natgillin/translations-raw huggingface dataset:
G. tā kā Nicas Līgumā nav paredzēts pienācīgs pamats turpmākām paplašināšanas kārtām un tā kā tāpēc pašreizējā Konstitucionālā līguma projekta būtiskākajai daļai jāstājas spēkā līdz 2008. gada beigām, lai izveidotu turpmākai paplašināšanai nepieciešamos apstākļus un lai Savienība varētu darboties efektīvāk, pārredzamāk un demokrātiskāk, un tas ir priekšnoteikums turpmākām paplašināšanas kārtām;
G. whereas the Treaty of Nice does not provide an adequate basis for further enlargements, and whereas the essential substance of the current draft Constitutional Treaty should therefore enter into force by the end of 2008, in order to create the necessary conditions for future enlargements and enable the Union to work more effectively, more transparently and more democratically, this being a prerequisite for further enlargements,
H. tā kā par to, lai nodrošinātu Eiropas Savienības spēju tālāk sekmīgi paplašināties, atbildīga ir Eiropas Savienība un nevis kandidātvalstis;
H. whereas responsibility for ensuring the European Union's capacity for further successful enlargement lies with the Union and not with the candidate countries,
I. tā kā kopīgais novērošanas process tika sekmīgi pabeigts 2006. gada oktobrī un pēc tam sākās divpusējās sarunas ar Horvātiju par konkrētiem acquis aspektiem;
I. whereas the joint screening process was successfully completed in October 2006 and bilateral negotiations with Croatia could subsequently start on specific aspects of the acquis,
J. tā kā līdz šim ir atvērtas piecas dažādas acquis sadaļas un divas (par zinātni un pētniecību un par izglītību un kultūru) ir provizoriski slēgtas;
J. whereas so far five different chapters of the acquis have been opened and two, concerning science and research and education and culture, have been provisionally closed,
K. tā kā Komisija jau ir izmantojusi salīdzinošos kritērijus, lai novērtētu Horvātijas varasiestāžu progresu tādās būtiskās un jutīgās jomās kā konkurences politika, publiskais iepirkums, kapitāla brīva aprite, tiesiskums, brīvība un drošība, sociālā politika un nodarbinātība;
K. whereas the Commission has already made use of benchmarks in order to monitor progress by the Croatian authorities in crucial and sensitive areas such as competition policy, public procurement, the free movement of capital, justice, freedom and security, social policy and employment,
L. tā kā Horvātijas centieni izpildīt pievienošanās kritērijus ir jāturpina un jāpapildina ar efektīviem īstenošanas pasākumiem un attiecīgiem uzraudzības mehānismiem;
L. whereas Croatia's efforts to meet the accession criteria need to be sustained and matched by effective implementation measures and adequate monitoring mechanisms,
M. tā kā pienācīga valsts pārvaldes, tiesu iestāžu un policijas reforma ir būtiska un ir obligāts priekšnoteikums, lai nodrošinātu atbilstību standartiem un varētu pievienoties ES;
M. whereas a thorough reform of the public administration and the judiciary, together with the police, is central to, and a necessary condition for, achieving the standards required for EU accession,
N. tā kā reģiona nesenās pagātnes pilnīga un objektīva analīze, patiesa izlīgšana starp tautām un labu kaimiņattiecību nodibināšana var ievērojami veicināt patiesu Eiropas integrācijas procesu;
N. whereas a thorough and objective analysis of the region's recent history, true reconciliation between the different peoples and the establishment of good neighbourly relations can substantially contribute to a genuine European integration process,
O. tā kā kara noziegumu izmeklēšana un bēgļu un pārvietoto personu reintegrācija ir samierināšanas procesa būtiski elementi,
O. whereas the prosecution of war crimes and the reintegration of refugees and displaced persons are fundamental elements of the reconciliation process,
3. apsveic Horvātijas varasiestādes par straujo progresu, kas līdz šim sasniegts pievienošanās sarunās, it īpaši par pieņemtajiem svarīgajiem tiesību aktiem tādās būtiskās jomās kā valsts pārvalde, tiesu administrācija un korupcijas novēršanas politika;
Congratulates the Croatian authorities on the rapid progress made so far in accession negotiations, particularly in the adoption of key pieces of legislation in crucial areas such as public administration, the administration of courts and anti-corruption policy;
5. aicina Horvātijas valdību visās jomās, it īpaši vides jomā stiprināt tās kapacitāti īstenot valsts tiesību aktus, kas transponēti no acquis communautaire ;
Asks the Croatian government to strengthen its capacity to implement laws transposed from the acquis communautaire into national legislation in all fields, especially in the area of the environment;
8. uzsver vajadzību ātri un efektīvi īstenot līdz šim pieņemtās reformas, lai turpinātu modernizēt Horvātiju un līdz ar to turpinātu stiprināt un stabilizēt demokrātiju un sociālu tirgus ekonomiku; šajā sakarā:
Emphasises the need to implement rapidly and effectively the reforms adopted so far in order to further modernise Croatia and thereby to further strengthen and stabilise democracy and the social market economy; in this respect;
(a) norāda, ka Civildienesta likuma noteikumi par pārredzamību un objektivitāti ierēdņu iecelšanā un novērtēšanā stāsies spēkā tikai pēc nākamajām vēlēšanām; turklāt norāda, ka šis lēmums var radīt iespaidu par kavēšanos šajā svarīgajā jomā un tādējādi veicināt uzskatu, ka valdības apņēmība reformēt valsts pārvaldi ir nepilnīga, lai gan pašreizējai valdībai ir ārkārtīgi svarīgi izbeigt politisku iejaukšanos civildienestā;
(a) notes that the provisions in the Civil Service Act introducing transparency and objectivity in the appointment and assessment of civil servants will not enter into force until after the next election; further notes that this decision could create an impression of delay in this important area and thereby encourage the view that the government's determination to reform public administration is less than wholehearted, even though the ending of political interference in the civil service is of the highest importance to the present government;
(b) norāda uz Horvātijas tieslietu ministres apņemšanos turpināt paredzēto tiesu skaita racionalizāciju, lai padarītu tās profesionālākas un efektīvākas, un mudina valdību pēc iespējas drīzāk pieņemt ministres plānu; atgādina ministrei, ka šim procesam jānotiek paralēli ar tiesu iestāžu darbinieku iecelšanas un novērtēšanas procedūru un kritēriju noteikšanu, lai nodrošinātu pietiekamas garantijas tiesu iestāžu profesionalitātei un neatkarībai; šajā sakarā atzinīgi vērtē darba grupas izveidi, lai izstrādātu jaunu kritēriju sistēmu tiesnešu vērtēšanai un grozītu likumu par tiesām, ieviešot tiesnešiem pienākumu deklarēt īpašumu un paredzot iespēju nosūtīt tiesnešus komandējumā uz pārslogotām tiesām; pauž pārliecību, ka neizskatīto lietu uzkrāšanos varētu turpināt samazināt, veicinot alternatīvus strīdu risināšanas mehānismus, lai nodrošinātu tiesu sistēmas efektivitāti;
(b) notes the commitment of the Croatian Minister for Justice to pursue the rationalisation, as announced, of the number of courts operating in the country, in order to make them more professional and efficient, and urges the Government to adopt the Minister's plan at an early date; reminds the Minister that this process must go hand in hand with the establishment of adequate procedures and criteria for appointing and assessing judicial staff aimed at providing sufficient guarantees for a professional and independent judiciary; welcomes in this respect the establishment of a working party for the development of new framework criteria for the assessment of judges and the amendment of the Courts Act introducing the obligation for judges to declare their assets and the possibility of transferring judges to overburdened courts; is convinced that the backlog of cases should be further tackled by promoting alternative dispute resolution mechanisms with the aim of achieving an effective judicial system;
(c) izsaka atzinību Horvātijai par pilnīgu sadarbošanos ar Bijušās Dienvidslāvijas Starptautisko krimināltribunālu ( ICTY ); tomēr pauž bažas par to, ka, kā to parādīja nesenie tiesu lēmumi, kara noziegumu efektīvai izmeklēšanai var traucēt vietējā līmenī izrādītais naidīgums, dažu tiesu darbinieku neobjektīvā nostāja pret cilvēkiem, kas nav horvāti, un liecinieku nepietiekama aizsardzība pret iebiedēšanu; mudina Horvātijas valdību turpināt aktīvi veicināt un atbalstīt kara noziegumu izmeklēšanu neatkarīgi no noziedznieku tautības; pauž bažas arī par atsevišķām valdības iniciatīvām, it īpaši par piedāvājumu segt armijas ģenerāļu aizstāvības izdevumus un prasību darboties kā amicus curiae lietās, kuras izskatīs ICTY ;
(c) commends Croatia for fully cooperating with the International Criminal Tribunal for the Former Yugoslavia (ICTY); is concerned, however, that, as shown by recent judicial decisions, the effective prosecution of war crimes might be undermined by hostility at local level, persisting bias amongst some of the judicial staff against non-Croatian nationals and insufficient protection of witnesses against intimidation; urges the Croatian Government to continue actively to encourage and support the prosecution of war crimes, regardless of the nationality of the perpetrators; is also concerned about certain initiatives taken by the Government, notably its offer to support the defence costs for army generals and its request to act as amicus curiae in cases pending before the ICTY;
(d) uzskata, ka visām Horvātijas iestādēm un partijām jāveic pasākumi, lai sabiedrība neuzskatītu ICTY par naidīgu iestādi, un jāpopularizē ICTY loma pret Horvātijas civiliedzīvotājiem veikto noziegumu izmeklēšanā;
(d) takes the view that the all Croatian institutions and parties should counteract the public’s perception of the ICTY as a hostile institution and publicise the role which the ICTY plays in prosecuting crimes committed against Croat civilians;
(e) norāda, ka attiecībā uz minoritāšu aizsardzību ir spēkā atbilstīgs tiesiskais regulējums, kā arī ir demonstrēta apņemšanās integrēt minoritātes politiskajā sistēmā; atgādina, ka ir svarīgi garantēt minoritāšu pienācīgu pārstāvību civildienestā, policijā un tiesu iestādēs, kā arī vienādu attieksmi ar īpašumu saistītos un ekonomiskos jautājumos; aicina visos valsts pārvaldes līmeņos izstrādāt konkrētus rīcības plānus, kas nodrošinātu minoritāšu proporcionālu pārstāvību saskaņā ar Konstitūcijas prasībām, un noteikt pienācīgus uzraudzības pasākumus;
(e) notes that an appropriate legal framework is in place concerning the protection of minorities as well as a demonstrated commitment to integrating minorities in the political system; recalls the importance of guaranteeing adequate representation of those minorities in the civil service, in the police forces and in the judiciary, as well as equal treatment in property-related and economic matters; calls for the development at all levels of state administration of a concrete action plan for achieving proportional representation of minorities, pursuant to the provisions of the Constitutional Law and with adequate provisions for monitoring;
(f) ar gandarījumu norāda uz pozitīvajiem sasniegumiem bēgļu un pārvietoto personu atgriešanās procesā; aicina valdību arī turpmāk veicināt atgriešanos, meklējot taisnīgus, efektīvus un ilgtspējīgus veidus, kā risināt mājokļu un nodarbinātības jautājumus, kas ir galvenās problēmas tiem, kas vēlas atgriezties;
(f) notes with satisfaction the positive developments in the process for the return of refugees and displaced persons; invites the Government to further encourage return by seeking fair, effective and sustainable ways of addressing the issues of housing and employment, these being the main concerns of prospective returnees;
(g) atzinīgi vērtē valdības jauno piecgadu plānu atrisināt jautājumu par mājokļu nodrošināšanu iepriekšējo īres tiesību īpašniekiem ārpus teritorijām, kuras valstij ir īpaši svarīgas; šajā sakarā uzsver vajadzību paātrināti īstenot jauno rīcības plānu, lai risinātu attiecīgo iedzīvotāju neatliekamās problēmas;
(g) welcomes the Government’s new five-year plan to tackle the issue of housing provision for former tenancy right-holders outside the areas of special state concern; in this context, emphasises the need for the accelerated implementation of the new action plan, in order to address the pressing needs of the population concerned;
(h) atkārtoti aicina Horvātijas varasiestādes pagarināt termiņu darba stāža atzīšanai iedzīvotājiem, kuri konflikta laikā strādāja tā sauktajā Republika Srspka Krajina , un ļaut arī šiem nerezidentiem pieteikties uz šādu atzīšanu; atgādina varasiestādēm, ka tā būtu iespēja Horvātijai uzskatāmi parādīt vēlmi pārvarēt konflikta izraisītās nesaskaņas un veicināt valstī samierināšanos;
(h) yet again invites the Croatian authorities to reopen the deadline for the recognition of working years in respect of people who worked in the so-called "Republika Srspka Krajina" during the conflict and to allow these non-residents too to apply for such recognition; reminds the authorities that this would be a tangible sign of Croatia's willingness to overcome the rifts left by the conflict and promote reconciliation in the country;
(i) ar gandarījumu atzīmē Horvātijas arvien pieaugošo ekonomisko izaugsmi, kas pamatojas uz vērienīgu reformu plānu un ievērojamiem privātiem ieguldījumiem, un cer, ka tā rezultātā drīz radīsies vairāk labu darbavietu;
(i) is pleased to note Croatia's steadily increasing economic growth, based on an ambitious reform agenda and on strong private investment, and hopes that this will be soon translated into more and better jobs;
(j) atgādina Horvātijas varasiestādēm, ka atvērta un konkurētspējīga tirgus ekonomika ir pamatprasība dalībai ES; tādēļ aicina tās aktīvāk un ātrāk īstenot izvirzītos mērķus pārdot valsts īpašumā esošās mazākuma un vairākuma daļas uzņēmumos un samazināt valsts subsīdijas, it īpaši kuģubūves un tērauda nozarē; uzskata, ka jādara vairāk, lai atvērtu Horvātijas tirgu ārvalstu ieguldītājiem un pakalpojumu sniedzējiem un nodrošinātu tiem tādus apstākļus, kādi ir vietējiem tirgus dalībniekiem; aicina Horvātiju pilnībā un efektīvi izmantot spēkā esošās procedūras, lai atļautu ES pilsoņiem iegādāties nekustāmos īpašumus, izņemot attiecībā uz izņēmuma teritorijām; atgādina, ka šie mērķi bija izvirzīti jau Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā ar Horvātiju;
(j) reminds the Croatian authorities that an open, competitive market economy is a fundamental requirement for EU membership; urges them therefore to implement more seriously and expeditiously the agreed targets for the sale of minority and majority state-owned interests in companies and for the reduction of state subsidies, particularly in the shipbuilding and steel sectors; believes that more should be done to open the Croatian market to foreign investors and service providers and to place them on the same footing as national operators; appeals to Croatia to authorise, by making full and expedient use of its existing procedures, the acquisition of real estate by EU nationals, with the exception of the exempted areas; recalls that the above objectives are already envisaged in the Stabilisation and Association Agreement with Croatia;
(k) aicina Horvātijas valdību stiprināt administratīvo kapacitāti, lai pilnībā izmantotu Pirmspievienošanās atbalsta instrumentu;
(k) calls on the Croatian government to strengthen its administrative capacity in order to benefit intensively from the Instrument for Pre-Accession Assistance;
Horvātijas 2006. gada progresa ziņojums
Croatia's 2006 progress report
Roberta Alma Anastase, Robert Atkins, Christopher Beazley, Panagiotis Beglitis, Bastiaan Belder, Elmar Brok, Marco Cappato, Philip Claeys, Simon Coveney, Véronique De Keyser, Giorgos Dimitrakopoulos, Hélène Flautre, Hanna Foltyn-Kubicka, Michael Gahler, Jas Gawronski, Bronisław Geremek, Maciej Marian Giertych, Ana Maria Gomes, Alfred Gomolka, Richard Howitt, Jana Hybášková, Anna Ibrisagic, Jelko Kacin, Ioannis Kasoulides, Helmut Kuhne, Vytautas Landsbergis, Willy Meyer Pleite, Eugen Mihăescu, Francisco José Millán Mon, Philippe Morillon, Pasqualina Napoletano, Baroness Nicholson of Winterbourne, Justas Vincas Paleckis, Ioan Mircea Paşcu, Alojz Peterle, Tobias Pflüger, João de Deus Pinheiro, Mirosław Mariusz Piotrowski, Bernd Posselt, Michel Rocard, Raül Romeva i Rueda, Libor Rouček, Katrin Saks, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jacek Saryusz-Wolski, György Schöpflin, Hannes Swoboda, István Szent-Iványi, Konrad Szymański, Antonio Tajani, Charles Tannock, Inese Vaidere , Geoffrey Van Orden, Ari Vatanen, Kristian Vigenin, Jan Marinus Wiersma, Josef Zieleniec
Roberta Alma Anastase, Robert Atkins, Christopher Beazley, Panagiotis Beglitis, Bastiaan Belder, Elmar Brok, Marco Cappato, Philip Claeys, Simon Coveney, Véronique De Keyser, Giorgos Dimitrakopoulos, Hélène Flautre, Hanna Foltyn-Kubicka, Michael Gahler, Jas Gawronski, Bronisław Geremek, Maciej Marian Giertych, Ana Maria Gomes, Alfred Gomolka, Richard Howitt, Jana Hybášková, Anna Ibrisagic, Jelko Kacin, Ioannis Kasoulides, Helmut Kuhne, Vytautas Landsbergis, Willy Meyer Pleite, Eugen Mihăescu, Francisco José Millán Mon, Philippe Morillon, Pasqualina Napoletano, Baroness Nicholson of Winterbourne, Justas Vincas Paleckis, Ioan Mircea Paşcu, Alojz Peterle, Tobias Pflüger, João de Deus Pinheiro, Mirosław Mariusz Piotrowski, Bernd Posselt, Michel Rocard, Raül Romeva i Rueda, Libor Rouček, Katrin Saks, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jacek Saryusz-Wolski, György Schöpflin, Hannes Swoboda, István Szent-Iványi, Konrad Szymański, Antonio Tajani, Charles Tannock, Inese Vaidere, Geoffrey Van Orden, Ari Vatanen, Kristian Vigenin, Jan Marinus Wiersma, Josef Zieleniec
Giulietto Chiesa, Alexandra Dobolyi, Árpád Duka-Zólyomi, Kinga Gál, David Hammerstein Mintz, Milan Horáček, Anneli Jäätteenmäki, Gisela Kallenbach, Tunne Kelam, Evgeni Kirilov, Jaromír Kohlíček, Miloš Koterec, Borut Pahor, Antonyia Parvanova , Rihards Pīks, Aloyzas Sakalas, Luis Yañez-Barnuevo García
Giulietto Chiesa, Alexandra Dobolyi, Árpád Duka-Zólyomi, Kinga Gál, David Hammerstein Mintz, Milan Horáček, Anneli Jäätteenmäki, Gisela Kallenbach, Tunne Kelam, Evgeni Kirilov, Jaromír Kohlíček, Miloš Koterec, Borut Pahor, Antonyia Parvanova, Rihards Pīks, Aloyzas Sakalas, Luis Yañez-Barnuevo García
– ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam ( COM(2006)0619 )
– having regard to the proposal for a Council decision ( COM(2006)0619 )
– ņemot vērā EK līguma 80. panta 2. punktu un 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,
– having regard to Articles 80(2) and 300 (2), first subparagraph, first sentence, of the EC Treaty,
– ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C6‑0004/2007 ),
– having regard to Article 300(3), first subparagraph, of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0004/2007 ),
– ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu ( A6‑0093/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Transport and Tourism ( A6‑0093/2007 ),
Saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas spriedumiem Kopienai ir ekskluzīva kompetence attiecībā uz dažādiem ārējās gaisa satiksmes aspektiem, kurus parasti reglamentē ar divpusējiem gaisa pārvadājumu nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm.
As ruled by the Court of Justice of the European Communities, the Community has exclusive competence with respect to various aspects of external aviation which were traditionally governed by bilateral air services agreements between Member States and third countries.
Ņemot to vērā, Padome 2003. gada jūnijā pilnvaroja Komisiju uzsākt sarunas ar trešām valstīm, lai ar Kopienas nolīgumiem aizstātu šobrīd spēkā esošo divpusējo nolīgumu atsevišķus noteikumus.
Consequently, the Council authorised the Commission in June 2003 to open negotiations with third countries in order to replace certain provisions in existing bilateral agreements with Community agreements.
Tāpēc Komisija ir risinājusi sarunas ar Malaizijas valdību par tāda nolīguma noslēgšanu, ar ko tiktu aizstāti atsevišķi noteikumi šobrīd spēkā esošajos divpusējos gaisa pārvadājumu nolīgumos, kuri ir noslēgti starp dalībvalstīm un Malaiziju.
Thus, the Commission has negotiated an Agreement with the Government of Malaysia that replaces certain provisions in the existing bilateral air services agreements between Member States and Malaysia.
Ir paredzētas šādas izmaiņas:
These changes concern:
2. pants (pārvadātāja izraudzīšanas klauzula) – lai nepieļautu atsevišķu Kopienas gaisa pārvadātāju diskrimināciju, līdzšinējās pārvadātāja izraudzīšanas klauzulas, kas attiecas uz gaisa pārvadātājiem dalībvalstī, kura ir divpusējā nolīguma puse, šajā nolīgumā tiek aizstātas ar Kopienas pārvadātāja izraudzīšanas klauzulu, kas attiecas uz visiem Kopienas, EEZ un Šveices pārvadātājiem.
Article 2 (designation clause): To avoid discrimination between Community air carriers, the traditional designation clauses, referring to air carriers of the Member State party to the bilateral agreement, are replaced by a Community designation clause, referring to all Community carriers, EEA carriers and carriers of Switzerland.
4. pants (aviācijas degvielas aplikšana ar nodokli) – tā kā līdzšinējos divpusējos nolīgumos aviācijas degviela parasti ir atbrīvota no aplikšanas ar nodokli, Padomes Direktīva 2003/96/EK, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai, atļauj tās aplikšanu ar nodokli darbībai Kopienas teritorijā.
Article 4 (taxation of aviation fuel): Whereas traditional bilateral agreements tend to exempt aircraft fuel in general from taxation, Council Directive 2003/96/EC restructuring the Community framework for the taxation of energy products and electricity permits such taxation for operations within the territory of the Community.
5. pants (pārvadāšanas tarifi) – ar to atrisina pretrunas starp divpusējiem nolīgumiem un Padomes Regulu Nr. 2409/92 par gaisa pārvadājumu maksām un tarifiem, ar kuru trešo valstu pārvadātājiem aizliedz ieņemt vadošo pozīciju, nosakot maksu par gaisa pārvadājumiem Kopienas teritorijā.
Article 5 (pricing): Resolves conflicts between the bilateral agreements and Council Regulation (EEC) 2409/92 on fares and rates for air services, which prohibits third country carriers from being price leaders on air services for carriage wholly within the Community.
Šā nolīguma 1. un 2. pielikumā sniegts 1. līdz 6. pantā minēto divpusējo nolīgumu un to pantu saraksts; tie ir nolīgumi starp Malaiziju un Apvienoto Karalisti, Austriju, Beļģiju, Čehijas Republiku, Dāniju, Franciju, Itāliju, Īriju, Luksemburgu, Maltu, Nīderlandi, Poliju, Portugāli, Slovēniju, Somiju, Spāniju, Ungāriju, Vāciju un Zviedriju.
Annex 1 and 2 list the bilateral agreements and their articles which are referred to in Articles 1 to 6 of the proposed Agreement; these are the agreements between Malaysia and Austria, Belgium, the Czech Republic, Denmark, Finland, France, Germany, Hungary, Ireland, Italy, Luxembourg, Malta, the Netherlands, Poland, Portugal, Slovenia, Spain, Sweden and the United Kingdom.
Nolīguma 3. pielikumā ir sniegts 2. pantā minēto citu valstu saraksts; tās ir Islande, Lihtenšteina, Norvēģija (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu) un Šveice (saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par gaisa transportu).
Annex 3 lists the other states referred to in Article 2: Iceland, Liechtenstein, Norway - which fall under the Agreement on the European Economic Area - and Switzerland falling under the Agreement between the European Community and the Swiss Confederation on Air Transport.
Nolīgums, par kura noslēgšanu Komisija ir risinājusi sarunas, ir jāparaksta, un jāveic tā pagaidu piemērošana.
The Agreement negotiated by the Commission should be signed and provisionally applied.
Iecerētais Padomes lēmums pilnvaro Padomes priekšsēdētāju izraudzīt personu vai personas, kuru kompetencē ir paziņot Malaizijai, ka iekšējās procedūras, kuras nepieciešamas, lai nolīgums stātos spēkā, ir pabeigtas.
The proposed Council Decision empowers the President of the Council to designate the person or persons competent to notify Malaysia that the internal procedures necessary for the entry into force of the Agreement have been completed.