natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pie šī pēdējā faktora pieskaitāma epizootisko slimību progresējošā un piesārņojuma nekontrolējamā izplatība, ko rada ģenētiski modificētie organismi un tādējādi veicina šī procesa straujo attīstību.
It should be pointed out that this last-named includes the ongoing importing of plagues and epidemics, and unintentional contamination by genetically modified organisms, whose rapid spread is facilitated by globalisation.
Ja tam pievieno aizvien lielākās tirgus liberalizācijas radīto nestabilitāti, ir jāsecina, ka Eiropas Savienības sniegtais valsts atbalsts neatbilst situācijai un ir nepieciešami jauni mehānismi, lai stātos pretī liela mēroga katastrofām, kuras regulāri izposta agrolauksaimniecību.
If we add this to the instability caused by the increase in opening up of markets, the only conclusion to be drawn is that the Union's public intervention is not capable of coping with the circumstances, and needs new mechanisms to enable it to tackle the large-scale disasters which repeatedly devastate agroforestry.
Nesen gūtās pieredzes mācība – dabas katastrofas 2005. gadā
Recent experience: the lessons of the natural disasters of 2005
Iepriekš izteiktos apgalvojumus diemžēl apstiprina 2005. gadā notikušās dabas katastrofas vairākās Eiropas Savienības dalībvalstīs un kandidātvalstīs, no kurām sešas (Spāniju, Portugāli, Vāciju, Austriju, Franciju un Itāliju) apmeklēja Eiropas Parlamenta delegācijas, kas tādējādi izveidoja ļoti lietderīgus kontaktus ar nacionālajām, reģionālajām un vietējām iestādēm, pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, kuru brīvie resursi un sadarbība ir īpaši jāuzsver.
The preceding statements are alas fully corroborated by the natural disasters which hit many Member States and candidate countries in 2005.
– a) Lietusgāzes, lavīnas un plūdi skāra Zviedriju, Baltijas valstis, Vācijas dienvidus, Austriju, Čehijas Republiku, Horvātiju, Slovēniju, Franciju, Ungāriju, Itāliju, Poliju un Rumāniju.
Six - Austria, France, Germany, Italy, Portugal and Spain - were visited by European Parliament delegations, which established extremely useful contacts with local, regional and national authorities and representatives of civil society, whose readiness to make themselves available and to cooperate should be highlighted.
– b) Ārkārtējs sausums nepieredzēti ilgi apdraudēja Eiropas dienvidus, jo īpaši skarot Portugāli, Spāniju, Itāliju un Franciju.
(a) Torrential rain, avalanches and floods hit Sweden, the Baltic States, southern Germany, Austria, the Czech Republic, Croatia, Slovenia, France, Hungary, Italy, Poland and Romania.
Ūdens resursu trūkums skaidri parādīja, cik neaizsargātas pret klimata izmaiņām ir lauksaimniecības zemes, kas nav apgādātas ar ūdeni, un lopkopības zemes.
(b) The south of Europe was hit by exceptionally severe and prolonged droughts, particularly Portugal, Spain, Italy and France.
Tas vērsa uzmanību uz nepieciešamību izstrādāt ilgtermiņa politiku attiecībā uz retu resursu, piemēram, ūdens resursu, pārvaldību un saimnieciskās darbības veicināšanu.
The water shortages highlighted the extent to which non-irrigated and pastoral farming are vulnerable to weather conditions, and also the need for long-term policies on managing scarce water resources and encouraging water saving practices.
Nelielais nokrišņu daudzums arī ir negatīvi ietekmējis floru un faunu, palielinot jau tā satraucošo mežu ugunsgrēku problēmu Vidusjūras reģiona teritorijās.
Finally, the lack of rainfall had a negative impact on flora and fauna, thus exacerbating an already alarming problem of forest fires in the Mediterranean area.
– c) Ugunsgrēki ir izpostījuši mežus un krūmājus vairāku tūkstošu hektāru platībā Eiropas Savienības dienvidrietumos.
(c) Fires destroyed thousands of hectares of forest and scrub in the southwest of the EU.
2005. gadā tie bija 484 000 hektāri, kurus skāra ugunsgrēki, 2004. gadā 345 000 hektāri, un 2003. gadā 740 000 hektāri, turklāt šajos aprēķinos nav pieskaitīta statistika par atsevišķos gadījumos bojāgājušām personām.
In 2005, 484 000 hectares were burned, on top of the 345 000 hectares of 2004 and the 740 000 hectares of 2003, with loss of human lives in some instances.
Referenta priekšlikumi
The rapporteur's proposals
Lai izstrādātu efektīvu Kopienas stratēģiju ar nolūku novērst neparedzētus gadījumus, kuri ietekmē lauksaimniecības un lauku attīstību kopumā, referents uzskata, ka risinājums ir jauna modeļa izveide , kura pamatā būtu trīs pīlāri un kura nolūks būtu aizsargāt lauksaimniekus pret dabas katastrofām vai paaugstināta riska situācijām, kurām ir vienādas sekas, šajā risinājumā saskaņoti integrējot vai pilnveidojot esošos Kopienas instrumentus, saskaņoti integrējot dalībvalstu mēroga instrumentus, kā arī jaunus vēl izveidojamus instrumentus:
With a view to establishing a genuine Community strategy against unforeseen events which affect holdings and the rural environment, your rapporteur believes that the solution involves creating a new model resting on three pillars, to protect farmers against natural disasters or unpredictable factors which have identical results, involving the consistent integration of existing or imminent Community measures, national instruments in the Member States, and new instruments which need to be introduced:
I katastrofu pārvaldības sistēmu;
I. A disaster management system
Lauksaimniecības nozares katastrofu pārvaldības sistēmā jābūt diviem virzieniem.
I. Disaster management system
Pirmkārt, nacionāla mēroga virzienam neliela mēroga nacionālām katastrofām, kas sekmētu preventīvus pasākumus un novērstu zaudējumus, palīdzot lauksaimniekiem atsākt savu darbību.
A management system aimed at the agricultural sector should have two components: one at national level, for less major disasters, encouraging preventive action and capable of tackling the damage done, by helping farmers to resume their activities.
Otrkārt, Kopienas mēroga virzienam, kas ļautu ieviest atbalsta mehānismus, kuri sniegtu nozīmīgu atbalstu liela mēroga katastrofu skartajiem lauksaimniekiem.
Secondly, at Community level, allowing assistance mechanisms to be triggered to provide significant support to farmers hit by major disasters.
Pirmajā virzienā risinājums būtu efektīvāks, pateicoties jau esošajiem mehānismiem saistībā ar strukturālajiem fondiem, jo īpaši pašreizējo ELVGF un ELFLA.
The former would best be handled by means of the existing mechanisms within the Structural Funds, namely the current EAGGF and the future EAFRD.
Tie, pateicoties nacionālajām lauku attīstības programmām, nodrošina atbalstu dabas katastrofu skartās lauksaimniecības un mežsaimniecības produkcijas potenciāla atjaunošanai, jo īpaši dabas, klimata izmaiņu vai cita veida katastrofās cietušo lauksaimniecības un mežsaimniecības infrastruktūru rekonstrukcijai vai pārvietošanai, kuras ir saistītas lauksamniecībām, kurām ir kopējs raksturs vai pamatkapitāls.
Both of these, via the national rural development plans, provide for support for restoring agricultural and forest production potential affected by natural disasters, specifically by the rebuilding or restoration of farm and forest infrastructure of a collective nature or the fixed capital of agricultural holdings damaged as a result of natural disasters, whether climate-related or other.
Otram virzienam vajadzētu atbilst valsts atbalstam un piemērotiem Kopienas instrumentiem, jo īpaši Solidaritātes fondam ar lielāku nodrošinājumu, kurš šobrīd atrodas pārveidošanas stadijā, palielinot savu nodrošinājumu, tādējādi ietverot citas katastrofas, galvenokārt sausumu.
The latter should be met by State aids and whatever Community instruments are deemed appropriate, namely the increased scope Solidarity Fund, with extended cover, which is currently being reformulated and extended to embrace other disasters, notably drought.
Piedāvātā modeļa pamatelements būs vispārēja izmantojuma efektīva risku pārvaldības sistēma, kas tiks īstenota katras dalībvalsts līmenī.
An essential component of the proposed model is the existence of an effective and widely-used risk management system, managed at national level by each Member State.
Šai sistēmai vajadzētu izveidot tīklu, kas aizsargātu pret galvenajiem Eiropas lauksaimniecības nozares apdraudējumiem.
This system should constitute a prevention network vis-à-vis the major risks which hit the European farming industry on a regular basis.
Izmantojamos instrumentos jāparedz elastība, lielu nozīmi piešķirot lauksaimniecības apdrošināšanai un pārapdrošināšanai, savstarpējas apdrošināšanas fondiem un, iespējams, arī jaunākiem instrumentiem, piemēram, nākotnes, atvasinātiem un papildu līgumiem.
The instruments to be used should be extremely flexible, with a key role being given to agricultural insurance and reinsurance, mutual funds and even, possibly, more innovative instruments such as futures, derivatives and options markets.
Tos varētu finansēt saskaņā ar ELFLA Reglamentu atbilstīgi nacionālo lauku attīstības programmu 1. asij, jo īpaši piemērojot punktu par svārstībām.
The system could be funded under STRAND 1 of the national rural development programmes, under the umbrella of the EAFRD Regulation, and specifically the one percentage point of modulation.
Šobrīd īstenotās izmaiņas atbalsta un KLP līmenī attaisno trešās sistēmas izveidi, kas būtu transversāla un tieši vai netieši labvēlīgi ietekmētu lauksaimniecības ienākumu stabilizāciju.
The changes currently taking place in CAP support levels and composition justify the establishment of a third, horizontal system, directly or indirectly helping to stabilise agricultural income.
Ja atbilstīgi notiekošo PTO sarunu saistībām būtiski tiks samazināts spēkā esošais muitas aizsardzības līmenis, Kopienas lauksaimniecības cenas vairāk būs pakļautas attiecīgo pasaules cenu svārstībām, un būs nepieciešams pieņemt pasākumus, kas ārkārtas situācijā nodrošinātu Kopienas lauksaimniecības cenu stabilizāciju, netieši arī veicinot ES lauksaimniecības ražotāju ienākumu stabilizāciju.
Should it happen that as a result of the commitments being given in the current WTO negotiations, that there should be a significant reduction in the current levels of tariff protection, Community agricultural prices are going to find themselves far more subject to the fluctuations of the corresponding world prices; this will make it essential to adopt measures which will, in exceptional circumstances, guarantee the stabilisation of Community agricultural prices and thus indirectly contribute to stabilising EU farmers’ incomes.
Ar šāda veida pasākumu vajadzētu pietikt, lai nodrošinātu ES lauksaimniecības ienākumu stabilizāciju, jo tiks saglabātas raksturīgās iezīmes un darbības iespējas, kas izriet no šobrīd spēkā esošās vienotās maksājuma shēmas (VMS).
Measures of this kind should be enough to ensure the stabilisation of agricultural incomes in the EU if they maintain the features and opportunities for action which stem from the current single payment arrangements currently in force.
Piebilstot, ka nākamo gadu laikā VMS tiks pārveidota, palielinot tās pašreizējo nodrošinājumu, attaisnosies tiešās ienākumu stabilizācijas sistēmas ieviešana, kuras darbības joma salīdzinājumā ar vienkāršas lauksaimniecības cenu stabilizācijas sistēmu būs plašāka.
Acknowledging that over the next few years, there are going to be changes to the single payment which will deprive it of its current coverage, we need to introduce a system for directly stabilising incomes, with a wider field of action than merely stabilising agricultural prices.
Šajā sakarā ir nepieciešams, lai Eiropas Komisija ārkārtīgi steidzami veic pētījumus, kas vajadzīgi, lai padziļinātu šo problemātiku tādā veidā, ka piemērotos lēmumus varētu pieņemt saistībā ar šiem diviem iespējamajiem scenārijiem.
In this context, it is essential that the Commission, as a matter of urgency, carry out the necessary studies, exploring this problem in depth, so as to create a solid basis for the appropriate decisions on these two types of alternative scenario.
Kā atsauce jāizmanto analīze par instrumentu dažādajiem veidiem, kas jāievieš un kas šobrīd ir pieejami starptautiskā līmenī:
Of the various types of instrument currently available at national level, the assessment to be carried out uses the following as its points of reference:
– Amerikas Savienotajās Valstīs šobrīd spēkā esošā kontrastcikla maksājumu sistēma kā pamats Kopienas lauksaimniecības cenu stabilizācijas nākotnes sistēmas koncepcijai,
- the counter-cycle payments system currently in force in the USA as a basis for devising a future system for stabilising Community agricultural prices;
– CAIS sistēma ( Canadian Agriculture Income Stabilization ) kā pamats ES lauksaimniecības ražotāju ienākumu stabilizācijas nākotnes sistēmas koncepcijai.
- the CAIS (Canadian Agriculture Income Stabilisation) as a basis for devising a future EU agricultural producers' income stabilisation system.
Abos gadījumos ir būtiski garantēt attiecīgo sistēmu lielu nodrošinājumu produkcijas vai ģeogrāfiskā ziņā.
In both cases it is essential that the systems guarantee wide coverage, in terms both of products and of geography.
Šāda veida sistēmu finansējums jānosaka saistībā ar ietaupījumiem, kas attiecas uz turpmākajiem izmaksu samazinājumiem, ietverot finanšu atbalstu un eksporta kompensācijas.
The funding of this type of system should be worked out in the context of the savings associated with future savings in expenditure, with intervention and export refunds.
Eiropas Savienībai papildus saviem neatliekamiem pasākumiem arī jāuzsver izglītošanas, informācijas un novēršanas pasākumi .
Finally, the Union, over and above its emergency mechanisms, needs to lay more stress on training, information and prevention activities .
Tie jebkurā gadījumā jāfinansē ārpus kopējās lauksaimniecības politikas, proti – saistībā ar civilo aizsardzību, programmu Forest Focus , lauku attīstības programmām.
These measures should in any case be funded outwith the CAP, under civil protection, the Forest Focus programme or the rural development programmes.
Pēdējā gadījumā uzskatāmākajiem preventīviem pasākumiem (piemēram, aizsardzībai pret eroziju, apmežošanai, mežu sakopšanai, hidrobūvniecības darbiem vai agrovides pasākumiem ūdens resursu pārvaldības uzlabošanā) jābūt obligātiem un/vai tie minimālajās robežās jāiekļauj nacionālajās vai reģionālajās programmās tādā veidā, lai vienādos apstākļos garantētu vienlīdzīgu attieksmi pret Eiropas lauksaimniekiem.
In the last-named case, the most obvious prevention measures (such as fighting erosion, forest repopulation, upkeep of forests, hydraulic projects or agro-environmental action to improve water management) should be obligatory and/or be guaranteed minimum coverage in national or regional programmes so as to ensure that all European farmers enjoy similar treatment under identical circumstances.
Šajā sakarā, izstrādājot riska zonu kartes un pārvaldības plānus, vajadzētu ietvert arī sausumu un ugunsgrēkus, nevis aprobežoties ar plūdiem, kā tas darīts pēdējā Komisijas iesniegtajā direktīvas priekšlikumā.
In this context, the drawing up of risk maps and management plans should not be restricted to flooding, as in the case of the latest proposal for a directive from the Commission, but also be extended to drought and fires.
Izglītošanas un informācijas pasākumu finansējums jāsedz ESF.
Training and information measures should be covered within the ESF.
Dabas katastrofas (ugunsgrēki, sausuma periodi, plūdi) – lauksaimniecības aspekti
Natural disasters (forest fires, drought and floods) - agricultural aspects
par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu Nr. 77/388/EEK attiecībā uz pakalpojumu sniegšanas vietu
on the amended proposal for a Council directive amending Directive 77/388/EEC as regards the place of supply of services
ATZINUMU Sniegusi Kultūras un izglītības komiteja ....................................12
OPINION of the Committee on Culture and Education ..................................3
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( KOM(2005)0334 )
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2005)0334 )
OV vēl nav publicēts. ;
Not yet published in OJ. ,
– ņemot vērā EK līguma 93. pantu, saskaņā ar ko Padome ir apspriedusies ar Parlamentu ( C6‑0322/2005 );
– having regard to Article 93 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0322/2005 ),
– ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Kultūras un izglītības komitejas atzinumu ( A6-0153/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinion of the Committee on Culture and Education ( A6‑0153/2006 ),
(1) Iekšējā tirgus izveide, globalizācija, ierobežojumu atcelšana un tehnoloģiju attīstība ir radījusi lielas pakalpojumu tirdzniecības apjoma un struktūras pārmaiņas.
(1) The realisation of the internal market, globalisation, deregulation and technology change have all combined to create enormous changes in the volume and pattern of trade in services.
Arvien vairāk pakalpojumu var sniegt no attāluma.
It is increasingly possible for a number of services to be supplied at a distance.
Ņemot vērā šo attīstību, gadu gaitā pakāpeniski veica pasākumus un daudzus pakalpojumus tagad apliek ar nodokli, pamatojoties uz galamērķa principu.
In response, piecemeal steps have been taken to address this over the years and many defined services are in fact at present taxed on the basis of the destination principle.
Arvien vairāk pakalpojumu var sniegt no attāluma , piemēram, elektroniski sniegtos pakalpojumus un telekomunikāciju pakalpojumus.
It is increasingly possible for a number of services , such as electronically delivered services and telecommunication services, to be supplied at a distance.
Šis grozījums ietver aizvien lielākas nozīmes pakalpojumus, kurus var sniegt no attāluma.
The amendment refers to those services of increasing importance, which are capable to be supplied at distance.
(6) Atsevišķos gadījumos nav piemērojami vispārējie noteikumi par pakalpojumu sniegšanas vietu gan attiecībā uz ar nodokli apliekamām, gan neapliekamām personām un piemēro īpašas atkāpes.
(6) In certain circumstances, the general rules as regards the place of supply of services for both taxable and non-taxable persons are not applicable and specified exclusions apply.
Šīm atkāpēm lielā mērā būtu jābalstās uz spēkā esošajiem kritērijiem un jāatbilst principam par aplikšanu ar nodokli patēriņa vietā, vienlaikus neuzliekot nesamērīgu administratīvo slogu atsevišķiem uzņēmumiem.
These exclusions should be largely based on existing criteria and reflect the principle of taxation at the place of consumption, while not imposing disproportionate administrative burdens upon certain traders.
Šīm atkāpēm lielā mērā būtu jābalstās uz spēkā esošajiem kritērijiem un jāatbilst principam par aplikšanu ar nodokli patēriņa vietā, vienlaikus neuzliekot nesamērīgu administratīvo slogu atsevišķiem uzņēmumiem , līdz ar to ir jāvienkāršo noteikumi par pievienotās vērtības nodokli, veicot tādus pasākumus kā „vienas pieturas" sistēmas ieviešana.
These exclusions should be largely based on existing criteria and reflect the principle of taxation at the place of consumption, while not imposing disproportionate administrative burdens upon certain traders , which requires value added tax obligations to be simplified by measures such as the introduction of a 'one-stop scheme'.
Grozījuma mērķis ir uzsvērt, ka šādas atkāpes, jo īpaši gadījumos, kad pakalpojumus sniedz no attāluma, pēc „vienas pieturas” sistēmas ieviešanas neradīs nesamērīgu administratīvo slogu pakalpojumu sniedzējiem.
The amendment aims at emphasising that such exceptions, particularly in case of services provided at distance, will not create disproportionate administrative burdens on suppliers once the one-stop scheme is established.
Grozījumu iesniedza Jules Maaten
Amendment by Jules Maaten
(8.a) lai nodrošinātu pareizu PVN piemērošanu attiecībā uz pakalpojumiem reversās iekasēšanas mehānisma ietvaros, dati, kurus ir ievākusi pakalpojumu sniedzēja dalībvalsts, ir jānodod dalībvalstij, kurā atrodas saņēmējs.
(8a) To ensure the proper application of VAT on services that are subject to the reverse-charge mechanism, the data collected by the supplier's Member State should be communicated to the Member State in which the recipient is established.
Padomes 2003. gada 7. oktobra Regulai (EK) Nr. 1798/2003 par administratīvo sadarbību pievienotās vērtības nodokļa jomā un atceļošajai Regulai(EKK) Nr. 218/92 ir jāparedz šāda datu nodošana, un tās attiecīgi jāgroza.
Council Regulation (EC) No 1798/2003 of 7 October 2003 on administrative cooperation in the field of value added tax and repealing Regulation (EEC) No 218/92 should provide for such communication and should be amended accordingly.
Šīs direktīvas pieņemšana ir cieši saistīta ar Regulas Nr. 1798/2003 nepieciešamajiem grozījumiem, kā arī ar efektīvu PVN informācijas apmaiņas sistēmas (PIAS) ieviešanu, lai informācijas apmaiņā iekļautu arī pakalpojumus.
The adoption of this Directive is closely linked to the necessary amendments of the Regulation 1798/2003, as well as to the effective implementation of that VAT information exchange system (VIES) in order to include services in the exchange of information.
Saskaņā ar Komisijas priekšlikumu, lai mainītu pakalpojumu sniegšanas vietas noteikumus, ziņošanas pienākums, kas šobrīd pastāv attiecībā uz preču piegādi Kopienā, ir jāattiecina uz reversās iekasēšanas pakalpojumiem.
According to the Commission proposal, the change of the place of supply rules of services needs the inclusion of reverse charge services within the reporting obligations currently existing for intra-Community supplies of goods.
Tādējādi rodas nepieciešamība paplašināt informācijas apmaiņas jomu starp dalībvalstīm caur PIAS, kas šobrīd ietver tikai preču piegādi Kopienā, iekļaujot arī pakalpojumus.
Follows from it the necessary extension to services of the scope of the exchange of information between Member States through the VIES, currently limited to intra-Community supplies of goods.
Tādējādi, lai informācijas apmaiņas jomā iekļautu arī pakalpojumus, ir jāgroza Padomes 2003. gada 7. oktobra Regula (EK) Nr. 1798/2003 par administratīvo sadarbību pievienotās vērtības nodokļa jomā, kas ir informācijas apmaiņas juridiskais pamats.
Therefore the Council Regulation (EC) No 1798/2003 of 7 October 2003 on administrative cooperation in the field of value added, which constitutes the legal basis for the exchange of information, shall be amended in order to include services within the scope of the exchange of information.
Negrozot regulu, dalībvalstis nevarēs kontrolēt pakalpojumu sniegšanu Kopienā.
Without the necessary amendments to the Regulation, Member States would be unable to control the intra-Community supplies of services.
Informācijas trūkums palielina krāpšanās gadījumu risku.
The lack of information would increase the risk of frauds.
Tā kā PIAS šobrīd paredz tikai to datu nodošanu, kas saistīti ar preču piegādi Kopienā, tā ir jāievieš tādā veidā, lai varētu notikt ar pakalpojumiem saistītās informācija apmaiņa.
Since the VIES currently allows the transmission of data related with intra-Community supplies of goods only, it should be implemented in order to permit the exchange of data related with services.
PIAS efektīva pielāgošana ir priekšnoteikums tam, lai nodrošinātu jauno noteikumu pareizu darbību pakalpojumu sniegšanas vietā.
The effective adaptation of the VIES is a prerequisite to ensure the good functioning of the new rules on the place of supply of services.
Grozījumu iesniedza Zsolt László Becsey
Amendment by Zsolt László Becsey
(1) Ja vienai juridiskai personai ir vairāk nekā viens pastāvīgs uzņēmums, šo uzņēmumu savstarpēji sniegtos pakalpojumus neuzskata par pakalpojumiem.
(1) Where a single legal entity has more than one fixed establishment, services rendered between establishments shall not be treated as supplies.