natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tomēr ir svarīgi atzīt, ka ECB Padome darbojas koleģiāli, tāpat kā Eiropas Komisija vai Eiropas Kopienu Tiesa.
However, it is important to recognize that the ECB Governing Council is a collegial body, like the European Commission or the European Court of Justice.
Tas nozīmē, ka ECB Padomes locekļi ir kopīgi atbildīgi par Padomes pieņemtajiem lēmumiem un līdz ar to tiem ir kopīgi jāatskaitās.
This means that the members of the ECB Council are jointly responsible for the decisions taken by the Council and thus have to be jointly accountable.
Atbildību īsteno attiecībā uz konkrētiem ECB pieņemtiem lēmumiem un nevis procesu, kura rezultātā šie lēmumi ir pieņemti, t.i., balsošanu, kā tas būtu protokola publicēšanas gadījumā.
The accountability has to be exercised with respect to the specific decisions taken by the ECB, not the process that has led to these decisions, i.e. the voting, as would be implied by the publication of the minutes.
Tas tā ir arī attiecībā uz Eiropas Komisiju un Tiesu, kas publicē savus lēmumus un šo lēmumu motivāciju, bet ne sēžu protokolus vai katra lēmuma pieņemšanā nodotās balsis.
This is currently the case also for the European Commission and the Court of Justice, who publish their decisions, and the motivation of their decisions, but not the minutes of the meetings nor the votes that have been taken to reach the decision.
ECB Padomes sastāva dēļ varētu būt sarežģīti īstenot katra Padomes locekļa atsevišķu atbildību.
The composition of the ECB Governing Council would make individual accountability difficult to implement.
ECB priekšsēdētāju un Valdes locekļus izvirza Eiropas līmeņa procesā, kur iesaistīta Padome, ECB, Eiropas Parlaments un Eiropadome, savukārt valstu centrālo banku vadītājus nominē saskaņā ar valstu līmeņa procedūru.
While the President and the members of the Board are nominated through a “European” process, involving the Council, the ECB, The European Parliament and the European Council, the National Central Bank Governors are nominated through “national” procedures.
No otras puses, centrālo banku vadītāji nevar būt atbildīgi savas valsts institūcijām, piemēram, parlamentiem, jo viņu uzdevums ir Eiropas mēroga uzdevums, t.i., cenu stabilitāte eiro zonā, nevis savā valstī.
On the other hand, their accountability cannot be exercised to national institutions, such as National Parliaments, because their remit is a European one, price stability in the euro area, not in their own country.
Centrālo banku vadītāji nevar būt atbildīgi arī Eiropas institūcijām, kas nav bijušas iesaistītas viņu izvirzīšanā.
Their accountability cannot be exercised either with European institutions that have not been involved in their nomination.
Tādēļ, ja vien valstu centrālo banku vadītāju izvirzīšanas procedūru nemainīs un nepadarīs par lielākā mērā Eiropas līmeņa procedūru, ECB atbildība var būt tikai koleģiāla, nevis individuāla.
This is why, unless the nomination procedure of NCB Governors is changed, and made more “European”, the accountability of the ECB can only be collegial rather than individual.
Kādus secinājumus Jūs izdarāt, salīdzinot Federālās rezerves bankas un ECB pārredzamības politiku?
What conclusions do you draw from the comparison between the transparency policies followed by the Federal Reserve Bank and by the ECB?
Ko Jūs domājat par Federālās rezerves bankas vai Anglijas Bankas sanāksmju protokolu publicēšanu?
What do you think about the publication by the Fed or the Bank of England of the minutes of their meetings?
Jūsuprāt, vai ECB varētu ieviest šādu politiku?
Do you think this policy could be applied by the ECB?
Pārredzamība ir ļoti svarīga, jo centrālo banku lēmumi, jo īpaši lēmumi par monetāro politiku, var radīt tirgus dalībnieku un jo īpaši aizdevumu izsniedzēju un ņēmēju ienākumu pārdali.
Transparency is essential because central bank decisions, especially those concerning monetary policy, may lead to income redistribution between market participants, in particular between lenders and borrowers.
Pārredzamība nodrošina, ka visiem tirgus dalībniekiem ir pieejama vienāda informācija, un tādēļ tirgus cenas (jo īpaši procentu likmju) veidojas, pamatojoties uz vienādu pieeju informācijai.
Transparency ensures that all market participants have access to the same information and therefore the formation of market prices (in particular interest rates) is made on the basis of equal access.
Tas arī nodrošina, ka tirgus dalībnieki ir labi sagatavoti politikas lēmumiem, kas savukārt veicina monetārās politikas impulsu pārraidi finanšu tirgos.
This also ensures that market participants are well prepared for policy decisions, which enhances the transmission of monetary policy impulses through financial markets.
Kā liecina pētījumi, ECB darbība ir tikpat pārredzama kā citu galveno centrālo banku darbība, ja ne vēl pārredzamāka.
As the literature has shown, the ECB is as transparent, if not more transparent, than other major central banks.
Monetārās politikas mērķis ir skaidri noteikts (tas tā nav, piemēram, attiecībā uz Federālo rezerves banku), un to nevar patvarīgi mainīt (kā to var darīt valdība attiecībā uz Anglijas Banku).
The objective of monetary policy is clearly specified (this is not the case of the Fed, for instance), and cannot be changed arbitrarily (as can be done by the Government, in the case of the Bank of England).
Monetārās politikas instrumenti un procedūras ir labi zināmas un balstās uz vienkāršām un pārredzamām darbībām, atstājot vienas dienas un garāka termiņa likmju veidošanu tirgus mehānismiem.
The instruments and procedures of monetary policy are well known and rely on simple transparent operations, leaving the formation of overnight and longer term rates to market mechanisms.
Politikas lēmumu stratēģija un pamatojuma analīze ir labi zināma un tiek regulāri skaidrota ECB priekšsēdētaja preses konferencē dažas minūtes pēc lēmumu pieņemšanas.
The strategy and the background analysis for the policy decisions are well known and regularly explained, few minutes after decisions are taken, in the live press conference of the ECB President.
ECB ikmēneša biļetenu publicē tikai dažas dienas vēlāk, sniedzot plašāku pamatojuma analīzi.
The ECB monthly bulletin is published only few days later, with more background analysis.
Darbinieku prognozes un ekonomikas analīzi, pamatojoties uz kuru pieņem lēmumus, publicē regulāri.
The staff forecasts and economic analysis on the basis of which decisions are taken are regularly published.
Protams, tas nenozīmē, ka nevar veikt vēl turpmākus uzlabojumus.
This is not to say that no further improvements can be made.
Dažos pēdējos gados pārredzamības palielināšanai ir īstenotas vairākas iniciatīvas.
Indeed, several initiatives have been taken in the last few years to increase transparency.
Es šo jautājumu uzskatu par ļoti svarīgu un sekmēšu to, lai ECB saglabā vadību šajā jomā.
I personally attach a lot of importance to this issue and will give my contribution to ensure that the ECB maintains a leadership in this field.
Protokola publicēšana pati par sevi nesniedz papildu informāciju par lēmuma būtību, bet gan vairāk par procedūru, saskaņā ar kuru minētais lēmums ir pieņemts.
Concerning the publication of the minutes, it does not per se provide additional information on the substance of the decision itself, but rather on the procedure that has led to the decision.
Kā jau minēju, atšķirību starp Federālās rezerves banku un Anglijas Banku rada ECB Padomes sastāva un Padomes locekļu izvirzīšanas procedūras atšķirības, jo ECB Padomes locekļiem ir koleģiāla, nevis individuāla atbildība.
As I mentioned above, the difference with the Fed and the Bank of England arises from the difference in composition and nomination procedure of the members of the ECB Council, which makes the latter collectively, rather than individually, accountable.
Tas, ka ECB nepublicē Padomes sēžu protokolu, nemazina tās informācijas apjomu, kas tirgus dalībniekiem ir vajadzīga, lai efektīvi lemtu par savu darbību.
The fact that the ECB does not publish its minutes does not reduce the amount of relevant information that market participants need in order to set their own behaviour efficiently.
Padomes ieteikums par Lorenzo Bini Smaghi iecelšanu Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa amatā
The Council's recommendation on the appointment of Lorenzo Bini Smaghi as Executive Board Member of the European Central Bank
EK Līguma 112. panta 2. punkta b) apakšpunkts
Article 112(2)(b) EC
Atbildīgā komiteja Iesniegšanas datums
Committee responsible Date of referral
ECON 10.3.2005.
ECON 10.3.2005
par Dohas sarunu kārtas izvērtējumu pēc PTO 2004. gada 1. augusta nolīguma
on the assessment of the Doha Round following the WTO agreement on 1 August 2004
ATTĪSTĪBAS KOMITEJAS ATZINUMS.................................................................................18
OPINION of the Committee on Development ......................................................19
LAUKSAIMNIECĪBAS UN LAUKU ATTĪSTĪBAS KOMITEJAS ATZINUMS ....................22
OPINION of the Committee on Agriculture and Rural Development ...23
– ņemot vērā PTO Ģenerālpadomes 2004. gada 31. jūlija nolīgumu,
– having regard to the WTO General Council Agreement of 31 July 2004,
– ņemot vērā Komisijas 2003. gada 26. novembra paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam un Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Dohas Attīstības programmas sarunu atjaunošana — ES perspektīva”,
– having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament and the Economic and Social Committee of 26 November 2003 ‘Reviving the Doha Development Agenda Negotiations - the EU Perspective’,
– ņemot vērā Komisijas 2003. gada 25. septembra darba dokumentu “Dohas Attīstības programma pēc Kankūnas,”
– having regard to the Commission working document ‘The Doha Development Agenda after Cancún’ of 25 September 2003,
– ņemot vērā tā 2003. gada 25. septembra rezolūciju par Piekto PTO Ministru konferenci Kankūnā
– having regard to its resolution of 25 September 2003 on the Fifth WTO Ministerial Conference in Cancún
3 OV C 177 E, 25.7.2002, 290. lpp.
OJ C 177 E, 25.7.2002, p.
5 OV C 296, 18.10.2000, 121. lpp.
OJ C 189, 7.7.2000, p.
7 pieņemtie teksti, P6_TA-PROV(2005)0066 .
– having regard to its resolution of 15 December 1999 on the Third WTO Ministerial Conference in Seattle
8 OV C 112E, 9.5.2002, 326. lpp ,
OJ C 296, 18.10.2000, p.
– ņemot vērā 2001. gada 14. novembrī pieņemto Dohas Ceturtās Ministru konferences deklarāciju un ņemot vērā tā 2001. gada 13. decembra rezolūciju par PTO sanāksmi Katarā 3 ,
– having regard to its resolution of 13 March 2001 containing the European Parliament’s recommendations to the Commission on the agricultural negotiations within the WTO Built-In Agendas
– ņemot vērā Saterlendas ziņojumu par PTO nākotni,
– having regard to the Sutherland Report on the future of the WTO,
– ņemot vērā tā 2005. gada 9. marta nostāju par priekšlikumu Padomes regulai par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu 7 ,
– having regard to its position of 9 March 2005 on the proposal for a Council regulation applying a scheme of generalised tariff preferences
– ņemot vērā 2004. gada 25.-26. novembra Trešās PTO Parlamentārās konferences Noslēguma deklarāciju,
– having regard to the Final Declaration by the Third Parliamentary Conference on the WTO of 25-26 November 2004,
– ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus ( A6-0095/2005 ),
– having regard to the report of the Committee on International Trade and the opinions of the Committee on Regional Development and on Agriculture and Rural Development ( A6‑0095/2005 ),
A. tā kā ar PTO Ģenerālpadomē 2004. gada 1. augustā panākto nolīgumu, 148 tās locekļi ir izveidojuši turpmāku sarunu sistēmu piecās Dohas Attīstības programmas ( DDA ) galvenajās jomās un ir atguvuši Kankūnas sarunās zaudēto pārliecību pamatojoties uz atjaunotu sadarbības garu, lai nodrošinātu Dohas sarunu kārtas veiksmīgu noslēgumu un daudzpusējās tirdzniecības sistēmas panākumus,
A. whereas with the agreement reached on 1 August 2004 within the WTO General Council (the Agreement), its 148 members have established a framework for further negotiations in five key areas of the Doha Development Agenda (DDA) and have re-established the confidence lost in the Cancún negotiations, on the basis of a new spirit of cooperation with a view to ensuring the successful conclusion of the Doha Round and the success of the multilateral trade system,
B. tā kā jāsasniedz vienādi tālejoša virzība visos jautājumos, uz kuriem attiecas šis nolīgums un DDA darba programma kopumā, sarunu priekšgalā izvirzot attīstību, un tā kā ES jāaizstāv daudzveidīgi jautājumi darba kārtībā, cenšoties panākt atbilstīgu tirdzniecības liberalizāciju, visa veida dempinga un tirdzniecību kropļojošu pasākumu izskaušanu, īpašs un diferencētā režīma un pārtikas nekaitīguma aizsardzības pasākumu pastiprināšana, lai piešķirtu augstāku prioritāti sociālajam taisnīgumam un attīstībai, kā arī lai panāktu lielāku jaunattīstības valstu integrāciju pasaules tirdzniecības sistēmā, Eiropas Savienības Konstitucionālajā līgumā (III-292. panta 2. punkta e) apakšpunkts) noteiktu mērķi,
B. whereas equally far-reaching progress needs to be made on all subjects covered by the Agreement and the DDA Work Programme in general, putting development at the forefront of the negotiations, and whereas the EU needs to stand up for a wide-ranging agenda, aiming at appropriate trade liberalisation, the eradication of all dumping and trade distorting measures, the strengthening of a special and differential treatment and food security safeguard mechanisms in order to prioritise social justice and development and to achieve a greater integration of the developing countries into the world trade system, an objective enshrined in the Treaty establishing a Constitution for Europe (Article III-292.2.e),
C. tā kā Dohas sarunu kārtas veiksmīga slēgšana stiprinās visas pasaules ekonomisko izaugsmi un nabadzības samazināšanos, un tā kā sarunās vairāk ir jāpievēršas problēmām, kuras ir saistītas ar nepareizu uzturu, badu un veselības jautājumiem, saskaņā ar to, kas ir paredzēts ANO Tūkstošgades deklarācijā,
C. whereas a successful conclusion of the Doha Round must contribute to fostering worldwide economic growthand poverty reduction and whereas problems linked to malnutrition, hunger and health need to have greater prominence within the negotiations, in keeping with what is provided for in the UN Millennium Declaration,
D. tā kā turpmāka daudzpusējās tirdzniecības sistēmas regulācija, attīstības valstu optimāla integrācija pasaules tirdzniecības sistēmā un veiksmīgāka PTO darbība vienmēr ir bijuši galvenie ES tirdzniecības politikas mērķi,
D. whereas further regulation within the multilateral trade system, optimum integration of the developing countries into the world trade system and a better-working WTO have always been the main objectives of EU trade policy,
E. tā kā Dohas Noslēguma deklarācijā noteiktais Dohas sarunu kārtas beigu termiņš — 2005. gada 1. janvāris — ir atlikts, nenosakot datumu, un Sestā ministru konference ir ieplānota 2005. gada decembrī Honkongā,
E. whereas the deadline for concluding the Round, set as 1 January 2005 in the Doha Final Declaration, has been postponed sine die , and a Sixth Ministerial Conference has been scheduled for December 2005 in Hong Kong,
F. tā kā ES politiskie pasākumi un komisāru P.Lamy un F.Fischler nozīmīgie priekšlikumi bija īpaši svarīgi izstrādājot nolīgumu; tā kā tāds progress, kāds ir sasniegts lauksaimniecībā, nav sasniegts nevienā citā jomā,
F. whereas the political effort and the substantial proposals made by the EU, in the shape of Commissioners Lamy and Fischler, was of particular importance in bringing about the Agreement; whereas the progress achieved in the agricultural sphere has not been matched in any other areas,
G. tā kā tehniskās palīdzības un resursu palielināšanas programmām ir svarīga loma, lai nodrošinātu, ka jaunattīstības valstis sagatavos savu ekonomiku integrācijai pasaules ekonomikā, uzlabos savas spējas sarunām, ražošanai un eksportam, kā arī palielinās savu iekšējo un reģionālo tirdzniecības tirgu un savas iespējas gūt labumu no turpmākas tirdzniecības liberalizācijas,
G. whereas technical assistance and capacity building programmes play an important role in guaranteeing that the developing countries will prepare their respective economies for integration into the world economy, improve their capacities for negotiating, producing and exporting, and increase their internal and regional trade markets and their opportunities to benefit from further trade liberalisation,
H. tā kā Dohas Attīstības programma ( DDA ) varētu izraisīt preferenču samazināšanos, kuras ES piešķīra ĀKK valstīm atbilstīgi Kotonū nolīgumam, jaunattīstības valstīm atbilstīgi vispārējai preferenču sistēmai (VPS), kā arī citām tirdzniecisko preferenču sistēmām;
H. whereas the Doha Development Agenda (DDA) could cause erosion of preferences granted by the EU to the ACP countries under the Cotonou Agreement, to developing countries under the Generalised System of Preferences (GSP) and other commercial preference systems,
I. tā kā ne-lauksaimniecības tirgus pieejamības ( NAMA ) sarunās līdz šim brīdim nav panākta virzība;
I. whereas there has been a lack of progress to date in the Non-Agricultural Market Access (NAMA) negotiations,
J. tā kā aug ekonomiskā nozīme pakalpojumiem, kas ir Dohas sarunu vadošā joma, gan pašiem par sevi, gan saistībā ar Dohas Attīstības programmas kopējiem rezultātiem, ņemot vērā, ka arī tālāka tirgu atvēršana dod lielas iespējas jaunattīstības valstīm, ir tomēr svarīgi nepakļaut liberalizācijai pakalpojumus, kas domāti pamatvajadzību nodrošināšanai, un tā kā virzība šajā jomā nav iepriecinoša;
J. whereas the economic importance of services, which are a key area in the Doha negotiations - in themselves and for the overall balance of the DDA- is growing, further opening of the markets also having major potential for developing countries,but it is also important to exclude from liberalisation those services that are essential for the satisfaction of basic necessities,and whereas progress in this area has been disappointing,
K. tā kā ES vienmēr ir aicinājusi DDA iekļaut Singapūras jautājumu apspriešanu gan attīstīto, gan jaunattīstības valstu interesēs, un tā kā tirdzniecības atvieglošana ar piemērotu tehnisko atbalstu un resursu palielināšanu labvēlīgi ietekmē jaunattīstības valstu eksporta jaudu,
K. whereas the EU has always called for the negotiation of the Singapore Issues within the DDA in the interests of developed and developing countries alike, and whereas the facilitation of trade, by means of adequate technical assistance and capacity-building, favours the export capacity of the developing countries,
L. tā kā tuvojas PTO Ģenerāldirektora pilnvaru beigas un ir nepieciešams iecelt jaunu ģenerāldirektoru; tā kā joprojām ir jāņem vērā Saterlendas ziņojumu par PTO nākotni, kā arī ASV Kongresa debates par tās dalības atjaunošanu PTO un tās Tirdzniecības pārstāvja pilnvarām;
L. whereas the end of the mandate of the WTO Director-General is imminent and a new appointment is accordingly required; whereas furthermore note should be taken of the Sutherland Report on the future of the WTO and the debate in the US Congress on renewing its membership of the WTO and the mandate of its Trade Representative,
M. tā kā pamatojoties uz Eiropas Konstitucionālais līguma pantiem par kopējo tirdzniecības politiku, Eiropas Parlaments kļūs par otro likumdevēju iestādi starptautiskās tirdzniecības lietās;
M. whereas on the basis of the articles concerning the Common Trade Policy of the Treaty establishing a Constitution for Europe, the European Parliament will become co-legislator on international trade issues,
N. tā kā parlamentārajai dimensijai ir liela nozīme PTO, kā līdzeklim, ar kura palīdzību rada saikni ar pilsoņiem, lai pastiprinātu PTO demokrātisko atbildību un pārredzamību;
N. whereas the parliamentary dimension is important within the WTO, as a means of creating a link with citizens, in order to enhance the democratic accountability and transparency of the WTO,
O. tā kā globalizācijas process un PTO loma tajā bieži tiek pasniegta sagrozītā veidā, un ņemot vērā plašu apspriežu nozīmi ar pilsonisko sabiedrību un sociālajiem partneriem,
O. whereas the process of globalisation and the role played by the WTO are often misrepresented, and given the importance of wide-ranging consultations of civil society and social partners.
2. aicina Komisiju turpināt pieprasīt strauju virzību visās jomās, uz kurām attiecas nolīgums, lai tā varētu doties uz Honkongu ar sabalansētu un tālejošu priekšlikumu, kas izvirzīs attīstību diskusiju priekšplānā;
Calls on the Commission to continue to call for rapid progress in all the areas covered by the Agreement, so as to enable it to go to Hong Kong with a balanced, far-reaching proposal which will place development at the forefront of the debate;
5. lūdz, lai turpmāko sarunu rezultātā atrastu risinājumu visās DDA jomās, kas patiesi atbalsta jaunattīstības valstu integrāciju, pilnīgi ņemot vērā to intereses un it īpaši to vismazāk attīstīto valstu specifiskās problēmas, kuru eksports jāatbrīvo no nodevām un kvotām; tāpat pieprasa, lai Dohas sarunu kārtas sarunu iznākums sekmē Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu, veicinot vispasaules ekonomisko izaugsmi;
Asks that the future negotiations deliver outcomes in all areas of the DDA that genuinely support the integration of developing countries, taking fully into account their concerns and addressing, in particular, the specific problems of the Least Developed Countries, to whose exports duty and quota free access must be granted; equally asks that the outcome of the Doha Round negotiations contributes to the achievement of the Millennium Development Goals by fostering worldwide economic growth;
7. vēlreiz atzinīgi vērtē to attīstības valstu (G-20, G-33, G-90, utt.) sasniegto organizācijas un pašapziņas līmeni, kas veicina nolīgumu slēgšanu un padara reālistisku iespēju taisnīgi reorganizēt daudzpusējo tirdzniecības sistēmu;
Once again welcomes the increased level of organisation and self-confidence achieved by the developing countries (G20, G33, G90, etc), which facilitates the task of reaching agreements and makes the prospect that the multilateral trading system can be reconfigured more fairly a realistic one;
9. lūdz Komisiju izvērtēt iespēju iekļaut sarunās par lauksaimniecību “attīstības paketi” vismazāk attīstītajām valstīm, lai tās varētu risināt pārtikas nekaitīguma un lauku rajonu nodarbinātības problēmas, kurām ir milzīga nozīme nabadzības izskaušanā;
Asks the Commission to consider possibly introducing a ‘development box’ for the Least Developed Countries into the agriculture negotiations, so that they can tackle food safety and rural employment, which are major issues when it comes to eradicating poverty;
11. lūdz atbalstīt dienvidu-dienvidu tirdzniecību, ņemot vērā attīstības iespējas, ko tā piedāvā jaunattīstības valstīm, atceļot tirdzniecības ierobežojumus starp tām, izveidojot īpašu un diferencētu režīmu, kas ļauj palielināt vismazāk attīstīto valstu piegādes jaudu, un atbalsta vismazāk attīstīto valstu brīvu pieeju jaunu valstu tirgiem;
Asks that South-South trade be boosted, given the development possibilities that such trade offers the developing countries, by contemplating the elimination of trade barriers between them, setting up special and differential treatment that allows the strengthening of the supply capacity of least developed countries, and encouraging free access for the least-developed countries to the emergent countries’ markets;
13. atzinīgi vērtē nolīgumu par lauksaimniecību un aicina PTO biedrus pievērst līdzvērtīgu uzmanību trim pīlāriem (eksporta subsīdijām, vietējam atbalstam, pieejai tirgum) un 2005. gada jūlijā nodrošināt detalizētu sarunu risināšanas kārtību gaidāmajā Honkongas Ministru konferencē;
Welcomes the agreement on agriculture, and urges the members of the WTO to devote equal attention to the three pillars (export subsidies, domestic aids and market access) and, in July 2005, agree to commit themselves to securing detailed negotiating modalities at the forthcoming Hong Kong Ministerial Conference;