natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Par ekonomikas tendencēm Itālijā un citur Eiropā ar deputātiem debatēs Itālijas premjerministrs Mario Monti.
The economic developments in Italy and across Europe will be debated with Italy's Prime Minister Mario Monti on Wednesday afternoon.
Komisijas pārstāvji atbildēs uz deputātu jautājumiem par priekšlikumu par eiroobligācijām un par plānu novirzīt ES līdzekļus darba vietu radīšanai jauniešiem.
Parliament will quiz the Commission on the progress of its green paper on Eurobonds but also on its plans for redirecting EU funds to help create jobs for young people.
Parlaments balsos par priekšlikumu atvērt radiofrekvenču spektra joslas mobilajam platjoslas tīklam un jauniem noteikumiem par pārrobežu maksājumu slēpto izmaksu likvidēšanu.
A draft deal with Member States on opening up radio frequencies for mobile broadband will be put to an EP vote on Wednesday and new rules on eliminating hidden bank charges on cross-border payments on Tuesday.
20120210STO37765 13. -16. februāra plenārsesija Plenārsesijas darba kārtība Tiešraide
20120210STO37765 Focus on February Plenary Plenary Agenda Watch the Plenary live
-//EP//TEXT IM-PRESS 20120203FCS37185 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20120203FCS37185 0 NOT XML V0//EN
Kā notiek Parlamenta plenārsesija
How the plenary works
Šonedēļ deputāti kārtējo reizi pulcēsies Strasbūrā, lai plenārsesijā debatētu un balsotu par jautājumiem un priekšlikumiem, kas ietekmē visu eiropiešu dzīvi.
Vote during a plenary session This week MEPs will gather in Strasbourg to debate issues and vote on proposals affecting all Europeans during the plenary session.
Plenārsesijas vienmēr ir publiskas.
They always take place in public.
Parlamentam ir virkne komiteju, kas veic plenārsesiju sagatavošanas darbu.
Parliament boasts a range of committees that do the preparatory work for the plenary sessions.
Katra komiteja specializējas kādā konkrētā jomā un izskata ar to saistītos likumdošanas priekšlikumus.
Each committee is dedicated to a certain topic and will deal with legislative proposals that are related to it.
Komitejas veic Eiropas Komisijas likumdošanas priekšlikumu analīzi un ved sarunas ar Komisiju un Padomi, kā arī ar Parlamenta politiskajām grupām.
Committees are the first to look at legislative proposals from the European Commission and are responsible for in-depth examination of the issues and sometimes lengthy negotiations with both the Commission and the Council, as well as between political groups.
Plenārsēdē tiek izskatīts Komitejas sagatavotais ziņojums, kurā tiek iekļauti ieteikumi un grozījumi attiecībā uz konkrēto likumprojektu.
At the end of the process a committee will submit a report to the plenary as a whole, containing a recommendation and usually proposed amendments to the draft legislation.
Parasti plenārsesijā apspriež un pieņem EP komitejās sagatavotos ziņojumus, debatē par aktuāliem jautājumiem un iztirzā Komisijas un Padomes rīcību.
Normally the plenary session will be about debating and adopting reports produced by the EP's committees, debating topical issues and questioning the Commission and the Council.
Pēdējā gadījumā uz debatēm tiek uzaicināti pārstāvji no abām minētajiem iestādēm, kuri atbild uz Parlamenta deputātu jautājumiem.
If the latter is the case, then representatives from the two institutions will be asked to attend to answer enquiries from MEPs.
Debates var vainagoties ar balsojumu par rezolūciju.
Debates can end with a vote on a resolution.
Parlamenta politiskās grupas vai vismaz 40 deputāti var iesniegt grozījumus.
Any text submitted to plenary for a vote is subject to amendment, with political groups or any grouping of at least 40 members able to table amendments.
Visi 754 Parlamenta deputāti nevar pēc patikas izteikties par kādu jautājumu.
As there are 754 MEPs, it is not possible for every MEP to speak at length about an issue.
Parlamentam ir stingri noteikumi par to, kurš var runāt un cik ilgi.
This is why there are strict rules about who can speak and for how long.
Pirms debatēm tādējādi ir iespējams sagatavot runātāju sarakstu, kurš debašu gaitā tiek pastāvīgi aktualizēts.
This gives rise to a list of current and upcoming speakers which is constantly updated as the debate progresses.
Parasti vispirms uzstājas referents (ja debatēs tiek apspriests komitejas iesniegts ziņojums), Komisijas un Padomes pārstāvji vai Parlamenta politisko grupu līderi (un viens pie grupām nepiederošs deputāts).
In a typical debate, expect first to hear from the rapporteur (if the debate concerns a report from a committee), from Commission and Council representatives and from a round of representatives from all the political groups (plus a non-attached member).
Vēlāk debatēm pievienojas citi ieinteresētie deputāti.
Subsequently, other interested members from across the House will intervene.
Dažās, parasti īpaši svarīgās debatēs, vienai debašu daļai Parlamenta priekšsēdētājs uz vietas izraugās dalībniekus no to deputātu vidus, kuri vēlas izteikties.
Part of the debate speakers are selected on the "catch-the-eye" principle, whereby the President selects Members in the Chamber indicating the wish to speak.
Deputāti arī var pacelt gaisā zilo kartīti, lai norādītu, ka viņi vēlas uzdot jautājumu citam deputātam, kas tobrīd uzstājas.
Normally the agenda sets aside five minutes for catch-the-eye, but President can choose to either shorten or extend this period.
Ja gan runātājs, gan priekšsēdētājs piekrīt, tad deputātam tiek piešķirta pusminūte laika, lai uzdotu jautājumu.
If both the speaker and the President agree, then the Member will have half a minute to pose the question.
Deputāti, kuriem nav bijusi iespēja runāt sesijas laikā, var iesniegt līdz 200 vārdu garu paziņojumu, kas tiek pievienots debašu stenogrammai.
MEPs who did not have the opportunity to speak during a session can hand in a statement of up to 200 words, which is then appended to the debate's verbatim report.
Visvairāk balsojumu notiek plenārsesiju nedēļu otrdienās, trešdienās un ceturtdienās pusdienlaikā.
Most votes (except on some procedural matters) take place during voting sessions at midday on Tuesdays, Wednesdays and Thursdays of sitting weeks.
Deputāti parasti balso, vienkārši paceļot roku.
Voting is normally by a simple show of hands.
Ja rezultāts nav skaidrs, prezidents var pieprasīt elektronisko balsošanu — tad deputāti balso, izmantojot katrā pultī ievietotu ierīci, kas nodrošina precīzu balsu skaitīšanu.
If the result is not clear the President can ask for an electronic vote, whereby Members vote using the machines at each desk, thereby giving exact figures.
Dažos balsojumos politiskā grupa var pieprasīt balsošanu pēc saraksta, kurā deputāti tāpat izmanto elektroniskās balsošanas ierīces, taču katra deputāta balss tiek reģistrēta un publicēta protokolā.
For some votes, normally those judged to be of high political importance, a political group can request a roll call vote, which also involves Members using their voting machines, but with the extra dimension that the vote of each individual member is recorded and published in the minutes.
Lielākajai daļai balsojumu pietiek ar vienkāršu balsu vairākumu, taču dažkārt (piemēram, kad tiek izvirzīts priekšlikums izteikt neuzticību), tiek prasīts augstāks balsu slieksnis, piemēram, vairākums klātesošo deputātiem, neatkarīgi no tā, cik deputāti balsojuši.
For most matters a simple majority suffices, but for some purposes (e.g. a censure motion, certain budgetary or legislative votes), higher thresholds can apply, for example a majority of all sitting MEPs, regardless of the number actually voting on the day.
20120210STO37766 Plenārsesijas darba kārtība Tiešraide Vairāk par Parlamenta plenārsesijām Eiropas Parlamenta kalendārs
20120210STO37766 Plenary agenda Watch the plenary
Pārrobežu maksājumi kļūs lētāki un ātrāki
Credit transfers could soon become as easy as domestic payments
Sari Esaija Veikt pārrobežu bankas maksājumus Eiropas Savienībā jābūt tikpat vienkārši un lēti, cik tas ir mājās.
Finnish MEP Sari Essayah (Photo courtesy of the MEP) Making bank payments across the EU can often be bothersome and costly, however new rules to be discussed by MEPs today could soon change all that.
Eiropas maksājumu tirgu integrācija sniegtu būtiskus ekonomiskus labumus, palielinot konkurenci, sekmējot jauninājumus, veicinot maksājumu izmaksu pazemināšanos patērētājiem un uzņēmumiem un padarot pārrobežu maksājumu veikšanu tikpat vieglu, cik iekšzemes maksājumu veikšana.
Her report on upgrading the Single Euro Payments Area (SEPA), which will be voted on tomorrow, reflects the deal struck between the Parliament and member states in December, which promises to streamline cross-border payments and make them almost indistinguishable from domestic transfers.
Ietekmes novērtējumā norādīts, ka Eiropas ekonomikas iespējamais ieguvums varētu būt EUR 100–300 miljardi sešos gados.
"If a person is working abroad, she or he does not need a new bank account in that country, but may receive her or his salary to the one bank account in his/her home country.
Valstīm, kas nav eirozonā, jaunie noteikumi būs jāievieš līdz 2016. gada 31. oktobrim.
According to the report, banks in non-Eurozone countries member states will have until 31 October 2016 to comply
Viņa piebilst, ka arī uzņēmumi gūs labumu no tā, ka maksājumiem visā Eiropā nebūs vajadzīgs vairāk kā viens bankas konts.
The new payment system will rely on the sole use of the internationally recognised IBAN number to identify citizens' unique payment accounts in EU.
Jaunajā maksājumu sistēmā tiks izmantots tikai un vienīgi starptautiskais bankas konta numurs ( IBAN ).
The current need for bank customers to supply a bank-identifier "BIC" code will be phased out.
Banku identifikācijas kods ( BIC ), kurš patlaban jānorāda starptautiskos maksājumos līdzās IBAN numuram, tiks likvidēts.
In addition consumers may instruct their banks to limit direct debit collection to a certain amount or period.
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0292 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0292 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111219IPR34547 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111219IPR34547 0 NOT XML V0//EN
Balsos par ES un Marokas nolīgumu
EU-Morocco agreement: boost to EU-Mediterranean relations or threat to family farming?
Attiecībā uz ES un Marokas nolīgumu par tirdzniecības liberalizāciju lauksaimniecībā un zvejniecībā, par kuru rīt balsos Parlaments, Parlamenta komiteju viedokļi atšķiras.
Lemon tree MEPs will be battling it out this afternoon over a controversial EU agreement with Morocco to liberalise trade in agriculture and fisheries.
Uz sarunu aicinājām divus deputātus, kas pārstāv pretējus viedokļus.
The agreement already proved divisive when it was still being discussed by parliamentary committees.
Par Parlamenta nostājas sagatavošanu šajā jautājumā atbildīgās Starptautiskās tirdzniecības komitejas referents Žozē Bovē (Zaļie, Francija) aicināja Parlamentu nedot savu piekrišanu, tādējādi novēršot līguma stāšanos spēkā.
Although the International Trade Committee called for the agreement to be supported, French Green MEP José Bové, who is responsible for steering the legislation through Parliament, recommended turning it down to prevent it coming into force.
Tomēr komiteja balsojumā viņa ierosinājumam nesekoja.
Fellow committee member Cristiana Muscardini, an Italian Christian-Democrat, was one of those in favour.
Kristiana Muskardini (Eiropas Tautas partijas grupa, Itālija) bija to komitejas locekļu vidū, kas balsoja par nolīguma apstiprināšanu.
The political groups backing the agreement (EPP, ALDE, S&D and ECR) have tabled a resolution, which takes on board some of the concerns of those who oppose it.
Kāpēc jūs domājat, ka Parlamentam būtu jāapstiprina vai jānoraida šis nolīgums?
Why do you think the Parliament should approve/reject this agreement?
K.Muskardini : „Šis nolīgums Eiropai nozīmē iespēju konkrēti atbalstīt attīstību Eiropas un Vidusjūras reģiona valstīs, sākot ar Maroku, kas pēdējā laikā ir veikusi demokrātiskas reformas.
MEP Muscardini : This agreement represents a chance for Europe concretely to support the development of Euro-Mediterranean countries starting with Morocco, which has lately undertaken democratic reforms.
Tas ir kā atvērtas durvis kaimiņvalstīm, kurās ir notikusi „Arābu pavasara” revolūcija.
It represents an open door towards the neighbouring countries which have been through the Arab Spring revolution.
Apstiprinot šo svarīgo nolīgumu, Savienība sāks sekmēt ekonomikas reformas, kas vajadzīgas, lai radītu labākas, drošākas un taisnīgākas tirdzniecības jomas Vidusjūras reģionā.”
By approving this important agreement, the Union will start boosting the economic reforms necessary to create better, safer and fair trade areas in the Mediterranean.
Ž.Bovē : „Parlamentam ir jābalso pret šo jauno liberalizācijas nolīgumu, jo tas atstās katastrofālas sekas uz visām ģimeņu saimniecībām, kas veido 20% no darbaspēka Marokā un Eiropas Savienības dienvidu valstīs, jo īpaši Spānijā un Francijā.
MEP Bové : The parliament should speak out against this new liberalisation agreement as it will have disastrous consequences for family farming in both Morocco, where they account for 20% of all employment, and in EU countries in the south, especially in Spain and France.
Šis nolīgums ilgstoši samazinās Marokas iespējas palielināt pārtikas pašpietiekamību.
This agreement will permanently reduce Morocco's capacity to increase its food autonomy.
Ņemot vērā spekulāciju ar lauksaimniecības produktiem pasaules tirgos, tas nostāda šīs valsts patērētājus bīstamā situācijā,.
It will expose consumers in this country to speculation on the world markets for agricultural products.
Kas gūs labumu no nolīguma starp ES un Maroku?
Who will benefit from the agreement between EU and Morocco?
K.Muskardini : „Šis nolīgums būtu izdevīgs gan Marokai, jo attīstīs tās lauksaimniecības sektoru un uzlabos eksportu un importu no Eiropas, gan, protams, ES, kas atvērs savu tirgu Vidusjūras reģioniem, kurus skārušas arābu revolūcijas un kuriem vajadzīgas investīcijas un ekonomiskā palīdzība, lai nostiprinātu demokrātiju.
MEP Muscardini : This agreement would benefit both Morocco, by developing its agricultural sector through boosting exports and imports from Europe, and of course the EU, which will open its market to Mediterranean areas affected by the Arab revolutions, and which need investments and economic support to entrench democracy.
Eiropas lauksaimnieki varēs eksportēt savus produktus uz Vidusjūras reģiona valstu tirgiem un tos tur tirgot.
European farmers would be able to trade and export their products into euro-med markets.
Drošības klauzulas sniegs garantijas pārslogotu tirgu gadījumā.”
Safeguard clauses will provide guarantees in the case of overloaded markets.
Eiropas uzņēmumi, kas eksportē labību vai piena pulveri, jau gaida nolīguma parakstīšanu.
European companies that export cereals and powdered milk are waiting for this agreement to be signed.
Ieguvēji būs arī lielie Eiropas pārtikas pārstrādes uzņēmumi.
Large European companies involved in processed food will equally benefit from it.
Marokas pusē apgrozījums pieaugs dažiem uzņēmumiem, kas ražo augļus un dārzeņus eksportam.
In Morocco some companies producing fruits and vegetables for exports will see their sales increase.
Ieguvēji tātad ir nedaudzi apjomīgi uzņēmumi abās Vidusjūras pusēs — uz ģimeņu saimniecību rēķina.”
So a handful of big companies on both sides of the Mediterranean will profit from it at the expense of family farming.
Kāda būs iespējamās nol ī guma apstiprināšanas vai noraidīšanas ietekme uz ES un Marokas attiecībām?
What will be the effect of a possible approval/rejection of the agreement on EU-Morocco relations?
K.Muskardini : „Ja Parlaments nolīgumu noraidīs, Eiropas Savienība zaudēs iespēju kļūt par būtisku dalībnieku Vidusjūras reģionā.
MEP Muscardini : If the Parliament rejects the agreement, the Union will lose an opportunity to become a vital and key player in the Euro Mediterranean area.
Ž.Bovē : „Šī nolīguma noraidīšana ļaus uzsākt jaunas sarunas ar Maroku uz jauna pamata.
MEP Bové: Rejecting this agreement would make it possible to start up new negotiations on a new basis.
Bet kopumā, manuprāt, tas būs spēcīgs signāls Komisijai, ka tai jāmaina metode, jo īpaši iesaistot Eiropas Parlamentu sarunās starp abām pusēm.
But more generally speaking, I think this would be a strong signal to the Commission that it needs to change the way it involves the Parliament, especially during discussions earlier in the process.
Tai jāsagatavo konkrēti un nopietni ietekmes novērtējumi par tās virzīto nolīgumu sekām uz ekonomiku, sabiedrību, vidi un budžetu.
It should produce concrete and serious impact assessments on the economic, social, environmental and budget consequences of the agreements it is negotiating.
Mēs nevaram pieņemt, ka Parlaments var tikai balsot ar „jā” vai „nē”.
It is no longer acceptable that the Parliament can only approve or turn down an agreement.
Diskusijas par nolīgumu ar MERCOSUR sniegs mums iespēju ātri noskaidrot, vai ziņa ir saņemta.”
The upcoming discussions for an agreement with MERCOSUR will be an early opportunity to see if the message got through.
20120210STO37768 Ziņojums par ES un Marokas nolīgumu Rezolūcijas priekšlikums Kristiana Muskardini Žozē Bovē Paziņojums presei pēc balsojuma komitejā (angļu valodā)
20120210STO37768 Watch the debate and the vote live Report on the agreement Press release: trade MEPs back farm and fisheries deal with Morocco José Bové Cristiana Muscardini
-//EP//TEXT MOTION P7-RC-2012-0048 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT REPORT A7-2012-0023 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20120123IPR35962 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20120123IPR35962 0 NOT XML V0//EN
2012. gada izaugsmes pētījums: jāpieliek lielākas pūles
Growth strategy under the microscope
Pētījuma galvenā atziņa ir tāda, ka, ņemot vērā nelabvēlīgo ekonomisko un sociālo situāciju, ir jāpieliek lielākas pūles, lai Eiropā turpinātos izaugsme un tiktu radītas darbavietas.
The strategy stresses that economic governance must be reinforced to make it easier to cut deficits and that more should be done quickly to put Europe back on track for more growth and jobs.
Gada izaugsmes pētījumā ES un dalībvalstis tiek aicinātas pievērst galveno uzmanību piecām prioritātēm:
Its five priorities are:
īstenot diferencētu un izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju;
Pursuing differentiated growth-friendly fiscal consolidation
atjaunot normālu aizdevumu situāciju ekonomikā;
Restoring normal lending to the economy
veicināt izaugsmi un konkurētspēju;
Promoting growth and competitiveness
risināt bezdarba problēmas un novērst krīzes sociālās sekas;
Tackling unemployment and the social consequences of the crisis
modernizēt valsts pārvaldi.
Modernising public administration
Pētījumā ir iekļauts saraksts ar jau izteiktiem vai vēl ierosināmiem priekšlikumiem, kuru mērķis ir atbalstīt izaugsmi.
In addition it outlines the reforms needed for boosting growth and employment in line with the Stability and Growth Pact and the EU 2020 strategy.
Ikgadējais izaugsmes pētījums ir „Eiropas pusgada ekonomikas politikas koordinēšanai" sākumpunkts. „Eiropas pusgads” ir laikposms katra gada pirmajā pusē, kad valdības vienlaikus ziņo Komisijai par panākumiem, kas gūti, īstenojot stabilitātes vai konverģences programmas un izaugsmes stratēģijas „Eiropas 2020" programmas.
It includes a progress report on Europe 2020, a macroeconomic report, a draft joint employment report and a report on promoting growth-friendly tax policies.
Tādējādi tiek nodrošināts strukturēts ietvars ES valstu budžetu un ekonomisko politiku koordinēšanai.
The annual growth survey is the starting point for the "European Semester for macroeconomic coordination", which aims to provide a structured framework under which EU countries coordinate budgetary and economic policies.
Marta sākumā gaidāmajā Eiropadomes sanāksmē ES dalībvalstis, pamatojoties uz pētījumu, noteiks galvenās problēmas, kuras jārisina ES, un sniegs stratēģiskus ieteikumus par ekonomikas un budžeta politiku.
At the Spring European Council in March, Member states will use it identify the main challenges facing the EU and give strategic advice on economic and budgetary policies.
20120210STO37769 EP ziņojums par sociālajiem un nodarbinātības aspektiem izaugsmes pētījumā par 2012. gadu Ziņojums par ieguldījumu 2012. gada izaugsmes pētījumā Paziņojums presei 2012. gada izaugsmes pētījums Gada izaugsmes pētījumi Eiropas pusgads: jauna struktūra ekonomikas politikas saskaņošanai
20120210STO37769 Annual growth survey 2012 Report on employment and social aspects in the Annual Growth Survey 2012 How the European semester work Press release
-//EP//TEXT REPORT A7-2012-0018 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT REPORT A7-2012-0021 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111129FCS32711 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111129FCS32711 0 NOT XML V0//EN
Radiofrekvenču spektru atver mobilajiem platjoslas sakariem
EP endorses plan to free up frequencies for high-speed mobile internet
©Wikimedia Parlaments trešdien apstiprināja ar dalībvalstīm panākto vienošanos par to, kā izmantot radiofrekvenču spektru, kas atbrīvojas, pārejot no analogās televīzijas uz digitālo.
radio ©Wikimedia Mobile internet is set to hit dizzying speeds after MEPs approved today a proposal to free up radio frequencies for their use.
Saskaņā ar apstiprināto tiesību aktu, 800 MHz frekvenču joslu darīs pieejamu bezvadu platjoslas pakalpojumiem.
Under the plan member states will be required to open up more frequencies for high-speed mobile internet by 2013 to satisfy growing demand for wireless data.
Tas palīdzēs arī strauji paplašināt bezvadu platjoslas pakalpojumu izmantošanu.
Swedish Christian Democrat Gunnar Hökmark, who was responsible for steering the legislation through Parliament, commented: “We have ensured that sufficient amounts of spectrum both for coverage and capacity are made accessible in the EU to achieve the fastest mobile broadband worldwide."
"Pirmā ES radiospektra politika jomā ļaus Eiropas Savienībai atgūt pasaulē vadošo lomu bezvadu sakaru jomā.
The MEP said the initiative could also prove to be a boon to European companies.
Tas optimizēs frekvenču izmantošanu un tas ir viedtālruņu un citu bezvadu digitālo ierīču lietotāju interesēs.
“By this decision on radio spectrum policy we are taking the necessary steps in order to regain a European global leadership regarding mobile telecoms, with all the opportunities for European telecoms industry as well as for new services, new jobs and new growth.”
Radiofrekvenču spektra politika ir būtisks pamats vienota Eiropas digitālā tirgus izveidošanai," teica deputāts Gunnars Hekmarks, kurš atbildīgs par tiesību akta virzību Parlamentā.
Many devices in our daily lives make use of radio waves, such as mobile phones, remote controls and satellite navigation.
Radiofrekvenču spektra piešķiršana ir dalībvalstu, nevis ES kompetencē, tomēr par noteikumiem, kā spektru sadalīt starp interneta pakalpojumu nodrošinātājiem un lietotājiem, ir jāvienojas ES līmenī.
They operate within a range of frequencies lying between 9 kHz and 300 GHz which is called radio spectrum.
2013. gadā analogo TV aizvietos bezvadu platjoslas satiksme
However, it is a scarce resource that can accommodate only a limited number of users.
Saskaņā ar panākto vienošanos 800 MHz frekvenču joslu, ko pašlaik izmanto televīzijai, no 2013. gada 1. janvāra visās dalībvalstīs jādara pieejamu bezvadu platjoslas pakalpojumiem.
According to the programme, member states will have to authorise the use of the 800 MHz band for wireless broadband by 1 January 2013
Tas palīdzēs izveidot Eiropas līmeņa telekomunikāciju tirgu, kurā jauni pakalpojumi var radīt jaunas iespējas 500 miljoniem ES patērētāju, veicinot arī ekonomikas izaugsmi.
Currently, the 800 MHz band is used to broadcast analogue TV channels in most member states, but will be freed by the end of 2012 when all TV sets will be switched to digital.
Līdz 2015. gadam — vairāk vietas mobilo datu satiksmei
This is why it is cheaper to build a network around it using fewer masts.