natgillin/translations-raw huggingface dataset:
§ Zināšanas enerģētikas politikas veidošanai : tostarp datu bāzu un scenāriju izveide paplašinātai ES un novērtējums enerģētikas politikas ietekmei uz piegādes drošību, vidi, sabiedrību un konkurētspēju.
§ knowledge for energy policy making : including the building of databases and scenarios for an enlarged EU and the assessment of the impact of energy policies on security of supply, environment, society and competitiveness.
§ Kodolsintēzes tehnoloģija: ES gatavojas apvienoties ar citām globālām ekonomikas sistēmām ITER kodolsintēzes projektā.
§ fusion technology: the EU is about to join forces with other major global economies on the ITER nuclear fusion project.
Ar pieejamu piemērotu pētniecības finansējumu kodolsintēzes tehnoloģijai ir milzīgs potenciāls enerģijas ražošanā sabiedrības vajadzībām, pie kam ar samazinātām atkritumu problēmām.
With adequate research funding upfront, there is huge potential for fusion technology to provide energy at a practical level for society with limited associated waste problems.
Finansējuma jautājums ir jo būtiskāks tādēļ, ka globālai enerģētikas tehnoloģiju izpētei un izstrādei ir atvēlēti tikai 0,3 % no pasaules ikgadējā 4 triljonu eiro vērtā enerģētikas tirgus.
The funding issue is all the more relevant given that global R&D in energy technology is estimated at only 0.3% of the world's annual EUR 4 trillion energy market.
Atskaitot Septīto pamatprogrammu, pastāv citas, ar pētniecību nesaistītas enerģētikas programmas, kuras ietilpst programmā „Saprātīga enerģija Eiropai”.
Apart from FP7 there are other non-research related energy programmes known under the title "Intelligent Energy-Europe".
To mērķis ir sekmēt atjaunojamo enerģiju izmantošanu un energoefektivitāti un veicināt tīra pilsētas transporta un alternatīvo degvielu izmantošanu.
They aim at promoting renewable energy and energy efficiency, encouraging the use of clean urban transport and alternative fuels.
Tagad šī programma ir iekļauta konkurētspējas un jauninājumu programmā (CIP) un 20% CIP vispārējā budžeta ir paredzēts enerģētikai.
This programme is now included in the Competitiveness and Innovation Programme (CIP): 20% of the overall budget of the CIP
Provizoriskajā budžeta projektā (PBP) 2007. gadam Komisija piedāvā piešķirt programmai „Saprātīga enerģija” 58,9 miljonus eiro saistību apropriācijās, proti, tieši tādu pašu summu kā 2006. gada budžetā.
In the PDB 2007 the Commission proposes EUR 58,9 million in commitment appropriations for the Intelligent Energy Programme, which is approximately the same amount as in the 2006 Budget.
Attiecībā uz kodolenerģiju prioritātes 2007. gadam paliek paplašināšanās (ekspluatācijas pārtraukšanas līdzekļi, kurus daļēji pārvalda EBRD), atomelektrostaciju drošība un kodolatkritumu droša un efektīva pārvaldība, kā arī iedzīvotāju aizsargāšana (kodoldrošība un aizsardzība pret radiāciju).
As for nuclear energy the priorities for 2007 remain enlargement (decommissioning funds which are partially managed by the EBRD), safety of nuclear plants and the safe and efficient management of nuclear waste as well as the protection of the general public (nuclear safety and radiation protection).
Starp citām rīcības jomām ir sadarbība ar Starptautisko atomenerģijas aģentūru (IAEA).
Other fields of action include the cooperation with the International Atomic Energy Agency (IAEA).
Ievērojami palielinājušās saistību apropriācijas, kuras provizoriskajā budžeta projektā 2007. gadam ir paredzētas kodoldrošībai, tai skaitā ekspluatācijas pārtraukšanai: 244 miljoni eiro (palielinājums par 70% saistību apropriācijās, salīdzinot ar 2006. gadu).
There is a considerable increase in the commitment appropriations foreseen in the PDB 2007 for nuclear safety including decommissioning: EUR 244 million (which represents an increase of 70% in commitment appropriations when compared to 2006).
Galvenais iemesls tam ir apstāklis, ka ES sniedz ievērojamu finansiālo atbalstu atomelektrostaciju ekspluatācijas pārtraukšanai Ignalinā (Lietuvā), Bohunicē VI (Slovakijā) un Kozlodujā (Bulgārijā).
This is mainly due to the fact that the EU gives considerable financial support to the decommissioning of the nuclear power stations in Ignalina (Lithuania), Bohunice VI (Slovakia) and Kozloduy (Bulgaria).
Vēl ir tāls ceļš ejams
Still a long way to go
Eiropa vēl nav attīstījusi pilnībā konkurētspējīgus iekšējos enerģētikas tirgus.
Europe has not yet developed fully competitive internal energy markets.
Tikai, kad šādi tirgi pastāvēs, ES pilsoņiem un uzņēmumiem būs nodrošinātas priekšrocības, ko sniedz piegādes drošība un zemākas cenas.
Only when such markets exist will EU citizens and businesses enjoy all the benefits of security of supply and lower prices.
Lai sasniegtu šo mērķi, jāveido sadarbība, jāievieš efektīvas tiesību un normatīvo aktu sistēmas, kuras jāīsteno, un stingri jānodrošina Kopienu konkurences tiesību normu ievērošana.
To achieve this aim, interconnections should be developed, effective legislative and regulatory frameworks must be in place and be fully applied in practice, and Community competition rules need to be rigorously enforced.
Bez tam, ja Eiropa vēlas veiksmīgi tikt galā ar priekšā stāvošajiem uzdevumiem un veikt pareizos ieguldījumus nākotnei, enerģētikas jomas konsolidācijai jābūt orientētai uz tirgu.
Furthermore, the consolidation of the energy sector should be market driven if Europe is to respond successfully to the many challenges it faces and to invest properly for the future.
Nevajadzētu arī aizmirst, ka pastāv liels energoefektivitātes potenciāls, kurš joprojām lielā mērā netiek izmantots.
One should also not forget that there is a huge potential of energy efficiency that is still widely unused.
Nepieciešams uzlabot informētību un izglītot enerģijas patērētājus par to, kā patērēt mazāk enerģijas, sasniedzot tādu pašu rezultātu.
More awareness-raising and information of the energy consumer how to spend less energy while achieving the same result are badly needed.
Daži enerģētikas speciālisti apgalvo, ka šāda veida pasākumiem joprojām netiek pievērsts pietiekami daudz uzmanības (un finansējuma).
Some energy experts argue that such measures still do not receive enough attention (and funding).
Pastāv arī nesen izdota direktīva par „energopakalpojumiem”, kuras mērķis ir noteikt pakalpojumu tirgu, lai samazinātu patērētāju izdevumus par enerģiju.
There is also a recent Directive on "Energy Services" that tries to establish a market for services aiming at reducing the consumers´ energy bill.
Efektīva ES enerģētikas politika nesastāv tikai no pasākumiem, kas saistīti ar budžetu.
An efficient EU energy policy does not only consist of budget-related action.
Noteicoša loma ir ārējām attiecībām – Komisija plāno izvērst tā dēvēto dialogu enerģētikas jomā ar enerģijas ražotājvalstīm, piemēram, Krieviju, kā arī citiem nozīmīgiem enerģijas lietotājiem kā Ķīnu un Indiju, kuras ir kļuvušas par konkurentiem enerģētikas resursu lietošanā.
External relations play a crucial role - the Commission intends to broaden the so-called energy dialogue with the producer countries such as Russia and with other important energy users such as China and India who have become a major competitor for energy resources.
Pieaug globālais pieprasījums pēc enerģijas.
Global demand for energy is increasing.
Prognozē, ka līdz 2030. gadam pasaulē par kādiem 60% pieaugs pieprasījums pēc enerģijas, kā arī oglekļa dioksīda emisijas.
World energy demand - and CO2 emissions – is expected to rise by some 60% by 2030.
ES, kura ir otrais lielākais enerģijas tirgus pasaulē ar vairāk kā 450 miljoniem patērētāju, noteikti jānonāk pie vienprātības un jāvienojas par iespējami labākajiem nosacījumiem tirdzniecībai un investīcijām enerģētikas jomā.
There is certainly a need for the EU to speak with one voice as the world’s second largest energy market with over 450 million consumers and to negotiate the best possible conditions for trade and investments in the energy field.
Nodokļu politika, kura joprojām ir lielā mērā dalībvalstu kompetence, var stimulēt jaunu un alternatīvu degvielu un atjaunojamās enerģijas izmantošanu.
Tax policy, which is still widely a competence of the Member States, can provide an incentive to use new and alternative fuels and renewable energy.
Visbeidzot, nevajadzētu aizmirst, ka ES jau ir pieņēmusi daudz ES tiesību aktu enerģētikas jomā (piemēram, par biodegvielas, atjaunojamu enerģijas avotu izmantošanas veicināšanu, iekšējā gāzes un elektroenerģijas tirgus izveidošanu, energoefektivitāti, utt.).
Last but not least one should not forget that the EU has already adopted a wide range of EU legislation in the field of energy (e.g. on the promotion of biofuels, renewable energy, completion of the internal market in gas and electricity, energy efficiency etc.)
Šai ziņā efektīva enerģētikas politika ietver arī ES tiesību aktu pienācīgu ievērošanu dalībvalstīs, kā to uzsver Eiropas Parlaments savā rezolūcijā par APS (ikgadējās politikas stratēģiju) 2007. gadam.
In this sense an efficient energy policy is also a question of proper implementation of EU legislation by the Member States, as stressed by the European Parliament in its resolution on the APS for 2007.
Jautājumi noklausīšanās procedūrai
Questions for the hearing
Kā ES plānotie izdevumi PBP 2007. gadam pētniecības un inovāciju jomā saskan ar Lisabonas stratēģijas ambiciozajiem mērķiem?
How well does planned EU spending in PDB 2007 on research and innovation match up to the ambitious objectives of the Lisbon Strategy?
Vai ES ekonomikai ir pietiekami spēcīga zinātnisko prasmju bāze vēl lielākam pētniecības budžetam?
Does the EU economy have a strong enough scientific skills-base for an even higher research budget?
Vai 7. izpētes pamatprogramma (7.PP) nodrošina pietiekamu elastīgumu, lai stātos pretī jauniem izaicinājumiem un pielāgotos ES nākotnes izaicinājumiem?
Does the 7th Research Framework Programme (FP7) allow for sufficient flexibility in order to address new and adapt to future challenges facing the EU?
Konkrētāk, cik lielā mērā 7.PP pievēršas arvien svarīgākajiem ES izaicinājumiem enerģētikas politikas jomā, kur būtiska nozīme ES un tās ekonomikas nākotnei ir tehnoloģiskajam progresam?
More specifically, how far does FP7 respond to the increasingly important challenges facing the EU as regards energy policy, where technological progress is of vital interest for the future of the EU and its economy?
Kādus soļus var spert 2007. gada budžeta procedūrā, lai ietvertu šo jauno prioritāti?
What steps can be taken in the 2007 budgetary procedure in order to reflect this new priority?
Kā, jūsuprāt, varētu uzlabot dalības noteikumus ES pētniecības programmām?
Where do you see room for improvement in the current rules for participation in EU research programmes?
Ņemot vērā iepriekšējās, Sestās pamatprogrammas īstenošanas laikā gūto pieredzi, kā var efektīvāk izmantot Septītās pamatprogrammas ierobežotos līdzekļus?
Having regard to experience gained during the implementation of the previous FP6, how can the limited funds of FP7 be spent more efficiently?
Kāda loma šajā jomā ir izmaksu un ieguvumu analīzei?
What role is there for cost-benefit analysis in this regard?
Par brīvību, drošību un tiesiskumu
on freedom, security and justice
Šis darba dokuments analizē finanšu resursus, kas Eiropas Savienībai jānodrošina 2007. gadā vispārējā budžeta 18. sadaļā ar nosaukumu “Brīvība, drošība un tiesiskums”
This working document analyses the financial resources that the European Union is due to provide in 2007 under Title 18 entitled "Freedom, Security and Justice" in its general budget.
Piemēram, Eiropas Parlaments 2006/179/EK, Euratom –Eiropas Savienības vispārējā budžeta 2006. finanšu gadam galīgā varianta pieņemšana, OV L 78 2006. gada 15. martā, lpp.
For example European Parliament 2006/179/EC, Euratom -Final adoption of the general budget of the European Union for the financial year 2006, OJ L 78 of 15 March 2006, p.
935 - 1005 ar nosaukumu „Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa”. .
935 - 1005 under Title "Area of Freedom.
Šo politikas jomu iedibināja Amsterdamas līgums, un tā vispārējos vilcienos attiecas uz politiku, kuru dalībvalstu līmenī varētu raksturot kā “iekšējo” vai “iekšlietu”.
Security and Justice" This policy area was established under the Amsterdam Treaty and broadly refers to policies which at Member State level could be described as "Internal" or "Home affairs".
Salīdzinājumu ar iepriekšējo budžeta gadu izdevumiem ir grūti izdarīt, jo pēdējos gados nomenklatūra ir bieži mainījusies.
Comparison with spending in previous budget years is extremely difficult given nomenclature that has changed frequently over recent years.
Turklāt sešas budžeta pozīcijas/darbības 18. sadaļā starp 2006. finanšu gada budžetu un 2007. finanšu gada provizorisko budžeta projektu (PBP) ir mainījušas nosaukumu
Moreover, six budget lines/ activities under title 18 have changed name
Sk. dokumenta SEC(2006)231 VI pielikumu, I dokumenta 4.6. punktu, lpp.
see Annex VI to document SEC(2006)231, document II, point 4.6, p.
Pirmo summu rezervēšana „Tiesiskumam, brīvībai un drošībai” īpašā DFS izdevumu kategorijā parāda, ka tā ir prioritāte, salīdzinot ar laika periodu no 2000. līdz 2006. gadam, un nodrošina lielāku uzmanību un stabilu finansiālo bāzi Komisijas politikai, jo tā nevar pārnest savu budžetu uz citām politikas jomām. .
Having "ring fenced" for the first time the amounts allocated to "Justice, Freedom and Security" in a specific subheading in the MFF marks the priority given to it compared to the period 2000 - 2006 and ensures increased visibility and a stable financial basis to its policies as the Commission can not easily reshuffle its budget to other policy areas.
Atbildīgajam komisāram, priekšsēdētāja vietniekam Franco Frattini, pieder portfelis „Brīvība, drošība un tiesiskums”.
The responsible Commissioner, Vice-President Frattini, has the portfolio "Justice, Freedom and Security".
Tas ir arī attiecīgā Komisijas ģenerāldirektorāta nosaukums, kuru līdz 2004. gada augustam sauca par “Tiesiskuma un iekšlietu” ģenerāldirektorātu
This is also the name of the relevant Commission Directorate-General, which was named "Justice and Home affairs" until August 2004
Izraisot zināmu neskaidrību, Komisijas ģenerāldirektorātu dažreiz saīsināti sauc par TBD (tiesiskuma, brīvības un drošības) ĢD. .
Somewhat confusingly, this Commission DG is sometimes referred to by the abbreviation of DG JLS. .
Šis darba dokuments tādēļ pievērsīsies 18. sadaļai.
This working document will therefore concentrate on Title 18.
Tas neanalizēs summas, kas veltītas tādiem jautājumiem kā „drošības pētījumi” 7. pētniecības pamatprogrammā
It will not analyse amounts dedicated to issues such as the "security research" in the 7th Framework Research Programme
Daļā „Sadarbība” budžeta pozīciju 02 04 01 sauc „Drošība un kosmosa pētniecība”, un tā tiek uzsākta 2007. gadā ar 171,7 miljoniem eiro saistību apropriāciju. (kas minēta 1. a budžeta izdevumu apakškategorijā).
under part "Co-operation" a budget line 02 04 01 called "Security and Space Research" gets underway in 2007 with EUR 171,7 million in commitment appropriations (mentioned in Subheading 1a).
Tas arī neanalizē izdevumus, kas iekļauti 3. b budžeta izdevumu apakškategorijā “Pilsonība”, kas attiecas uz ES politikas skaidrojumu Eiropas Savienības pilsoņiem.
It also does not analyse expenditure falling under subheading 3b "Citizenship" which covers the communication of EU policies to citizens of the European Union.
Vispārējie resursi 3. a budžeta izdevumu kategorijā
Overall resources within Heading 3a
Kā Eiropas Parlaments savā rezolūcijā par Komisijas gada politikas stratēģijas ziņojumu (GPS) 2006. gadam paziņoja
As the European Parliament in its resolution on the Commission's Annual Policy Strategy report (APS) stated
Eiropas Parlamenta 2006. gada 18. maija rezolūcija par 2007. finanšu gada budžetu: Komisijas gada politikas stratēģijas ziņojums (GPS) 2006. gadam, P6_TA-PROV(2006)0221 . :: "Eiropas pilsoņiem ikdienas dzīvē ir vajadzīga drošība”, un, „ņemot vērā mūsdienu globalizēto noziedzību, saskaņota ES darbība ir nepieciešama politikas sastāvdaļa, lai panāktu sabiedrībai drošību, balstītu uz likuma augstāko spēku"
European Parliament resolution of 18 May 2006 on the 2007 budget: the Commission's Annual Policy Strategy report (APS), P6_TA-PROV(2006)0221 : "European citizens need security in their everyday lives" and "in the face of modern, globalized crime, concerted EU action is a necessary component of policies to ensure a safe society founded on the rule of law"
GPS rezolūcijas 22. un 23. punkts .
point 22 and 23 of the APS resolution .
Lai risinātu politikas uzdevumus šajā jomā, Komisija, salīdzinot 2006. gada rādītājus (588,2 miljoni eiro) un 2007. gada rādītājus (619 miljoni eiro), konstatē savā provizoriskajā budžeta projektā (PBP) 5,24 % pieaugumu vispārējo resursu izteiksmē
In terms of the overall resources to tackles policy challenges in this area, in its Preliminary Draft Budget (PDB), the Commission states an increase of 5,24 % between the figures for 2007 (EUR 619 million) and 2006 (EUR 588,2 million)
SEC(2006)231, II dokumenta 3.18. punkts, lpp.54 .
SEC(2006)231, document II, point 3.18, p.54 .
Ielūkojoties attiecīgajā 2006. finanšu gada budžeta tabulā
Looking at the corresponding table in the Budget 2006
OV L 78, 2006. gada 15. marts, lpp.
OJ L 78 of 15 March 2006, p.
935 , 590,4 miljonus eiro budžeta lēmējinstitūcija bija piešķīrusi 18. sadaļai, kas nozīmē tikai 4,84 % pieaugumu.
935 , EUR 590,4 million had been allocated by the budgetary authority to Title 18, which would mean an increase of only 4,84 per cent.
Ir skaidrs, ka 619 miljonu liela apropriācija, ko paredz PBP, satur gan administratīvos, gan darbības izdevumus.
It is clear that the EUR 619 million appropriation foreseen in the PDB contains administrative as well as operational expenditure.
Runājot par darbības izdevumiem 18. sadaļā, saskaņā ar Komisijas PBP, tie sasniedz 571,3 miljonus eiro.
As regards operational expenditure in Title 18, according to the Commission's PDB, this totals EUR 571,3 million.
Tas nozīmē, ka administratīviem izdevumiem ir atvēlēti 47,7 miljoni eiro.
This implies EUR 47,7 million for administrative expenditure.
Diemžēl tas neatbilst budžeta pozīcijai 18 01 ar nosaukumu “Administratīvie izdevumi brīvības, drošības un tiesiskuma politikas jomā”, kurai ir pieprasīti 51,47 miljoni eiro.
Unfortunately, this does not correspond to line 18 01 entitled "administrative expenditure of area of freedom, security and justice policy area" for which EUR 51,47 million is requested.
Komisija piedāvā šādu sadalījumu starp dažādām darbībām (vispārējās programmas, citas darbības un programmas, decentralizētās aģentūras) 2007. finanšu gada PBP:
The Commission presents the following split between the different actions (general programmes, other actions and programmes, decentralised agencies) in PDB 2007:
Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība
Solidarity and management of migration flows
Drošība un brīvību aizsardzība
Security and safeguarding liberties
Avots: Eiropas Komisija
Source: European Commission
Tomēr nav skaidrs, vai šos divus skaitļus var vispār salīdzināt, jo 2007. finanšu gada budžetā tiks aizsāktas trīs jaunas pamatprogrammas: "Pamattiesības un tiesiskums", "Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība” un “Drošība un brīvību aizsardzība”
But is not clear if these two figures can be compared at all as Budget 2007 will see the launch of three new framework programmes: "Fundamental Rights and Justice", "Solidarity and Management of Migration flows" and "Security and Safeguarding Liberties"
I. SEGELSTRÖM 0 ( KOM(2005)0122 ), B KUDRYCKA ( KOM(2005)0123 ), R. M. LA RUSSA ( KOM(2005)0124 ) ziņojumi; Budžeta komitejas ziņojumu sagatavoja Neena Gill, Kathelijne Buitenweg, Louis Grech, Simon Busuttil, Gerard Deprez, Yannick Vaugrenard, Ville Itälä .
Reports SEGELSTRÖM ( COM(2005)0122 ), KUDRYCKA ( COM(2005)0123 ), LA RUSSA ( COM(2005)0124 ); The opinion of the Budget committee were drafted by Neena Gill, Kathelijne Buitenweg, Louis Grech, Simon Busuttil, Gerard Deprez, Yannick Vaugrenard, Ville Itälä .
Migrantu integrācija un robežu pārvaldība
The integration of migrants and border management
Migrācijas plūsmu pārvaldība ir globāla politiska problēma.
Management of migratory flows is a global political issue.
Tādas publikācijas kā “Pasaules migrācijas ziņojums”
Publications such as the World Migration Report
Pieejams pēc adreses: http://www.iom.int/en/news/prwmr2005%5Fpresskit%5Fen.shtml , ko Starptautiskā migrācijas organizācija publicē ik pa diviem gadiem, parāda un kontrolē galvenās migrācijas tendences.
Available via http://www.iom.int/en/news/prwmr2005%5Fpresskit%5Fen.shtml produced every two years by the International Organisation for Migration highlight monitor the major developments in migration trends.
Jaunākais 2005. gada ziņojums rāda, ka 175 miljoni starptautisko migrantu sastāda 2,9 % no pasaules iedzīvotājiem.
The most recent 2005 report highlights that the estimated 175 million international migrants represent around 2.9 percent of the global population.
Pašreiz notiekošajās Eiropas debatēs migrantu jautājums īpaši svarīgs. ir Spānijā, kur galvenā uzmanība ir pievērsta cilvēku migrācijai no Āfrikas kontinenta.
In the current European debate, the situation regarding migrants is a particularly important topic in Spain, where attention has focused on movements of people from the continent of Africa.
GPS rezolūcija (22. punkts): „uzsver, ka migrantu integrācijas un robežu pārvaldības mērķi nākamajos gados būs svarīgi, un 2007. gadā paredz sagādāt pietiekamus līdzekļus, lai nodrošinātu to, ka Šengenas telpas paplašināšanos pavada Kopienas solidaritātes princips Eiropas Savienības ārējo robežu pārvaldībā”.
The APS resolution (paragraph 22): "stresses that the objective of the integration of migrants and border management is of importance in the years to come; intends to provide sufficient means in 2007 to ensure that the extension of the Schengen area is flanked by the principle of Community solidarity in the management of the Union's external borders".
Attiecībā uz galvenajiem izdevumiem kategorijā “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība” 2007. finanšu gada PBP budžeta pozīcijai 18 03 03
Concerning the main element of spending, "Solidarity and Management of Migration flows", EUR 60 million have been foreseen in PDB2007 for Budget line 18 03 03
Komisija nepareizi apgalvo (SEC(2006)231, I dokumenta 3.4. punktā, lpp.26): "Migrācijas jomā no 2007. gada galvenais finanšu instruments būs Eiropas Bēgļu fonds (61, miljoni eiro) " , ir paredzēti 60 miljoni eiro, kaut arī jaunā īpašā programma „Eiropas Bēgļu fonds” stāsies spēkā tikai ar 2008. finanšu gada budžetu.
The Commission wrongly states (SEC(2006)231, document I, point 3.4, p.26): "In the field of migration, from 2007, the main financing instruments will be the European Refugee Fund (EUR 61,3 million) " , although the new specific programme "European Refugee Fund" will take effect only as of Budget 2008.
Ņemot vērā svarīgo lomu, kas piešķirta migrantu integrācijai un efektīvai robežu pārvaldībai GPS rezolūcijā, un politisko uzmanību, ko migrācijas jautājumi bieži piesaista, mums vajadzētu sīkāk izpētīt, vai budžeta situācija attiecībā uz solidaritāti, migrācijas plūsmu pārvaldību un Eiropas Bēgļu fondu ir apmierinoša.
Given the importance attached to the integration of migrants and the effective management of borders in the APS resolution and in light of the political attention that migration issues frequently attract, one might examine in more detail the degree to which the budgetary situation regarding solidarity and management of migration flows and the European Refugee Fund is satisfactory.
Citas izdevumu jomas 3. a izdevumu kategorijā un ar tām saistīti jautājumi
Other areas of spending in Heading 3a and related issues
Ir mulsinoši atzīmēt, ka vispārējā programmā "Pamattiesības un tiesiskums” Komisija piedāvā īpašu programmu „Pamattiesības un pilsonība ”
It is confusing to note that under the general programme "Fundamental rights and justice" a specific programme "Fundamental rights and citizenship "