natgillin/translations-raw huggingface dataset:
G. tā kā vairāk nekā 1 miljards cilvēku, galvenokārt vismazāk attīstītās valstīs, dzīvo ļoti lielā nabadzībā, iztiekot mazāk kā ar 1 ASV dolāru dienā, un apmēram 1,5 līdz 3 miljardi cilvēku iztiek mazāk kā ar 2 ASV dolāriem dienā,
G. whereas over 1 billion people, mainly in the least developed countries (LDCs), live in extreme poverty on less than USD 1 a day, and between 1,5 and 3 billion people live below the USD 2 a day poverty line,
H. tā kā divas trešdaļas pasaules nabadzīgo iedzīvotāju dzīvo lauku reģionos un iztikas nodrošināšanā ir atkarīgi no dabas resursiem
H. whereas two in three of the world’s poor live in rural areas and depend on natural resources for their livelihood
I. tā kā valsts palīdzība attīstības jomā, ko piešķir Āfrikas valstīm, ir ievērojami mazāka kā tā, ko piešķīra 1990. gadā un saskaņā ar ANO ziņojumu ir aprēķināts, ka katru gadu pietrūkst apmēram 20 līdz 25 miljardi ASV dolāru,
I. whereas the Official Development Assistance (ODA) flows to Africa are still significantly below the 1990 peak and it is estimated, in a UN report, that there is a shortfall of between USD 20-25 billion annually,
J. tā kā ES dalībvalstis ir apņēmušās līdz 2015. gadam panākt mērķi valsts palīdzības attīstības jomā sniegt palīdzību 0,7 % apmērā no nacionālā kopienākuma (NKI) un jaunajām dalībvalstīm līdz 2015. gadam palielināt valsts palīdzību attīstības jomā līdz 0,33 % no NKI,
J. whereas the EU Member States have committed themselves to achieving the ODA target of 0,7% of gross national income (GNI) by 2015, and the new Member States to increase their ODA/GNI to 0,33% by 2015,
K. tā kā ar nabadzības izskaušanu tikai tad var panākt resursu ilgspējīgu apsaimniekošanu un patērēšanu jaunattīstības valstīs, ja tiek pastiprināti centieni, lai paaugstinātu izglītības līmeni, veselības aizsardzību un iestāžu kompetenci; tā kā nabadzības izskaušana vienīgi tad sniegs pozitīvus rezultātus, ja vides un dabas resursi tiek apsaimniekoti ilgspējīgi,
K. whereas the eradication of poverty can only lead to sustainable consumption and resource management patterns in developing countries if it is embedded in efforts aimed at better levels of education, health and institutional capacity; whereas combating poverty will only yield positive results if environmental and natural resources are managed in a sustainable manner,
L. tā kā demokrātijas principu ievērošana, kā arī pārredzamu un efektīvu valsts iestāžu izveidošana un īpaši administratīvās kapacitātes nostiprināšana ir būtiski nosacījumi, lai efektīvi risinātu ekonomikas, sociālās un vides problēmas jaunattīstības valstīs,
L. whereas compliance with democratic standards, and the establishment and strengthening of transparent and efficient State institutions and administrative capacity in particular, are crucial for tackling effectively the economic, social and environmental challenges in developing countries,
M. tā kā korupcija mazina palīdzības efektivitāti un tādējādi arī ES attīstības politikas, un ir nopietns šķērslis ES partnervalstu attīstībai,
M. whereas corruption undermines aid effectiveness, thus undermining EU development policies and constituting a serious impediment to development in EU partner countries,
N. tā kā ir nepieciešami jauni paņēmieni, lai tirgus darbotos tā, ka tiek panākta ilgspējīga attīstība, un privātajam sektoram ir jādarbojas tā, lai īstenotu ideju par taisnīgu un ilgspējīgu sabiedrību,
N. whereas new approaches are needed to make markets work towards attaining Sustainable Development and the private sector should work towards realising equitable and sustainable societies,
O. tā kā efektīvu tiesisko sistēmu, kā arī ekonomisko un intelektuālo īpašuma tiesību neesamība ir nopietns šķērslis, lai izveidotu ieguldījumu vidi, kas panāktu stabilu ekonomisko attīstību un arī sociālo progresu daudzās vismazāk attīstītās valstīs,
O. whereas the absence of effective legal systems and of economic and intellectual property rights constitutes a severe obstacle to establishing an investment climate that can trigger sound economic development, and thus social progress in many LDCs,
P. tā kā stabilas attīstības politikas un reāla palīdzība attīstības jomā ir svarīgi nosacījumi, bet nesniegs rezultātu, ja saņēmējās valstīs tie netiks efektīvi īstenoti saskaņotās attīstības darbībās, kurās tiek ņemtas vērā vides iespējas un draudi videi, ievērojot ilgtspējību,
P. whereas sound development policies and substantial development aid are important, but will not bring about any changes in Sustainable Development unless they are effectively translated into coherent development actions in the recipient countries, which need to recognise and sustainably address environmental opportunities and threats,
Q. tā kā ANO un Pasaules Bankas nesenajā pētījumā „Ekonomiskā attīstība Āfrikā – ārvalstu tiešo ieguldījumu nozīmes pārskatīšana” ir norādīts, ka, apvienojot palīdzību ar vides aizsardzību, var efektīvi samazināt nabadzību;
Q. whereas a recent study by the United Nations and the World Bank entitled 'Economic Development in Africa – Rethinking the Role of Foreign Direct Investment' demonstrates that linking aid to environmental protection may effectively reduce poverty,
R. tā kā mežu nelegāla izciršana rada kaitējumu videi un rada jaunattīstības valstīm zaudējumus miljardiem ASV dolāru apmērā , kā arī veicina korupciju, mazina tiesiskumu un labu pārvaldību, kā arī balsta bruņotus konfliktus,
R. whereas illegal logging causes environmental damage, costs governments in developing countries billions of dollars in lost revenue, promotes corruption, undermines the rule of law and good governance and funds armed conflict,
S. tā kā 2,6 miljardiem cilvēku jeb 40 % pasaules iedzīvotāju nav pieejami sanitārie pakalpojumi un tā kā 1 miljards cilvēku izmanto nedrošus dzeramā ūdens ieguves avotus;
S. whereas 2,6 billion people, or over 40% of the global population, do not have access to basic sanitation, and whereas one billion people use unsafe sources of drinking water,
T. tā kā, turpinot piesārņot abas resursus, kā arī degradējot vidi un samazinot dabas resursu var izraisīt konfliktus daudzās jaunattīstības valstīs,
T. whereas the continuation of pollution, degradation and depletion of natural resources could lead to conflict situations in many developing countries,
U. tā kā energoresursu cenu svārstības ir vājinājušas jaunattīstības valstu ekonomiku un to ietekmē enerģijas diversifikācijas trūkums, jo bieži vien šīs valstis izmanto lielu daļu tirdzniecības pārpalikuma, lai importētu enerģiju, kas negatīvi ietekmē valstu ekonomikas attīstības stabilitāti,
U. whereas the economies of developing countries are weakened by fluctuations in energy prices and suffer from a lack of energy diversification, with such countries often spending a significant portion of their trade surpluses on energy imports, something which adversely affects the stable development of the economies of those countries,
V. tā kā straujš iedzīvotāju pieaugums ir viena no ilgspējīgas attīstības problēmām, jo nesaprātīgi izmantojot dabas resursus, tiek degradēta vide,
V. whereas strong population growth is one of the challenges for Sustainable Development due to the misuse of natural resources, leading to serious environmental degradation,
2. atzinīgi vērtē, ka ilgspējīgas attīstības ietvaros nabadzības izskaušana ir noteikta par ES attīstības sadarbības galveno mērķi „Eiropas Konsensā attīstības jomā”;
Welcomes the fact that the European Consensus on Development sets as a primary and overarching objective of EU development cooperation the eradication of poverty in the context of sustainable development;
4. uzsver, ka taisnīgāka piekļuve dabas un enerģijas resursiem un to sadalei ir ilgspējīgas attīstības priekšnosacījumi un būtisks nosacījums cilvēka cienīgiem dzīves apstākļiem;
Stresses that a shift towards more equitable access to and distribution of natural/energy resources is a precondition for Sustainable Development and an intrinsic element of human dignity;
6. uzsver, ka ir nepieciešams nodrošināt trīs galveno ilgspējīgas attīstības nosacījumu — vides aizsardzības, sociālā taisnīguma un kohēzijas, kā arī ekonomiskā uzplaukuma — pienācīgu integrāciju un īstenošanu visās attīstības sadarbības politikās; mudina Komisiju regulāri pārskatīt šo procesu;
Emphasises the need to ensure that the three components of Sustainable Development, namely environmental protection, social equity and cohesion and economic prosperity, are properly integrated and implemented in all development cooperation policies; urges the Commission to regularly review this process;
8. atgādina, ka ilgspējīga attīstība ir daudzpusīga joma, kurā nepieciešams pastiprināt politiku saskaņotību visās nozarēs, lai nodrošinātu to vienmērīgu darbību;
Recalls that Sustainable Development is a cross-cutting issue that requires a strengthening of policy coherence in all sectors in order to ensure their smooth functioning;
21. piezīmē, ka būtu jānodrošina katra infrastruktūras projekta ekonomiskā ilgtspējība, ja tas ir nepieciešams, saistībā ar nodevu politikas reformu, un ka nedrīkst apdraudēt ekoloģisko ilgtspējību;
Notes that the economic sustainability of each and every infrastructure project – if appropriate, in conjunction with reforms in charging policy – should be ensured and that ecological sustainability must not be jeopardised;
25. pauž nožēlu, ka ārējā dimensija ES Ilgtspējīgas attīstības stratēģijā nav ciešāk saistīta ar tādiem sabiedrības veselības jautājumiem kā HIV/AIDS un tuberkuloze; uzsver, ka šie jautājumi ir jārisina gan ES, gan pasaulē;
Regrets that the external dimension of the EU Sustainable Development Strategy is not linked more closely to public health issues such as HIV/AIDS and tuberculosis; stresses that these issues must be tackled within the EU and globally;
30. aicina jaunās un vecās dalībvalstis stingrāk apņemties panākt mērķi sniegt valsts palīdzību attīstības jomā 0,7 % apmērā no NKI;
Calls for a far more serious commitment on the part of new and old Member States to achieve the goal of contributing 0,7 % of ODA/GNI to development cooperation;
36. uzskata, ka ļoti svarīgi būtu izveidot tādu pastāvīgu konsultatīvu uzraudzības iestādi ilgtspējīgai attīstībai, iekļaujot dalībvalstu un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, kura pārbaudīs ilgtspējīgas attīstības jēdziena integrēšanu ES politikās un programmās, it īpaši pievēršot uzmanību attīstības sadarbībai, un kura būs būtiska, lai atbalstītu Komisijas iekšējo starpdienestu grupu vides jautājuma iekļaušanai attīstībā;
Believes that the establishment of a permanent advisory and monitoring body for Sustainable Development, which would include Member States and civil society representatives and would scrutinise the mainstreaming of the concept into EU policies and programmes, with a particular focus on development cooperation, would be of great general and crucial to supporting the Commission's internal Interservice Group on Environmental Mainstreaming in Development Co-operation;
41. mudina, novērtējot sabiedrības attīstību, vienlīdzīgi līdzsvarot IKP rādītājus ar pieauguma kvalitatīvajiem aspektiem, jo tas ir ilgtspējīgas attīstības priekšnosacījums;
Encourages a focus on GDP in measuring progress in society to be balanced by an equal concern about the qualitative aspects of growth, as this is a prerequisite for Sustainable Development;
44. aicina Komisiju regulāri pārraudzīt un sniegt ziņojumu par Rīcības kodeksa lietderīgumu Eiropas uzņēmumiem, kuri darbojas jaunattīstības valstīs, it īpaši, attiecībā uz ilgspējīgas attīstības prasību īstenošanu;
Calls on the Commission to regularly monitor and report on the effectiveness of the Code of Conduct for European Enterprises operating in developing countries, particularly with regard to the implementation of Sustainable Development requirements;
48. atkārtoti atgādina par ārvalstu tiešo ieguldījumu nozīmi jaunattīstības valstīm un mudina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt attīstības politikas tādā veidā, lai uzlabotu ekonomikas iestāžu pašreizējo stāvokli, kā arī ieguldījumu vidi jaunattīstības valstīs;
Reiterates the importance of Foreign Direct Investment to developing countries and encourages the Commission and the Member States to design their development policies in a manner that improves the current state of the economic institutions and the investment climate in developing countries;
53. atkāroti apstiprina, ka piekļuve enerģijas avotiem ir galvenā jaunattīstības valstu prioritāte; aicina sekmēt piekļuvi enerģijai, izmantojot ES Enerģijas iniciatīvu, kā arī atjaunojot nodaļu par energoefektivitāti attīstības programmās;
Reaffirms that, for developing countries, access to energy sources constitutes a key priority; in this respect, calls for energy access to be promoted via the EU Energy Initiative and by upgrading the profile of energy efficiency in development programmes;
55. aicina jaunattīstības valstis, lai nodrošinātu ūdens resursu ilgtspējīgu izmantošanu, decentralizēt ūdens apsaimniekošanu vietējā līmenī cik iespējams atbilstoši iedzīvotāju vajadzībām;
Calls on developing countries, in order to ensure the sustainable exploitation of their water resources, to decentralise water management to local level so as to involve users and decision-makers in the formulation of water policies at as close a level as possible to citizens' needs;
Ilgtspējīgas attīstības galvenais loģiski pamatotais princips ir dot iespēju pašreizējai paaudzei īstenot savas vajadzības, neapdraudot nākamo paaudžu iespējas.
The primary rationale of Sustainable Development is to enable the present generation to meet its needs without compromising the ability of future generations to meet their needs.
Ilgtspējīgas attīstības jēdziens ir visaptverošs ES tiesību aktu princips, un tādēļ tam vajadzētu regulēt visas ES politikas jomas.
The concept of Sustainable Development is an overarching principle of EU law and as such should govern all EU policies.
Ilgtspējīga attīstība tiek veicināta gan pašā Eiropas Savienībā, gan visos ārējos attīstības pasākumos.
Within the EU Sustainable Development is promoted both inside the Union and increasingly in all external development actions.
Ilgtspējīga attīstība starptautiskā un Eiropas mērogā
International and European Framework of Sustainable Development
Starptautiskā sabiedrība ir atzinusi ilgtspējīgas attīstības nozīmi Rīcības plānā 21. gadsimtam (Apvienoto Nāciju konferencē par vidi un attīstību 1992. gadā Riodežaneiro) un Johannesburgas Rīcības programmā (ANO Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē 2002. gadā Johannesburgā).
The importance of Sustainable Development has been recognised by the international community in the Agenda 21 (UN Conference of Environment and Development in Rio de Janeiro in 1992) and in the Johannesburg Action Programme (World Summit, Johannesburg in 2002).
Tas ir viens no Tūkstošgades attīstības mērķiem (TAM), ko veicina ES, uzskatīdama to par savas attīstības stratēģijas būtisku sastāvdaļu kopš 2001. gada.
It is one of the MDGs promoted by the EU and has been considered by the EU as an essential part of its development strategies since 2001.
Nesen 2006. gada jūnijā pieņemtā ES Pārskata par ilgtspējīgas attīstības stratēģiju nolūks ir noteikt konsekventu pieeju ilgtspējīgas attīstības sasniegšanai globālā mērogā.
The recent Review of the EU Sustainable Development Strategy (SDS) adopted in June 2006 aims to set out a coherent approach to achieving Sustainable Development on a global scale.
Pārskatā ir atzīts uzdevums sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķus arī jaunattīstības valstīs.
The review acknowledges the challenges of achieving the goals of Sustainable Development also in the developing world.
Izsakot stingru apņēmību turpināt globālās attīstības sekmēšanu, šajā ziņojumā ir uzsvērta nepieciešamība ciešāk saistīt ilgtspējības jēdzienu ar ES sadarbības politiku attīstības jomā un panākt ar attīstības politikas palīdzību lielāku ilgtspējību galvenajās jomās.
In the spirit of facilitating global development further, this report emphasises the need for linking the concept of sustainability more closely to EU development cooperation policy and for directing development policy in key areas into a more sustainable direction.
Ilgtspējīgas attīstības pamatjautājumi
Core issues of the Sustainable Development
Ilgtspējīgai attīstībai ir trīs galvenie aspekti, proti, ilgtspējīga ekonomiskā izaugsme, vides aizsardzība un sociālais taisnīgums un kohēzija (Riodežaneiro konference 1992. gadā un galvenie ES IAS mērķi 2006. gadā).
Sustainable Development comprises three main aspects, namely sustainable economic growth, environmental protection, and social equity and cohesion (Rio Conference 1992 and the main goals of the EU SDS 2006).
Šie trīs ilgtspējības aspekti ir savstarpēji atkarīgi un aplūkojami kopā jau politikas formulēšanas posmā.
The three aspects of sustainability are interdependent and should be considered together already at the policy formulation stage.
Ilgtspējības mērķu, tādu kā Kioto mērķu, sasniegšana ir atkarīga no visu pasaules valstu kopīgiem centieniem, un saskaņā ar 2006. gada pārskatu tos var panākt, tikai vienlaikus veicinot labu pārvaldību, cilvēktiesību ievērošanu, demokrātiju, reģionālo integrāciju, izskaužot transmisīvās slimības un sekmējot lauku attīstību un pārtikas nekaitīgumu.
Achieving goals relating to sustainability, such as the Kyoto goals, depends on the common efforts of all nations of the world and according to the 2006 Review can be achieved only by simultaneously promoting good governance, respect for human rights, democracy, regional integration, by eradicating transmittable diseases and by facilitating rural development and food security.
Lai sasniegtu patiesu globālu progresu, ilgtspējīgas attīstības principi jāintegrē visos attīstības sadarbības aspektos – budžeta atbalstā, iestāžu kapacitātes veidošanā, tehniskajā un iestāžu sadarbībā, pieredzes nodošanā, dotāciju un aizdevumu atbalstā privātajam sektoram.
Achieving real global progress therefore requires streamlining the principles of Sustainable Development into all aspects of development cooperation: budget support, institutional capacity building, technical and institutional cooperation and transfer of expertise, grants and loans given to the private sector.
Tātad šajā ziņojuma ir izteikta nepieciešamība plašāk atspoguļot attīstības politikas ilgtspējības ietekmi un ir izteikts ierosinājums, ka būtu jāsniedz pašreizējo projektu ietekmes uz vidi novērtējums un jāizstrādā skaidri ilgtspējīgas attīstības rādītāji attīstības projektu uzraudzībai.
Consequently, this report calls for deeper reflection on the sustainability implications of development policy and suggests that existing projects be subjected to an environmental impact assessment and that clear Sustainable Development indicators be developed for the monitoring of all development projects.
Būtu arī vēlama nozaru budžeta un jo īpaši valsts palīdzības attīstības jomā budžeta līdzekļu izlietojuma lielāka pārredzamība un uzraudzība.
Increased transparency and monitoring the eventual use of sectoral and especially budget - related ODA allocations would also be desirable.
Ilgtspējības nepieciešamība jaunattīstības valstīs
Necessity of sustainability in developing countries
Ilgtspējības principa iekļaušana ES un dalībvalstu attīstības politikā ir nepieciešama, lai izvairītos no tā, ka attīstības sadarbība kļūst par nelietderīgu un īslaicīgu pasākumu.
Incorporating sustainability in development policy on the EU and national levels is necessary to avoid development cooperation turning into a useless and short-sighted enterprise.
Lauku iedzīvotāji jaunattīstības valstīs, lai iegūtu iztikas līdzekļus, ir ļoti atkarīgi no apkārtējās vides un primitīviem lauksaimniecības paņēmieniem, kas rezultātā tiek izcirsti meži, tiek veicināta augsnes erozija, kā arī dabas resursu un bioloģiskās daudzveidības samazināšanās.
Rural dwellers in developing countries depend heavily on their immediate environment and on primitive agricultural techniques for their livelihood, and as a result both suffer from and contribute to deforestation, soil erosion, and depletion of natural resources and biodiversity.
Tiek izmantoti vidi piesārņojoši enerģijas avoti, bet bieži vien to nav vispār, kas neļauj nodrošināt ne higiēnas un veselības pamatprasības, ne tīru ūdeni.
Energy sources used are polluting or nonexistent, which prevents the maintenance of basic hygiene and health standards and of clean water.
Ekonomiskā izaugsme šādos nestabilos apstākļos ir apgrūtināta vai neiespējama.
Economic growth in such unsustainable conditions is difficult if not impossible.
Ilgtspējīgas attīstības sociālais aspekta īstenošanai ir nepieciešams, lai ilgtspējības princips tiktu panākts arī veselības aizsardzības jomā.
The social aspect of Sustainable Development requires that sustainability is achieved also in health issues.
Tādu pandēmiju, kā AIDS un malārija, apkarošanai ir jābūt galvenajam jautājumam, jo šo slimību rezultātā samazinās demogrāfiskā ilgtspējība: daudz bērnu un mazs veselīgu, izglītotu un ekonomiski aktīvu pieaugušo.
Combating pandemics like Aids and malaria should be central to sustainable development cooperation, for they result in unsustainable demographics: a high percentage of children and a low percentage of healthy, educated and economically active adults.
Būtu vēlams, lai ES uzņemtos izstrādāt kritisku pārskatu par izglītības politikas ilgtspējīgu attīstību jaunattīstības valstīs.
It would be desirable that the EU undertake a critical review of education policies within the framework of sustainable development in developing states.
Ilgtspējīga enerģija un laba uzņēmējdarbības prakse
Sustainable Energy and Good Corporate Practices
ES vajadzētu pastiprināt dialogu un sadarbību tehnoloģiju jomā ar jaunattīstības valstu rūpniecības nozari un jo īpaši ar MVU, lai cīnītos pret vides degradēšanu jaunattīstības valstīs.
The EU should increase its dialogue and technology cooperation with developing countries' industrial sector and especially SMEs in order to combat the degradation of local environments.
Moderno tehnoloģiju pārņemšana un energoefektivitātes veicināšana sekmēs makroekonomisko stabilitāti, aizsargās vidi un cilvēku veselību, samazinot dārgas fosilās degvielas importu un uzlabojot darba apstākļus.
Transferring modern technology and promoting energy efficiency would promote the macroeconomic stability as well as protect the environment and individual health through the reduction of the use of imported and expensive fossil fuels and through the bettering of working conditions.
Arī stiprinot jaunattīstības valstu iestādes, ES varētu veicināt MVU iespējas rast labvēlīgu risinājumu vides jautājumiem.
Also through strengthening the national institutional framework the EU could promote the capacity of SMEs to respond favourably to environmental concerns.
Tomēr ne tikai vietējiem uzņēmumiem, bet arī starptautiskām korporācijām ir jāsaudzē vide.
However, not only local enterprises but also international corporations need to respect the environment.
To Eiropas uzņēmumu uzvedības kodekss, kuri darbojas jaunattīstības valstīs, ir stingri jāievēro, un uzņēmumu sociālās atbildības jautājumi jāveicina globālā mērogā.
The Code of Conduct for European enterprises operating in developing countries must be rigorously enforced and issues of corporate social responsibility promoted globally.
Tīrāku un ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi un ekonomikas diversifikāciju, kas saudzē dabas resursus un bioloģisko dažādību, var vislabāk sasniegt, palielinot ārvalstu tiešos ieguldījumus (ĀTI) un oficiālo atbalstu attīstībai (OAA) videi draudzīgās attīstības shēmās un tādējādi palīdzot jaunattīstības valstu valdībām ieviest ilgtspējīgas attīstības principu attīstības stratēģijās.
Cleaner and sustainable economic growth and economic diversification respectful of natural resources and of biodiversity can be best achieved by increasing FDI and ODA for environmentally friendly development schemes and thereby by helping the governments of developing countries to incorporate the principles of sustainable development into their development strategies.
Iestāžu kapacitāte
Institutional Capacity