natgillin/translations-raw huggingface dataset:
par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu 2001/507/EK un Lēmumu 2001/509/EK nolūkā padarīt obligātus ANO/EEK Noteikumus Nr. 109 un 108 par atjaunotām riepām
on the proposal for a Council decision amending Decisions 2001/507/EC and 2001/509/EC with a view to making UN/ECE Regulations 109 and 108 on retreaded tyres compulsory
– ņemot vērā Padomes lēmuma priekšlikumu ( KOM(2004)0774 - 9916/2005)
– having regard to the proposal for a Council decision ( COM(2004)0774 - 9916/2005)
– ņemot vērā Padomes lūgumu dot piekrišanu saskaņā ar Padomes 1997. gada 27. novembra Lēmuma 97/836/EK
– having regard to the request for assent submitted by the Council pursuant to Article 3(3), Article 4(2), second indent and Article 4(4) of Council Decision 97/836/EC of 27 November 1997
– ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu ( A6‑0012/2006 ),
– having regard to the recommendation of the Committee on International Trade ( A6‑0012/2006 ),
Priekšlikums Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu 2001/507/EK un Lēmumu 2001/509/EK nolūkā padarīt obligātus ANO/EEK Noteikumus Nr. 109 un 108 par atjaunotām riepām
Proposal for a Council decision amending Decisions 2001/507/EC and 2001/509/EC with a view to making UN/ECE Regulations 109 and 108 on retreaded tyres compulsory
par uzņēmumu pārvietošanu saistībā ar reģionālo attīstību
on relocation in the context of regional development
– ņemot vērā 1989. gada Kopienas Hartu par strādājošo sociālajām pamattiesībām un ar to saistīto rīcības programmu,
– having regard to the 1989 Charter of Fundamental Social Rights of Workers and the associated action programme,
– ņemot vērā Padomes 1994. gada 22. septembra Direktīvu 94/45/EK par Eiropas Uzņēmumu padomi vai procedūru darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Kopienas mēroga uzņēmumos un Kopienas mēroga uzņēmumu grupās
– having regard to Council Directive 94/45/EC of 22 September 1994 on the establishment of a European works council or a procedure in Community-scale undertakings and Community-scale groups of undertakings for the purposes of informing and consulting employees
– ņemot vērā Padomes 1998. gada 20. jūlija Direktīvu 98/59/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kolektīvo atlaišanu
­– having regard to Council Directive 98/59/EC of 20 July 1998 on the approximation of the laws of the Member States relating to collective redundancies
– ņemot vērā Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvu 2001/23/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz darbinieku tiesību aizsardzību uzņēmumu, uzņēmējsabiedrību vai uzņēmumu vai uzņēmējsabiedrību daļu īpašnieka maiņas gadījumā
– having regard to Council Directive 2001/23/EC of 12 March 2001 on the approximation of the laws of the Member States relating to the safeguarding of employees’ rights in the event of transfers of undertakings, businesses or parts of undertakings or businesses
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 11. marta Direktīvu 2002/14/EK, ar ko dibina vispārēju sistēmu darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Eiropas Kopienā
– having regard to Directive 2002/14/EC of the European Parliament and of the Council of 11 March 2002 establishing a general framework for informing and consulting employees in the European Community
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Pamatnostādnes par valstu reģionālo palīdzību”
– having regard to the Commission communication on guidelines on national regional aid
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Pamatnostādņu par valstu reģionālo palīdzību pārskatīšana periodam pēc 2007. gada 1. janvāra”
– having regard to the Commission communication on review of the guidelines on national regional aid for the period after 1 January 2007
– ņemot vērā Komisijas 2002. gada 12. decembra Regulu Nr. 2204/2002 par Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu nodarbinātībai
– having regard to Commission Regulation (EC) No 2204/2002 of 12 December 2002 on the application of Articles 87 and 88 of the EC Treaty to State aid for employment
– ņemot vērā 2004. gada 22. aprīļa rezolūciju par Komisijas paziņojumu par Trešo ziņojumu par ekonomisko un sociālo kohēziju
– having regard to its resolution of 22 April 2004 on the Commission communication on the Third Report on economic and social cohesion
– ņemot vērā 2005. gada 6. jūlija rezolūciju par priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko definē Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda un Kohēzijas fonda galvenos noteikumus
– having regard to its resolution of 6 July 2005 on the proposal for a Council Regulation laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund
OV C […], […], […]. lpp. ,
Texts adopted, 6.7.2005, P6_TA(2005)0277 . ,
– ņemot vērā 2003. gada 13. marta rezolūciju par to uzņēmumu slēgšanu, kas saņēmuši Eiropas Savienības finansiālo atbalstu
– having regard to its resolution of 13 March 2003 on the closure of companies which have benefited from EU financial assistance
– ņemot vērā EK Līguma 87. panta 3. punktu, 136. un 158. pantu,
– having regard to Articles 87(3), 136 and 158 of the EC Treaty,
– ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu ( A6‑0013/2006 ),
– having regard to the report by the Committee on Regional Development and the opinion of the Committee on Employment and Social Affairs ( A6-0013/2006 ),
A. tā kā reģionālās attīstības politikas mērķis ir attīstīt Eiropas Savienības reģionus; tā kā ir jānodrošina saskaņa starp reģionālās attīstības un konkurences politiku un tas nozīmē, ka valsts piešķirtā palīdzība nedrīkst veicināt ekonomiskās darbības pārvietošanu;
A. whereas the goal of regional development policy is to encourage the development of the regions of the European Union, and to this end, it is necessary to ensure consistency between regional development policy and competition policy, and whereas this means that public aid must not provide a spur to the relocation of economic activity,
B. tā kā kohēzijas politika ir Eiropas Savienības instruments, kas tai ļauj samazināt nabadzīgāko reģionu atšķirības, un ir būtiski atbalstīt uzņēmumus un investēt infrastruktūras projektos šajos reģionos; tā kā valsts palīdzība ir likumīgs instruments šā mērķa sasniegšanai;
B. whereas Cohesion Policy is an instrument of the European Union that enables it to reduce disparities affecting the poorest regions and it is essential to support companies and invest in infrastructure projects within those regions; whereas public aid is a legal instrument for achieving that objective,
C. tā kā uzņēmumi nolemj pārvietot savu darbību dažādu iemeslu dēļ, no kuriem daži nav nekādi saistīti ar ražīgumu, efektivitāti vai ekonomisko dzīvotspēju; tā kā ka līdzīga uzņēmumu pārvietošana tomēr var izraisīt ievērojamu darba vietu samazinājumu un ekonomiskas grūtības, kas vairāk ietekmēs reģionālo attīstību, ja atstātajā reģionā ir mazākās nodarbinātības iespējas,
C. whereas companies choose to relocate their activities for manifold reasons, some of which are in no way connected to issues of productivity, efficiency or economic viability; whereas such relocation is liable, however, to result in major job losses and economic hardships whose impact on regional development will be all the more pronounced where there are few employment possibilities in the region abandoned,
D. tā kā saistībā ar šo situāciju ir jāpieņem Kopienas līmeņa reglamentējošs tiesisks pamats, lai varētu izveidot uzraudzības sistēmas ar mērķi noteikt jebkādu uzņēmumu pārvietošanu ekonomiskās un sociālās izmaksas; tā kā Eiropas Parlaments 2005. gada 6. jūlija rezolūcijā par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko definē Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda un Kohēzijas fonda galvenos noteikumus,
D. whereas in the light of the situation described above it is necessary to adopt a Community wide regulatory legal framework so that monitoring systems can be set up to quantify the economic and social cost of any relocation; whereas the European Parliament, in its resolution of 6 July 2005 on the proposal for a Council regulation laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund
P6_TA (2005)0277. ir prasījis veikt visus nepieciešamos tiesiskos pasākumus, lai uzņēmumus, kas saņem Kopienas kredītus, nepārvietotu iepriekš noteiktā laika posmā, un ka ir vajadzīgs noteikums, kas aizliegtu līdzfinansēt operācijas, kuras izraisa būtisku darba vietu likvidāciju vai rūpnīcu slēgšanu to atrašanās vietās; tā kā Parlaments arī savā 2005. gada 15. decembra rezolūcijā par tiešā valsts atbalsta kā reģionālās attīstības instrumenta nozīmi
P6_TA(2005)0277 . , called for the adoption of all necessary legal measures to ensure that firms which receive Community funding do not relocate for a long and predetermined period, and for a provision ruling out the cofinancing of operations which result in substantial job losses or the closure of plants at their existing locations; whereas it also considered, in its resolution of 15 December 2005 on the role of direct State aid as a tool of regional development
P6_TA (2005)0527. pauda pārliecību, ka ES palīdzība uzņēmumu pārvietošanai nesniedz nekādu pievienoto vērtību un tādēļ no tās ir jāizvairās;
P6_TA(2005)0527 . , that EU aid for company relocations does not provide any European added value and should therefore be avoided,
E. tā kā globalizācija, tehnoloģiskā attīstība un šķēršļu samazināšana, lai ienāktu atsevišķās valstīs, sekmē starptautisko tirdzniecību un sniedz Eiropas Savienībai iespējas globalizētā pasaulē, taču var arī izraisīt uzņēmumu pārvietošanu;
E. whereas globalisation, technological progress and the fact that barriers to access to certain countries have been reduced facilitates international trade and presents the European Union with opportunities in a globalised world, but may also increase the risks of relocation,
F. tā kā valsts atbalstam jāveicina pastāvīgu darba vietu radīšana;
F. whereas public aid must contribute to creating lasting employment,
G. tā kā ne Kopienas, ne dalībvalstu statistikas sistēmas šobrīd nespēj sniegt visaptverošus un precīzus datus par uzņēmumu darbības pārcelšanu Eiropas Savienībā un ārpus tās robežām, jo īpaši attiecībā uz pārvietoto uzņēmumu skaitu un šīs pārvietošanas ietekmi uz izcelsmes valsts un saņēmējas valsts nodarbinātību; tā kā būtu jāuzlabo Eiropas statistikas instruments,
G. whereas neither the Community's statistical system nor those of the EU Member States are able at present to provide comprehensive and accurate data on the scale of relocations of activities within or out of the Union, particularly when it comes to quantifying company relocations and their impact on employment in the country of origin and the new host country; whereas the European statistical mechanism should therefore be reinforced,
H. tā kā valsts palīdzība var būt vajadzīga kā ārkārtējs pasākums, ja uzņēmumu pārstrukturēšana vai pārvietošana rada ievērojamus darba vietu zudumus konkrētajā apvidū,
H. whereas public aid may be needed as an emergency measure in circumstances where restructuring or relocation will lead to major job losses in a given locality,
3. atgādina, ka struktūrfondiem un Kohēzijas fondam ir jākalpo kohēzijas mērķim, kas veicina saskaņu un solidaritāti starp dalībvalstīm, un ka par prioritāti ir jānosaka pasākumi ekonomiski atpalikušu reģionu atbalstam;
Points out that the Structural and Cohesion Funds must serve the purpose of cohesion consisting of promoting cohesiveness and solidarity between Member States, and that efforts must focus as a priority on the regions lagging behind economically;
6. uzsver, ka Komisijai un dalībvalstīm jāuzņemas veikt pasākumus valsts un Kopienas līmenī, lai novērstu uzņēmumu pārvietošanas iespējamo negatīvo ietekmi uz ekonomisko attīstību, kā arī tiešās vai netiešās nodarbinātības zuduma radītos sociālos satricinājumus tajos Eiropas Savienības reģionos, no kuriem uzņēmumi aiziet un kuru pārorientēšanās potenciāls ir neliels vai tā nav vispār;
Stresses the necessity for the Commission and Member States to initiate the adoption of measures at national and Community levels to prevent the potential negative impacts on economic development and the social tragedies engendered by the loss of direct or indirect employment in regions of the European Union from which companies pull out and which have little or no ability to restructure themselves;
10. uzskata, ka ir arī jāapsver pasākumi saistībā ar „apvērsto” pārvietošanu, proti, gadījumos, kad tā noved pie darba apstākļu pasliktināšanās bez uzņēmuma darbības pārvietošanas;
Believes that measures should also be contemplated with regard to 'reverse' relocations, namely those which, without relocation of the company's activities, lead to a deterioration in working conditions;
14. aicina Komisiju veikt pasākumus jaunu pamatnostādņu pieņemšanai par Valstu reģionālo palīdzību, lai tiem uzņēmumiem, kuri neievēro noteikumus saistībā ar šo palīdzību un kuri pārceļ savu darbību ES iekšienē vai īpaši ārpus tās, būtu jāatmaksā saņemtā palīdzība;
Calls on the Commission to take measures adapting the new guidelines on national regional aid with a view to repayment of the aid granted to companies which fail to comply with the conditions attaching to the aid and which relocate their plants within or, in particular, out of the EU;
17. prasa Komisijai noteikt, ka valsts palīdzību no Savienības vai dalībvalstu budžeta var piešķirt un turpināt tikai tad, ja tiek ievērotas konkrētas apņemšanās nodarbinātības un vietējās attīstības jomā, kas ir saistošas uzņēmumu vadībai un attiecīgajām vietējām, reģionālajām un valsts iestādēm;
Calls on the Commission to make the granting and continued payment of public aid from the budget of the Union or a Member State conditional on precise commitments on employment and local development that are binding on the management of the company and that of the local, regional and national authorities concerned;
20. prasa Komisijai un dalībvalstīm arī izveidot to uzņēmumu sarakstu, kuri pārkāpj noteikumus par valsts palīdzību un Kopienas fondiem un pārvieto savu darbību ES iekšienē vai ārpus tās, neizpildot noteikumos ietvertās prasības par darbības ilgumu;
Calls likewise on the Commission and the Member States to list companies which infringe rules on state aids or Community funds by proceeding to relocate their activity within or out of the EU without having fulfilled the requirement on perenniality contained in the rules concerned;
24. prasa, lai uzņēmumi, kas saņem valsts palīdzību, kopā ar strādājošo pārstāvniecības organizācijām, reģionālajām un vietējām iestādēm tiktu mudināti rīkoties atbildīgi saskaņā ar kohēzijas politiku, kuras mērķis ir līdzsvarota reģionālā attīstība;
Demands that companies benefiting from public aid be encouraged to develop, in consultation with workers’ representative organisations and the regional and local authorities, responsible behaviour as part of the implementation of cohesion policy aiming at balanced regional development;
27. uzskata, ka Kopienas fondu izlietojums, jo īpaši rūpniecības finansējums un Eiropas Sociālā fonda līdzekļu izlietojums jāveic saskaņā ar īpašiem noteikumiem attiecībā uz inovāciju, vietējo attīstību, nodarbinātību, kā arī uz to saņēmējuzņēmumu ilgtermiņa ražošanas saistībām Eiropas Savienības iekšienē; īpaši prasa pienācīgi ievērot un pastiprināt struktūrfondu izmantošanas noteikumus;
Considers that the use of Community funds, and especially funding for industry and from the European Social Fund, should be made subject to specific rules relating to innovation, local development, employment, and to production commitments within the territory, in the long term, of the enterprises benefiting from these funds; calls in particular for the rules on use of the Structural Funds to be respected and reinforced;
30. prasa Komisijai saistībā ar struktūrfondu reformu arī izstrādāt noteikumus, lai bargāk sodītu uzņēmumus, kas ir saņēmuši valsts palīdzību un pilnībā vai daļēji pārceļ darbību ārpus Eiropas Savienības;
Calls on the Commission, in line with its proposals in connection with the reform of the Structural Funds, to draw up provisions designed to penalise more severely companies which, after having received public subsidies, relocate all or part of their activity out of the European Union;
ATZINUMU SNIEGUSI NODARBINĀTĪBAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs
Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Reģionālās attīstības komiteju rezolūcijas priekšlikumā, ko tā pieņems, iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Employment and Social Affairs calls on the Committee on Regional Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
5. uzskata, ka Kopienas fondu izlietojums, jo īpaši rūpniecības finansējums un Eiropas Sociālā fonda līdzekļu izlietojums jāveic saskaņā ar īpašiem noteikumiem attiecībā uz inovāciju, vietējo attīstību, nodarbinātību, kā arī uz to saņēmējuzņēmumu ilgtermiņa ražošanas saistībām Eiropas Savienības iekšienē; īpaši prasa pienācīgi ievērot un pastiprināt struktūrfondu izmantošanas noteikumus;
Considers that the use of Community funds, and especially funding for industry and from the European Social Fund, should be made subject to specific rules relating to innovation, local development, employment, and to production commitments within the territory, in the long term, of the enterprises benefiting; calls in particular for the rules on use of the Structural Funds to be respected and reinforced;
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei par riska un krīzes pārvaldību lauksaimniecībā ( KOM(2005)0074 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council on risk and crisis management in agriculture ( COM(2005)0074 ),
– ņemot vērā Komisijas 2005. gada 6. septembra memorandu (MEMO/05/302), ar ko uzsāk piecu punktu rīcības plānu, lai reaģētu uz naftas cenu pieaugumu,
– having regard to the Commission memorandum of 6 September 2005 (MEMO/05/302) establishing a ‘Five-point plan to react to the surge in oil prices’,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta pasūtīto pētījumu „Risku un krīžu pārvaldība lauksaimniecībā”,
– having regard to the study commissioned by the European Parliament on ‘Risks and crisis management in agriculture’;
– ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu ( A6-0014/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development ( A6‑0014/2006 ),
A. tā kā ar lauksaimniecisko ražošanu saistītie riski pastāv dažādos līmeņos un tāpēc, lai tos novērtētu un reaģētu uz tiem, tie ir jānošķir:
A. whereas the risks associated with agricultural production occur at different levels, and it is accordingly necessary to differentiate in assessing and dealing with them:
– no vienas puses, riski saimniecības līmenī, t.i., individuālie riski saistībā ar ieguldījumiem un finansējumu, noteiktu ražošanas metožu izmantošanu, ražotāja cenu novērtēšanu un tirgvedību;
- on the one hand, there are the risks at the level of individual holdings, that is to say individual risks relating to investment and financing, use of certain production methods, trends in producer prices and marketing,
– no otras puses, riski ārējo dabisko un ekonomikas nosacījumu līmenī, piemēram, saistībā ar klimata un nokrišņu pārmaiņām, biežākām dabas katastrofām, lauksaimniecības produktu tirdzniecības liberalizāciju un ārējās tirdzniecības izraisītiem tirgus traucējumiem;
- and, on the other hand, there are the risks associated with external natural and economic conditions, for example climate change and changes in precipitation, the increasing occurrence of natural disasters, or the effects of liberalisation of agricultural trade as well as market disturbances resulting from trade,
B. tā kā saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) mērķiem risku pārvaldībai lauksaimniecībā vispirms jādarbojas vispārēju interešu labā, nodrošinot iedzīvotājiem veselīgas pārtikas un lauksaimniecības izejvielu piegādi, kā arī vides saglabāšanu;
B. whereas, in keeping with the objectives of the Common Agricultural Policy (CAP), the priority of risk management in agriculture should be to serve the general interest, guaranteeing the supply of healthy foodstuffs and agricultural raw materials to the population and safeguarding the environment against damage,
C. tā kā kopš KLP pēdējās reformas 2003. gada jūnijā tirgu un cenu stabilizācijas instrumentus pakāpeniski likvidēja un aizstāja ar atsaistītiem tiešiem maksājumiem lauksaimniekiem, kas, no vienas puses, lauksaimniekiem liek vairāk orientēties uz tirgu bet, no otras puses, viņus var pakļaut lielākam ar ražošanu saistītam riskam;
C. whereas, since the most recent reform of the CAP in June 2003, the instruments of market and price stabilisation have increasingly been dismantled and replaced by decoupled direct payments to farmers, which, on the one hand, has the effect of making farmers become more market-oriented, but, on the other hand, may increase the production risks for individual holdings,
D. tā kā šī reforma paredz arī nosacītības principa piemērošanu, kas lauksaimniekiem uzliek pienākumus vides un dzīvnieku aizsardzības jomā;
D. whereas ‘cross‑compliance’, which places demands on farmers in relation to environmental protection and protection of animals, was also introduced in the context of this reform,
E. tā kā, konjunktūrai pakāpeniski radot vairāk risku nekā nesenā pagātnē, jo jārēķinās ar to, ka riski lauksaimniecībā kļūst ievērojamāki gan daudzveidības, gan apmēra, gan biežuma ziņā, to novērtēšanā jāņem vērā dabas parādību apmērs un biežums, ekonomikas konjunktūra un ar to saistītie apdraudējumi, tehnoloģiskie riski, vides sociālā izpratne, pārtikas nekaitīgums un patērētāju uzvedība;
E. whereas - given that an environment is gradually taking shape which entails greater risks than in the recent past, since the variety, intensity and frequency of risks associated with agriculture are expected to change for the worse for farmers - the changes in the risks associated with agriculture are expected to relate to the intensity and frequency of natural phenomena, the economic environment and its associated risks, technological risks, social perceptions of the environment, food safety and consumer behaviour,
F. tā kā riski, ko lauksaimnieciskajai ražošanai rada klimata pārmaiņas, augsnes nolietošanās, ūdens trūkums, ģenētisko resursu erozija un citi faktori, palielināsies vēl vairāk;
F. whereas the risks which climate change, soil degradation, water shortages, erosion of genetic resources and other factors pose for agricultural production will increase,
G. tā kā jaunās metodes, piemēram, gēnu inženierijas izmantošana lauksaimniecībā, kuras iespējamā ietekme uz dzīvām būtnēm un vidi pagaidām vēl nav izpētīta, radīs īpašus riskus, uz ko jāreaģē saskaņā ar piesardzības un „piesārņotājs maksā” principu;
G. whereas new technologies, such as the use of genetic engineering in agriculture, which is associated with unknown future effects on living organisms and the environment, present particular risks, which must be dealt with on the basis of the precautionary principle and the ‘producer pays’ principle,
H. tā kā Eiropas lauksaimniecības būtiskā atkarība no fosilās enerģijas avotiem, kuru izmanto mēslošanai, fitosanitāriem produktiem un iekārtu darbināšanai, ietver riskus, kas saistīti ar naftas cenu svārstībām un naftas trūkumu, kuri jānovērš, taupīgāk izmantojot enerģiju un vairāk izmantojot atjaunīgās enerģijas veidus;
H. whereas, in the face of oil price fluctuations and scarce oil supplies, the heavy dependence of EU agriculture on fossil energy for use of fertilisers and pesticides and operation of machinery poses risks, which should be headed off by achieving savings and by making greater use of renewable energy sources,