natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Taču kopš astoņdesmito gadu vidus joprojām pazeminās ne tikai oficiālās, bet arī efektīvās nodokļu likmes.
But not just statutory tax rates, but also effective tax rates have declined further since the mid-80s.
Kopš 1995. gada Eiropas Komisija visām ES dalībvalstīm aprēķina tā dēvētās faktiskās vidējās nodokļu likmes ( Implicit Tax Rate , ITR ) attiecībā uz kapitālu, nodarbinātību un patēriņu.
Since 1995 the Commission has calculated for all EU countries so called 'implicit tax rates' (ITR) for capital, labour and consumption.
ES–15 valstīs 2003. gadā kapitālam piemērotā vidējā nodokļa likme bija vidēji 29,9 %, tādējādi tā bija ievērojami zemāka par nodarbinātībai piemēroto vidējo nodokļa likmi — 36 %.
The implicit tax rate for capital averaged 29.9% for the EU-15 in 2003, well below the ITR for labour, which was 36%.
Tomēr Eiropā ir ievērojamas kapitāla ITR atšķirības.
There are considerable differences between implicit tax rates on capital across Europe.
Priekšgalā atrodas tādas valstis kā Francija un Dānija ar kapitāla nodokļa vidējo likmi no 37 % līdz 35 %.
At the upper end of the scale are countries like France and Denmark, with a capital ITR of 37 to 35%.
Ievērojami mazāki par vidējo līmeni ir nodokļi no ienākumiem no kapitāla Vācijā — tikai 21 %.
Germany's capital ITR is well below average, at 21%.
Austrumeiropas dalībvalstīs ienākumiem no kapitāla piemēro 14 % likmi.
In the more recent east European Member States, capital ITR is 14%.
3. attēlā redzama ITR tendence ES–15 valstīs, ES–25 valstīs, jaunajās dalībvalstīs un Vācijā.
Figure 3 shows trends in ITR over time for EU-15, EU-25, the new Member States and Germany.
Tomēr šī Komisijas paziņotā faktiskā vidējā nodokļa likme no ienākumiem no kapitāla jāaplūko un jāinterpretē uzmanīgi.
These implicit rates of tax on capital supplied by the Commission must, however, be approached and interpreted with caution.
Tā var būt aptuvens orientieris valstu salīdzināšanai.
They provide a rough means of comparing countries.
Turpretī tās attīstība laika gaitā var radīt maldīgus secinājumus, jo biržas un finanšu tirgu uzplaukuma laikā ITR būtiski pārvērtē patieso kapitāla ienākumu nodokļa likmi.
Comparing trends in ITRs over time can be misleading, however, as the ITR significantly overestimates the real rate of tax on capital at times of booming stock exchanges and financial markets.
Reizē ar uzņēmumu ienākumiem arvien lielāki nodokļu atvieglojumi tiek piemēroti arī ienākumiem no privātā kapitāla.
In addition to corporate profits, the tax burden on private capital income is also being steadily lightened.
Visā Eiropā vērojama tendence veidot divēju ienākuma nodokļa sistēmu.
This is demonstrated by the EU-wide trend towards a dual system of income taxation.
Šajā sistēmā ienākumus no procentiem un dividendēm ar nodokļiem vairs neapliek progresīvi, bet piemēro noteiktu vienotu likmi, kas ir daudz zemāka par augstākajām nodokļa likmēm, ko piemēro attiecībā uz ienākumiem no nodarbinātības.
Consequently, income from interest and dividends is no longer taxed progressively, but subject to a fixed-rate 'flat tax' set far below the top rates of tax on earned income.
Tā kā ienākumi no kapitāla ir daudz koncentrētāki par ienākumiem no nodarbinātības, šādas duālas sistēmas ieviešana daudzējādā ziņā līdzinās nodokļu atvieglojumam par labu visturīgākajiem.
Since capital income is much more concentrated than labour income, the introduction of a dual system of income tax amounts to a large measure of tax relief in favour of the wealthiest.
Taču Eiropas Savienībā ievērojamām pārmaiņām pakļauta arī nodokļu iekasēšana attiecībā uz ienākumiem no nodarbinātības.
However, there have also been significant changes in the EU in relation to the taxation of income from employment.
Kaut gan desmit gadu laikā vidējā nodokļu likme ienākumiem no nodarbinātības nav ievērojami mainījusies, mainās nodokļu daļa, kas jāmaksā dažādām ienākumu grupām.
While the average rate of tax on income from employment has been largely unchanged for the last ten years, there has been a change in the proportion of taxes provided by the various income groups.
Pēdējos gados daudzās valstīs ir pazeminātas ienākumu nodokļa augstākās likmes.
In many countries, the top rates of income tax have been reduced in recent years.
Kopš 1998. gada ES–15 valstīs privāto ienākumu nodokļa maksimālā likme samazinājusies par 4,8 procenta punktiem.
There has been an average fall of 4.7% since 1998 in the top rate of tax on personal income in the EU-15 countries.
Šāds nodokļu pazeminājums parāda, ka nodokļu slogu pārliek no personām ar augstākiem uz personām ar zemākiem ienākumiem.
Reductions of this kind confirm the shift in the tax burden from high- to low-income earners.
Daudzās Austrumeiropas valstīs ir ieviesta vienota nodokļu likme visiem iedzīvotāju ienākumiem.
Several eastern European countries have introduced a flat tax on all personal income.
Nodokļu segments, kas kopš deviņdesmito gadu vidus visvairāk ir palielinājies visā ES, ir netiešie nodokļi, un pirmām kārtām PVN.
The tax segment that has grown most sharply since the mid-90s across the EU is indirect taxation, and above all VAT.
Papildus PVN vairumā ES dalībvalstu ir ieviests vai paaugstināts tā dēvētais ekoloģijas nodoklis elektrībai, gāzei, benzīnam un šķidrajam kurināmajam.
In addition to VAT, most EU countries have introduced or increased 'eco-taxes' on electricity, gas, petrol and heating oil.
Tā kā šie nodokļi palielina enerģijas izmaksas rūpniecībā, tiem var piedēvēt labvēlīgu vides ietekmi.
To the extent that these taxes increased the cost of energy use for industry, they can be said to have had a positive environmental effect.
Tomēr vērienīgi izņēmuma noteikumi parasti tiek piemēroti tieši rūpniecības uzņēmumiem, kamēr privātām mājsaimniecībām jāmaksā nodokļi pilnā apmērā.
However, as a rule industrial undertakings were provided with generous derogations, while private households bore the full brunt of the taxes.
Šādos apstākļos tā dēvētie „zaļie” nodokļi rada papildu slogu tiem, kuru ienākumi ir nelieli, jo tieši nabadzīgākās mājsaimniecības tērē lielāku ienākumu daļu izdevumiem par enerģiju un apkuri.
In these circumstances, the effect of the so-called 'green' taxes is to place a particular burden on low-earners, as poorer households spend a higher proportion of their income on energy and heating costs.
Arī augstāki nodokļi benzīnam labvēlīgi ietekmēs vidi tikai tad, ja pieejams lēts un ērts sabiedriskais transports.
Also, higher taxes on petrol only have a beneficial impact on the environment if inexpensive and attractive public transport alternatives are available.
Pretējā gadījumā vienīgais rezultāts ir aplikt ar nodokli patēriņu, panākot parasto negatīvo ietekmi.
Otherwise their only effect is to tax consumption, with the usual regressive effect.
Tādēļ nepārliecina Komisijas uzskats, ka ,,nodokļu pārorientācija no darbaspēka uz patēriņa un/vai uz piesārņojuma nodokļiem [...] varētu [sekmēt] nodarbinātības palielināšanu ” (COM(2005) 532).
The Commission's view that 'a shift from labour to consumption and/or pollution taxes could help […] to increase employment levels' (COM(2005) 532), is not, therefore, convincing.
Tāpēc nodokļu konkurences sekas ES ir ne tik daudz mazāki kopējie ieņēmumi no nodokļiem, cik nodokļu sistēmas struktūras pārmaiņas.
The consequences of tax competition in the EU are therefore not so much a decline in total tax revenues as a structural change in tax systems.
Šīs pārmaiņas pirmām kārtām skar nodokļu sadales jomu.
This change primarily effects the way tax is distributed.
Visu minēto pārmaiņu rezultāts ir nodokļu sloga mazināšanās tiem, kuri saņem lielākus ienākumus, bet ienākumu skalas lejasdaļā nodokļu slogs palielinās.
All the changes mentioned have the effect of reducing the tax burden on higher income earners, while the tax burden is increasing at the opposite end of the income scale.
Tā rezultāts ir uzņēmumu ienākuma nodokļa samazināšanās, ienākuma nodokļa augstāko likmju samazināšana un pāreja uz duālu ienākuma nodokļu sistēmu, kā arī vispārēja pāreja no tiešiem uz netiešiem nodokļiem.
This result is the effect of lowering corporation tax, cutting top income tax rates and switching to a dual income tax system, and of the general shift of emphasis from direct to indirect taxation.
Tā vietā, lai likvidētu sociālas pretrunas, nodokļu sistēma palielina atšķirību starp nabadzību un bagātību.
The tax system, instead of reducing social inequalities, is deepening the chasm between rich and poor.
Tāpēc nav pamatoti noteikt „kaitīgas” un „derīgas” nodokļu konkurences iedalījumu.
There is therefore no justification for distinguishing between 'harmful' and 'beneficial' tax competition.
Ienākumu pārdale no apakšas uz augšu ir kaitīga jebkurā gadījumā.
Redistributing income upwards is harmful in any event.
Tā izjauc sociālo līdzsvaru, mazina efektīvo pieprasījumu, veicina neizmantotu jaudu rašanos, mazina izaugsmi un palielina bezdarbu.
It undermines social equilibrium, reduces effective demand and leads to unused capacities, low growth and high unemployment.
Nodokļu sistēmas regresīva pārveide ilgtermiņā var mazināt arī sabiedriskos ieņēmumus.
In the long run, a regressive restructuring of the tax system is also likely to diminish public revenues.
Tā kopējie nodokļu ieņēmumi mazinās jau kopš deviņdesmito gadu beigām (5. attēls).
Actually, total tax revenues have declined since the end of the 1990s.
Ja šī tendence turpināsies, būs apdraudēts nozīmīgu sabiedrisko pakalpojumu un ieguldījumu finansējums.
(Figure 5) If this trend continues, the funding of essential public services and public investment will be at risk.
Avots: Ameco datubāze, ES Komisija
Source: Ameco database, EU Commission
Taču dalībvalstu suverenitātei nodokļu jautājumos kaitē ne tikai tirgus spēki.
National sovereignty in tax issues, however, is not only undermined by market forces.
Kaut gan ES līgums neattiecas uz tiešajiem nodokļiem, tā noteikumi tomēr ierobežo dalībvalstu nodokļu politiku.
The EU Treaty, while not covering direct taxation, still restricts the tax policies of the Member States with its provisions.
Izmantojot šo līgumu, pēdējos gados arvien vairāk uzņēmumu iesūdz tiesā valdības, apgalvojot, ka valsts nodokļu likumi pārkāpj Eiropas tiesību aktus.
Hence, in recent years, companies have increasingly taken governments to court claiming that national tax laws were breaching European law.
EKT lēmumi jau sen Eiropā veido negatīvas nodokļu tiesības, kas pasludina valsts nodokļu noteikumus par pretlikumīgiem un tādējādi veicina valsts nodokļu ieņēmumu eroziju.
With its rulings the ECJ has created a pernicious body of European tax law that has contributed to the erosion of national tax revenues by increasingly outlawing national provisions.
Nodokļu sistēmai, kas patiesi sekmē izaugsmi, nodarbinātību un sociālo līdzsvaru, vajadzīga koordinācija starp ES dalībvalstīm un pēdējo divu gadu desmitu attīstības tendences maiņa pretējā virzienā.
The introduction of a tax system that contributes to growth, employment and social balance requires coordination between EU Member States to reverse the trends of the last two decades.
par Lūgumrakstu komitejas sēdēm 2006. parlamentārajā gadā
on the deliberations of the Committee on Petitions during the parliamentary year 2006
PE 390.591v03-00
PE 390.591v04-00
I PIELIKUMS: Eiropas Parlamentā saņemtie lūgumraksti............................................................16
ANNEX I: Petitions received by Parliament................................................................................16
II PIELIKUMS – 2006. gadā saņemto lūgumrakstu statistika, pamatojoties uz valodu, kādā sagatavots lūgumraksts 17
ANNEX II - Statistics of the petitions received in 2006 based on the language of the petitions......17
III PIELIKUMS: vēstules, ko saņēmusi komiteja.........................................................................18
ANNEX III: Correspondence received by the Committee...........................................................18
IV PIELIKUMS: komitejā apspriestie lūgumraksti 2006. gadā (A punkti)....................................19
ANNEX IV: Petitions discussed in the Committee in 2006 (A points)..........................................19
GALĪGĀ BALSOJUMA KOMITEJĀ REZULTĀTI..............................................................20
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................20
– ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par Lūgumrakstu komitejas sēdēm,
– having regard to its previous resolutions on the deliberations of the Committee on Petitions,
– ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas ziņojumu ( A6‑0392/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Petitions ( A6‑0392/2007 ),
A. tā kā tiesības iesniegt lūgumrakstu ir vienas no pamattiesībām, kas neizbēgami saistītas ar Eiropas Savienības pilsonību;
A. whereas the right to petition is a fundamental right inextricably linked to citizenship of the European Union,
B. tā kā kopš 1992. gada tiesības iesniegt lūgumrakstu nosaka EK līgums, un tās ir apstiprinātas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 44. pantā, kā arī Eiropas Parlamenta Reglamenta 191. pantā;
B. whereas the right to petition has been enshrined in the EC Treaty since 1992 and is confirmed in the Article 44 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union and Rule 191 of the Rules of Procedure of the European Parliament,
C. tā kā Parlamentam, Padomei un Komisijai ir saistoši noteikumi, kas minēti Līgumos par tiesībām iesniegt lūgumrakstu un ir piekrituši nodrošināt iestāžu rīcību saistībā ar lūgumrakstiem;
C. whereas Parliament, the Council and the Commission are all bound by the provisions in the Treaties on the right to petition and have agreed to guarantee the inter-institutional follow-up on petitions,
D. tā kā šādu tiesību izmantošana ievērojami papildina Eiropas Savienības centienus atkārtoti nodibināt saskarsmi ar tās pilsoņiem un piedāvāt ieskatu Eiropas sabiedrības cerībās;
D. whereas the exercise of that right significantly contributes to the efforts of the European Union to reconnect with its citizens and offer an insight into the expectations of the European public,
E. tā kā lūgumraksti ir veids, kā pilsoņi ieguldīt, uzraugot Eiropas tiesību aktu transponēšanu un pārredzamību dalībvalstīs, kā arī reģionālā un vietējo varas iestāžu līmenī;
E. whereas petitions constitute a means by which citizens can contribute to the monitoring of the transposition and implementation of European legislation by national, regional and local authorities,
F. tā kā lūgumraksti ir instruments Eiropas tiesību aktu novērtēšanai un politikas jomu ietekmi uz cilvēkiem un Eiropas Parlamenta brīdināšanai par šādu tiesību aktu un politikas jomu neskaidrībām un nepareizu piemērošanu ar tiešu ietekmi uz to mērķiem;
F. whereas petitions represent a tool for assessing the impact of European laws and policies on individuals and alerting the European Parliament as to the ambiguities and misapplications of those laws and policies which have a direct impact on their very goals,
G. tā kā par nepieņemamiem paziņoto lūgumrakstu skaits 2006. gadā ir bijis nemainīgs - apmēram viena trešdaļa no kopējā skaita, kas norāda uz nepārtrauktu vajadzību nodrošināt, lai ES pilsoņi ir pienācīgi informēti par Eiropas Savienības un tās iestāžu kompetences jomām;
G. whereas the number of petitions declared inadmissible remained constant in 2006, at about one-third of the total, reflecting a continuous need to ensure that EU citizens are properly informed about the competencies of the European Union and those of its institutions,
H. tā kā jāatzīmē, ka, protams, ne visi par pieņemtajiem paziņotie lūgumraksti, kuri saņemti un ar kuriem saistībā veikta izmeklēšana, nodrošina ES pilsoņiem vajadzīgos risinājumus, taču arī ka zināma daļa lūgumrakstu patiesi risina vai izceļ konkrētu problēmu, kas vēlāk var noderēt Parlamentam, vedot sarunas par jauniem Kopienas tiesību aktiem;
H. whereas it must be recorded that, naturally, not all admissible petitions received and investigated provide EU citizens with satisfaction but that a reasonable proportion of petitions do lead to the resolution of a particular problem, or highlight a particular concern, which may later serve Parliament when negotiating new Community legislation,
I. tā kā lūgumrakstu izskatīšanā turpinājuši atklāties dalībvalstu pastāvīgi trūkumi Kopienas tiesību aktu īstenošanā un tā kā, šķiet, pastāv strukturālas problēmas saistībā ar dažu vides normu īstenošanu, jo īpaši ar 1992. gada 21. maija Direktīvas 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras
I. whereas the examination of petitions has continued to reveal persistent weaknesses in the implementation by Member States of Community law, and whereas there appear to be structural problems related to the implementation of certain environmental norms, notably, Article 6 of Council Directive 92/43/EEC of 21 May 1992 on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora
J. tā kā lūgumrakstu pret dažiem nozīmīgiem infrastruktūras projektiem turpinājumā ir pierādīta nepieciešamība pēc lielākas saskaņotības, Komisijai pārraugot dalībvalstu atbilstību Dzīvotņu direktīvai, jo īpaši gadījumos, kad neizdodas piemērot šīs direktīvas 6. panta 4. punktu un paglābt aizsargājamās teritorijas, kad pastāv alternatīvas, no projektiem, kuri saskaņā ar vislabākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem radīs negatīvas sekas uz teritorijas integritāti, ko aizsargā Dzīvotņu direktīva vai Padomes 1979. gada 2. aprīļa Direktīva 79/409/EEK par savvaļas putnu aizsardzību
J. whereas the follow-up to petitions against certain major infrastructure projects have shown the need for greater consistency in the Commission's monitoring of Member States' compliance with the Habitats Directive, particularly in cases of failure to apply Article 6(4) of that directive and to safeguard protected areas when alternatives exist to projects which, according to the best available scientific advice, are likely to have significant negative effects on the integrity of a site protected by the Habitats Directive or by Council Directive 79/409/EEC of 2 April 1979 on the conservation of wild birds
K. tā kā citos gadījumos atzinīgi ir vērtējami tādi pasākumi, ko Komisija veikusi kā „Līgumu uzraudzītāja”, īstenojot EK līguma 211. pantā paredzētos pienākumus, piemēram, bez kavēšanās pieņemtais lēmums, lai uzsāktu tiesvedību pret Spāniju par Kopienas tiesību aktu par publisko iepirkumu noteikumu pārkāpšanu, un laikus veiktie pasākumi, lai Polijā novērstu neatgriezenisku kaitējumu videi;
K. whereas, in other cases, the steps taken by the Commission in carrying out its duties under Article 211 of the EC Treaty as 'guardian of the Treaties' – such as the prompt decision to initiate proceedings against Spain for infringement of the rules of Community law on public procurement and the timely action taken to prevent irreversible damage to the environment in Poland – have been commendable,
L. tā kā Lūgumrakstu komitejas un Komisijas sadarbība darbā ar lūgumrakstiem, lai nodrošinātu lūgumrakstu iesniedzējiem labāko risinājumu problēmām, vēl joprojām ir kritiska;
L. whereas the cooperation between the Committee on Petitions and the Commission remains critical in dealing effectively with petitions and providing petitioners with the best redress to their problems,
M. tā kā Eiropas tiesību aktu nepareizas piemērošanas gadījumos ļoti svarīga ir risinājuma pareizība un tā kā, iesakot risinājumus, jāņem vērā katra gadījuma īpašie apstākļi;
M. whereas the promptness of the redress in cases of misapplication of European legislation is highly important, and whereas the specific circumstances of each case should be taken into account when recommending solutions,
N. tā kā saskaņā ar EK līguma 230. pantu Parlamentam ir tiesības iesniegt prasības Eiropas Kopienu Tiesā ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādi ir Padomei un Komisijai, un tā kā saskaņā ar Līguma 201. pantu Parlaments ir pilnvarots uzraudzīt Komisijas darbības, tādējādi iegūstot savā rīcībā kā juridiskos, tā arī politiskos instrumentus, kas nepieciešami, lai efektīvāk reaģētu uz pilsoņu pamatotajām bažām;
N. whereas, under Article 230 of the EC Treaty, Parliament has the right to bring actions before the Court of Justice of the European Communities under the same conditions as the Council and the Commission, and whereas, pursuant to Article 201 of that Treaty, Parliament is empowered to exercise control over the activities of the Commission and thus has at its disposal both the legal and the political instruments needed to respond more effectively to citizens' legitimate concerns,
O. tā kā Parlamentam tomēr ir tāda pastāvīga lojāla sadarbība, īpaši ar Komisiju kā Līgumu uzraudzītāju, kas noder kā efektīvs līdzeklis, lai uzlabotu situāciju, kuras dēļ pilsoņi vērsušies pēc palīdzības pie Parlamenta;
O. whereas Parliament has nevertheless constantly promoted loyal cooperation, notably with the Commission as the guardian of the Treaties, as an effective means to remedy problems that have led citizens to seek its assistance,
P. tā kā Parlaments turpina saņemt lūgumrakstus, kuros apgalvots, ka dalībvalstis pastāvīgi pārkāpj lūgumraksta iesniedzēja cilvēktiesības un pamattiesības; tā kā saskaņā ar EK līguma 6. panta 1. punktu Eiropas Savienība ir dibināta uz brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas un tiesiskuma principiem un tā kā EK līguma 7. panta 1. punktā teikts, ka Parlamentam ir tiesības uzsākt procedūru, lai noteiktu, vai pastāv acīmredzams risks dalībvalstīm pārkāpt 6. panta 1. punktā minētos principus;
P. whereas Parliament has continued to receive petitions alleging persistent breaches by Member States of the petitioners' human and fundamental rights, whereas under Article 6(1) of the EU Treaty the Union is founded on the principles of liberty, democracy, respect for human rights and fundamental freedoms, and the rule of law, and whereas Article 7(1) of the EU Treaty gives Parliament the right to initiate a procedure to determine whether there is a clear risk of a serious breach by a Member State of principles mentioned in Article 6(1),
2. uzsver Lūgumrakstu komitejas galveno devumu Eiropas Parlamenta darbā, kura mērķis ir saiknes atjaunošana ar ES valstu pilsoņiem un likumības, pārredzamības un pārskatatbildības pastiprināšana ES lēmumu pieņemšanas procesā;
Emphasises the major contribution made by the Committee on Petitions to the work of the European Parliament aimed at reconnecting with the citizens of the EU and reinforcing the legitimacy, transparency and accountability of the EU decision-making process;
5. uzsver, ka lūgumraksti sniedz iespēju Eiropas Parlamentam izvērtēt un nepieciešamības gadījumā rīkoties, lai pārvarētu neskaidrības EK tiesību aktu piemērošanā un īstenošanā Eiropas, valstu, reģionālajā un vietējā līmenī;
Underlines the opportunity that petitions offer the European Parliament to assess and, where necessary, take action to surmount, ambiguities in the application and implementation of EC law at European, national, regional and local levels;
Komisijas gada pārskatu par Kopienas tiesību piemērošanas pārraudzību ( COM(2006)0416 ), kurā ir atzīta lūgumrakstu procedūras nozīme pārkāpumu konstatēšanā;
Welcomes the Commission's 23rd Annual Report on monitoring the application of Community Law ( COM(2006)0416 ), which acknowledges the role of the petitions procedure in identifying infringements;
13. atkārtoti apstiprina, ka Komisijai vajadzētu izmantot EK līguma 228. pantā noteikto iespēju iesniegt Tiesā prasību pret dalībvalstīm, lai piemērotu vienreizēju maksu un soda naudas maksu, kad vien dalībvalsts kavējas ar Tiesas pieņemto lēmumu izpildi pienākumu neizpildes procedūras lietā;
Reaffirms the need for the Commission to make use of the possibility of bringing Member States before the Court of Justice under Article 228 of the EC Treaty, so that fines in the form of lump sums and penalty payments may be imposed whenever Member States delay the implementation of judgments of the Court of Justice in infringement proceedings;