumu joma ir ierobežota uz pakalpojumiem atbilstīgi definīcijai Līgumā un tādējādi attiecas uz jebkuru saimnieciskās darbības veidu, tostarp sabiedrisko pakalpojumu uzņēmumiem, bet neattiecas uz darbībām, kas nav saistītas ar ekonomiku, piemēram, pilnīgi privātas tīmekļa vietnes vai arī cita lietotāja radīts saturs, kuru parasti piedāvā bez atlīdzības.
However, its scope is limited to services as defined by the Treaty and therefore covers any form of economic activity, including that of public service enterprises, but does not cover non-economic activities, such as purely private websites or other content generated by the user that is not usually offered for sale.
Lai attaisnotu šīs direktīvas piemērošanu, pakalpojumam jābūt ekonomiski nozīmīgam.
The economic element must be significant to justify the application of this Directive.