natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Visbeidzot, tam ir jāveicina tādu līdzsvarotu un saskaņotu attiecību izveide starp Eiropas Savienību un Centrālameriku, kuru pamatā ir abu pušu likumīgās intereses visos aspektos.
This should make a decisive contribution to achieving balanced and coherent relations between the EU and Central America, based on all the legitimate interests of both parties.
Topošajā asociācijas nolīgumā nevar neņemt vērā vairākās Centrālamerikas valstīs pastāvošos lielos trūkumus ekonomikas, politikas un sociālajā jomā, kā arī ignorēt atšķirības abu reģionu attīstībā un šo reģionu ekonomisko attiecību raksturīgās iezīmes – reģionālās tirdzniecības koncentrāciju nedaudzās valstīs, lielo atkarību no tradicionālo produktu eksporta un zemo ES tiešo ārvalstu investīciju līmeni šajā reģionā (tik tikko desmitā daļa no Amerikas Savienoto Valstu investīcijām).
The future association agreement cannot overlook the serious economic, political and social deficit in most Central American countries, nor ignore the differences in development between the two regions, or the nature of their economic relations: regional trade concentrated on a small number of countries, high dependency on exports of traditional products and low levels of EU DFI in the region (hardly a tenth of the amount of North American investment).
Ņemot vērā abu partneru starpā pastāvošo nevienlīdzību, pastāv bažas, ka topošais asociācijas nolīgums būs tikai vienkāršs brīvās tirdzniecības nolīgums, kas vēl vairāk palielinās nevienlīdzības un atšķirības Centrālamerikas valstu starpā.
In view of the existing imbalances between both partners, there is a fear that the future association agreement could be limited to a simple free trade agreement, which would further exacerbate the asymmetries and imbalances between the Central American countries.
Šādu virzību nevēlas panākt puses, kuras Vīnes deklarācijas 31. punktā ir skaidri minējušas kopīgu mērķi, kas paredz noslēgt vispārēju asociācijas nolīgumu, un tās cer, ka sarunas risināsies strauji un ka iespēju robežās topošo asociācijas nolīgumu īstenos efektīvi.
This is certainly not what the parties want, since in Paragraph 31 of the Vienna Declaration they expressly stated the common objective of concluding a comprehensive association agreement and hoped that negotiations would make rapid progress so that the future association agreement could take effect as soon as possible.
Tādēļ, lai atkārtoti apstiprinātu pārliecību, kurai atbilstīgi Eiropas Savienība piedāvā risināt sarunas ne tikai par Centrālamerikas Brīvās tirdzniecības nolīgumiem ( CAFTA ) līdzīgu līgumu, ir būtiski, lai topošā asociācijas nolīguma pamatā būtu kopēja ieinteresētība, kura izriet no politiskās un ekonomiskās asociācijas ar šo reģionu un dažādām tajā ietilpstošām valstīm un kurā ņemta vērā nevienlīdzība un tās atšķirības, kas pastāv starp abiem reģioniem, kā arī dažādām Centrālamerikas valstīm un šo valstu iekšienē, un kura turklāt ietver galvenos noteikumus attiecībā uz sadarbību attīstības jomā.
To reaffirm the conviction that the European Union is not proposing only to negotiate a treaty similar to the CAFTA, it is essential to base the future association agreement on the common interest resulting from a political and economic association with the region and its separate countries, taking account of the existing asymmetry and inequalities between the two regions and amongst and within the various Central American countries, and it should also include key provisions on development cooperation.
Galu galā šādu partneru, lai cik atšķirīgi tie būtu, asociācijas nolīguma noslēgšanas pamatā sākotnēji nevarētu un nevajadzētu būt pilnīgas savstarpības principam attiecībā uz piekļuvi tirgū, jo ir acīmredzams, ka Centrālamerikas Integrācijas sistēmas ( SICA ) dalībvalstu ražošanas struktūras nevarētu stāties pretī konkurences spiedienam, kas rastos pilnīgas savstarpīguma rezultātā.
Conclusion of an association agreement between such disparate partners could not be based from the outset on absolute reciprocity of access to markets, since it is obvious that the production network of the SICA countries would not withstand the formidable free competition which would result from absolute reciprocity.
Savukārt, ieviešot pietiekami ilgus pārejas periodus, nosakot izņēmumus atsevišķiem problemātiskiem produktiem un no Eiropas Savienības piešķirot nozīmīgu atbalstu reģiona ražošanas struktūru pārveidošanai, abas puses nešaubīgi būs ieguvējas.
Instead, setting sufficiently long transitional periods, establishing exceptions for certain sensitive products and strong EU support for changing the region’s production sector would undoubtedly produce beneficial results for both sides.
Šāda veida politika ļautu Centrālamerikas valstu ekonomikai attīstīties, paplašināties, kā arī atbilstīgi un pakāpeniski integrēties pasaules ekonomikā.
Such a solution would contribute to the Central American economy and help it to develop, diversify and gradually and truly integrate itself into the international economy as a whole.
Topošā asociācijas nolīguma galvenie uzdevumi
The main challenges for the future association agreement
Pirmais sarežģījums ir Centrālamerikas valstu vājā ekonomiskā izaugsme .
The first challenge concerns the weak economic growth of the Central American economies.
Pēdējo gadu laikā izaugsmes līmenis uz vienu šo valstu iedzīvotāju vidēji sasniedz tikai 0,6 % (pēc Latīņamerikas un Karību jūras valstu Ekonomikas komisijas ( CEPAL ) datiem par 2005. gadu), kas pilnīgi noteikti ir nepietiekami, lai sasniegtu Tūkstošgades mērķus.
In recent years these countries’ per capita growth has hardly reached an average of 0.6% (according to ECLAC data in 2005), which is totally insufficient to reach the Millennium Development Goals.
Patiesībā nabadzība Centrālamerikas valstīs ir tikpat liela, kāda tā bija 90. gados, un nevienlīdzības pat palielinās.
In fact, poverty levels in Central America continue as high as in the 1990s, and inequalities have increased.
Tādējādi nabadzība un nevienlīdzība acīmredzami apdraud demokrātijas nostiprināšanos.
Thus, poverty and inequality constitute a clear threat to the consolidation of democracy.
Lai gan demokrātiskā sistēma ir ieviesta pēdējo 15 gadu laikā pēc brīvām vēlēšanām, augstais absentisma līmenis, valsts iestāžu un politisko partiju diskreditācija, korupcija un nesodāmība, kā arī vājā iedzīvotāju un pilsoniskās sabiedrības ietekme uz politisko un sociālo dzīvi lielākajā daļā šo valstu neļauj sniegt optimistisku vērtējumu.
Although during the last 15 years democratic regimes have been built up through free electoral processes, the low turnout of voters, discredited public institutions and political parties, the prevailing corruption and impunity and the low incidence of citizenship and civil society in the political and social life of most of the countries do not make it possible to come to an optimistic conclusion.
Centrālamerikas mazo valstu dimensija atklāj lielus sarežģījumus attiecībā uz šo valstu integrāciju pasaules tirdzniecībā.
Because of their limited size, small Central American economies face serious challenges when it comes to integration into international trade.
Lielākā daļa šī reģiona valstu nespēj gūt nekādu labumu no tirgu liberalizācijas un ieguldījumiem, kā arī izvairīties no riskiem, ko tās var radīt.
Most of the countries in the region are not in a position to enjoy the opportunities offered by open markets and attracting investments and at the same time to withstand the possible risks.
Tā iemesli ir šo valstu iekšējo tirgu nelielais apjoms un to vājā ekonomiskā attīstība, kas ietekmē šo valstu konkurētspēju, apgrūtina šo valstu uzņēmumu spēju veidot apjomradītus ietaupījumus, samazina to aizsargātību pret svārstībām tirdzniecībā un ārvalstu investīcijās, kā arī rada paaugstinātas izmaksas šo uzņēmumu iekšējā pārveidē.
This is due to their limited internal market and the weak development of their economies, which affects the competitiveness of the region’s countries; it is difficult for their enterprises to make economies of scale, which makes them more vulnerable to market fluctuations and foreign investment, and in addition makes internal change expensive.
Galu galā attiecībā uz asociācijas nolīguma tirdzniecības aspektu svarīgs uzdevums ir panākt pakāpenisku piekļuvi Eiropas tirgiem konkurences apstākļos , nepieļaujot, ka topošais nolīgums palielina esošo nevienlīdzību.
To achieve gradual access to European markets under competitive conditions , without the future agreement exacerbating existing imbalances, is a real challenge to the trade part of the association agreement.
Tas atbilstīgi saistībām, kuras uzņēmušās Centrālamerikas valstis, un šo valstu konkurences priekšrocībām no Eiropas Savienības puses prasa tādu īpašu, diferencētu un elastīgu attieksmi nākotnē nosakāmā termiņā , kuras pamatā ir Eiropas Savienības sniegtie atbalsta pasākumi, piemēram, tehnoloģiju nodošana, satura prasību iekļaušana valstu izcelsmes noteikumos, kā arī sadarbības un tehniskās palīdzības programmu izstrādāšana.
On the European side, it requires special, variable and flexible treatment as regards the time limit to be established , depending on the commitments and improvements in the competitiveness achieved by the Central American countries, as a result of EU support measures such as technology transfer, the inclusion of home-country content requirements in rules of origin and the creation of cooperation and technical assistance programmes.
Ir nepieciešams nodrošināt efektīvu saikni starp asociācijas nolīgumā paredzēto brīvo tirdzniecību un ilgtspējīgas attīstības un sociālās kohēzijas mērķiem, kuri ir pamatā ES politikai šajā reģionā.
It is important to ensure that there is a positive link between the free trade envisaged in the association agreement and the objectives of sustainable development and social cohesion that underlie the EU’s action in the region.
Atzīstot pastāvošo nevienlīdzību ar īpašu un diferencētu attieksmi, pārejas periodiem, atkāpēm un citiem tirdzniecības instrumentiem, kā arī veicinot ražošanas struktūru pārveidošanu un konkurētspēju, var sniegt ieguldījumu šajā situācijā.
Recognition of imbalances through special and variable treatment, transitional periods, exceptions and other trade instruments as well as support for changes in the production sector and competitiveness can make a contribution.
Tomēr ir arī jānosaka tādi obligātie standarti attiecībā uz nodarbinātību un vidi, kādi tie ir paredzēti pašreizējā „VPS plus” .
But it is also necessary to guarantee minimum employment and environmental standards, as envisaged in the current GSP+.
Ir jānodrošina, lai šis stimulējošais režīms, kura lietderība ir pierādīta, ilgtspējīgā veidā tiktu integrēts asociācijas nolīgumā un lai tiktu izveidoti efektīvi mehānismi, kas nodrošinātu šā režīma rezultāts.
It is important to ensure that this system of incentives that has proved useful is permanently enshrined in the association agreement and that effective mechanisms are set up to ensure that it is applied.
Reģionālās integrācijas sasniegumi Centrālamerikā un sarežģījumi, kuri jāatrisina
Achievements and challenges of the regional integration process in Central America
Reģionālās integrācijas procesam šobrīd raksturīga iestāžu nepietiekama ietekme reģionālā līmenī , kā arī plašāka ekonomiskā integrācija, kuru nosaka globalizācijas un reģionālo tirgu attīstības radītās ekonomiskās sekas, kā arī spēcīgas iestādes un kopēja politika.
The current state of the process of regional integration is characterised by weak regional institutions , with economic integration focused more on the economic consequences of globalisation and the expansion of regional markets than on strong institutions and the development of common policies.
Vairāk nekā jebkad ir jānodrošina integrācijas būtiskā loma, izmantojot kopējās politikas instrumentus, kas ļautu uzlabot konkurētspēju, ražošanu un nodarbinātību, un attiecīgi – veicināt reģiona ilgtspējīgu attīstību.
It is more vital than ever to ensure that integration plays a relevant role through common policies which make it possible to improve competitiveness, production and employment and in this way to promote sustainable development in the region.
Centrālamerikas integrācija ir guvusi ievērojamus panākumus, 1991. gada decembrī izveidojot Centrālamerikas Integrācijas sistēmu ( SICA ) ar Tegusigalpas protokolu, kurš stājās spēkā 1996. gada 26. martā un piešķīra šim procesam politisku dimensiju (patiesībā ar SICA tika izveidota oficiāla saikne starp mieru, demokrātiju, tiesiskumu, ekonomisko un sociālo attīstību un reģionālo integrāciju), vairs nesaglabājot stingri ekonomisko raksturu, kāds tam bija iepriekšējās desmitgadēs.
The process of integration in Central America has made substantial progress with the creation of the Central American Integration System (SICA) by the Tegucigalpa Protocol in December 1991, which came into force on 26 March 1996, emphasised the political dimension of the process (since SICA establishes an explicit link between peace, democracy, the rule of law, economic and social development and regional integration) and went further than the strictly economic considerations of previous decades.
Ja Centrālamerikas integrācijas struktūru un iestāžu, piemēram, SICA ģenerālsekretariāta, Centrālamerikas Parlamenta ( Parlacen ) un Centrālamerikas Tiesas izveide ir sasniegumi pareizajā virzienā, tomēr ir skaidrs, ka Centrālamerikas integrācija joprojām ir pamats valdību sadarbībai , kas rada nevis saistošas Kopienas normas, bet politiskus nolīgumus, kuru efektivitāte galu galā ir atkarīga no attiecīgo valdību lēmumiem par šo nolīgumu piemērošanu vai nepiemērošanu.
The establishment of Central American integration bodies and institutions such as the SICA Secretariat, PARLACEN and the Central American Court of Justice were steps in the right direction, but what is certain is that Central American integration still tends to be an intergovernmental cooperation scheme that does not generate binding community laws but political agreements, and their final effectiveness depends on the decision of the relevant governments whether to apply them or not.
Lai gan nesen panākta nozīmīga virzība uz muitas ūniju , ir skaidrs, ka šādu virzību apdraud tas, ka nepastāv kopēja tirdzniecības politika, kā to ir pierādījusi tirdzniecības nolīgumu – brīvās tirdzniecības līgumu – parakstīšana ar trešām valstīm, kuriem katra Centrālamerikas valsts noteica pati savu muitas tarifu.
Although recently major advances have been made with regard to the Customs Union , what is certain is that this progress is threatened by the lack of a common trade policy, as has been shown by the signature of trade agreements with third countries – free trade agreements – in which each Central American country has set separate tariffs.
Centrālamerikai tādējādi ir jāpārorientē reģionālā integrācija , lai tā tiešām būtu pārnacionāla, efektīvāka, pārstāvnieciskāka un likumīgāka, tuvāka patiesajai sociālajai un teritoriālajai situācijai, kā arī uzlabotu ekonomiskos, reģionālos apstākļus, stiprinātu sociālo kohēziju un uzlabotu spējas, lai reģions varētu atrisināt uzdevumus, ko sevī ietver gan CAFTA , gan asociācijas nolīgums ar Eiropas Savienību.
Central America needs a new focus on regional integration that would be truly supranational, more effective, representative and legitimate, more in line with social and geographical reality, focused on improving regional economic conditions and increasing social cohesion, and with greater capacities to allow the region to tackle the challenge presented by both the CAF and the association agreement with the EU.
Eiropas Savienības īstenotā sadarbības politika attīstības jomā ar Centrālameriku
EU development cooperation with Central America
Komisija ir galvenais to neatmaksājamo subsīdiju avots, kuras tiek piešķirtas Centrālamerikai – budžeta piešķīrums 2002.–2006. gadā bija EUR 563,2 miljoni, kurus vajadzēja papildināt ar EUR 74,5 miljoniem atbilstīgi Komisijas un SICA ģenerālsekretariāta saprašanās memorandam, kā arī papildu EUR 250 miljoniem, kurus piešķīra pēc viesuļvētras Mičs saskaņā ar Centrālamerikas Rekonstrukcijas programmu.
The Commission is the main donor of non-reimbursable subsidies in Central America: the budget for the 2002-2006 period was €563.2 million, to which should be added €74.5 million from the memorandum of understanding between the Commission and the SICA Secretariat, and another €250 million mobilised after hurricane Mitch in the Central American reconstruction programme.
Turklāt summu EUR 47 miljonu apmērā piešķīra pēc zemestrīces Salvadorā, kā arī vairākus desmitus miljonus eiro saskaņā ar citām programmām un horizontālām budžeta pozīcijām.
Another €47 million was mobilised for the earthquake which later devastated El Salvador, and some further tens of millions of euro have been channelled through various different programmes and horizontal budget lines.
Mazākais, ko var sacīt, ir tas, ka jaunā Eiropas Savienības un Centrālamerikas sadarbības stratēģija 2007.–2013. gadam skaidri parāda pretrunas starp reģionā konstatētajiem sarežģījumiem (demokrātijas trūkums, vāja sociālā kohēzija, neaizsargāta vide, SICA nepietiekama ietekme), stratēģijas galveno mērķi (atbalsts reģionālai integrācijai, lai panāktu asociācijas nolīgumu), kā arī līdzekļiem, kas paredzēti sarežģījumu risināšanai (piedāvātās sadarbības jaunais modelis, kura pamatā ir finansiāls atbalsts tām valstīm, kurās ir vājas demokrātiskās iestādes un trūkst pārredzamības, kā dēļ pastāv resursu novirzīšanas risks).
The least that can be said is that the new EU cooperation strategy for Central America in the period 2007 - 2013 represents a clear contradiction between the challenges identified in the region (poor quality of democracy, weak social cohesion, environmental vulnerability, weakness of the SICA), the main objective of the strategy (support for regional integration to prepare for the future association agreement) and the resources made available (new model of cooperation proposed through budget support in countries with weak democratic institutions and poor transparency, with a consequent risk that funds will be misappropriated).
Tādēļ ir vēlams, lai Eiropas Savienības un Centrālamerikas sadarbība kļūtu par vienu no pamata pīlāriem topošajā asociācijas nolīgumā tā, lai tā veicinātu reālu Centrālamerikas attīstību.
It is therefore to be hoped that EU cooperation with Central America will come to constitute one of the fundamental pillars for the future association agreement, thus contributing to the genuine development of the Central American isthmus.
Raugoties no šāda viedokļa, šim reģionam ir vajadzīgs, lai Eiropas Savienība aktīvāk piedalītos Centrālamerikas valstu politiskās stabilitātes, demokrātisku iestāžu un pamattiesību aizsardzības veicināšanā tā, lai jaunā Komisijas izstrādātā finanšu atbalsta politika tieši sekmētu dažādām valstīm piešķirtā atbalsta saskaņošanu atbilstīgi Tūkstošgades mērķiem un lai valstis to neizmantotu kā vienkāršu politikas leģitimācijas instrumentu.
The region needs the EU to play a more leading role in the political stability of Central American countries, democratic institutions and the protection of fundamental rights, as ways of ensuring that the new Commission budgetary support policy contributes directly towards harmonising aid to the various countries with the Millennium Development Goals and does not just serve the countries as an instrument of political legitimacy.
Jo īpaši šajā saistībā Eiropas sadarbības politikai attīstības jomā galvenā nozīme jāpiešķir cīņai pret nesodāmību un korupciju un tām programmām un pasākumiem, kuras atbalsta demokrātisko iestāžu stiprināšanu .
Specifically, combating impunity and corruption and the programmes and measures intended to strengthen democratic institutions must in this respect play a key role in development cooperation by the EU.
IETEIKUMA PRIEKŠLIKUMS PADOMEI ( B6‑0417/2006 )
PROPOSAL FOR A RECOMMENDATION TO THE COUNCIL ( B6-0417/2006 )
iesniedza Willy Meyer Pleite
by Willy Meyer Pleite
par sarunu pamatnostādnēm saistībā ar Eiropas Savienības un Centrālamerikas asociācijas nolīgumu
on the guidelines for the negotiation of an Association Agreement between the European Union and Central America
– ņemot vērā Vīnes deklarācijas 31. punktu, kurā ietverts IV Eiropas Savienības un Latīņamerikas un Karību jūras valstu augstākā līmeņa sanāksmes laikā pieņemtais Eiropas Savienības un Centrālamerikas lēmums uzsākt sarunas par asociācijas nolīgumu, tostarp arī par brīvās tirdzniecības zonas izveidi,
– having regard to paragraph 31 of the Vienna Declaration, which contains the decision taken by the European Union and Central America at the Fourth EU-LAC Summit to open negotiations on an Association Agreement, including the establishment of a free-trade area,
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu,
– having regard to Title V of the Treaty on European Union.
– ņemot vērā Reglamenta 114. panta 1. punktu saistībā ar tā 83. pantu,
– having regard to Rule 114(1), in conjunction with Rule 85, of its Rules of Procedure,
A. ņemot vērā, ka pušu asociācijas attīstības pamatnosacījumiem, saskaņā ar Vīnē nolemto, ir jābūt cieņai pret demokrātiju, tiesiskumu, visu personu pilnīgai cilvēktiesību, tostarp pamatiedzīvotāju pamattiesību un pamatbrīvību ievērošanai, kā arī cilvēktiesību aizstāvju aizsardzībai un nesodāmības izskaušanai;
A. whereas the establishment of democracy and constitutional government, the full enjoyment of human rights by all individuals (including the rights and the fundamental freedoms of indigenous peoples), the protection of those who uphold human rights and the elimination of impunity must constitute basic conditions for the development of the Association between the parties, as was decided in Vienna;
B. ņemot vērā, ka nākošā nolīguma sarunu pamatnostādnes saskaņā ar Vīnes deklarācijas 31. punktā noteikto ir jāpiemēro pušu vēlmēm, lai noslēgtu tādu globālās asociācijas nolīgumu, kurš apliecinātu, ka Centrālamerika ir daudz kas vairāk nekā vienkārši brīva tirdzniecība un ka Eiropas Savienība neierosina apspriest tikai ar tirdzniecību saistītu nolīgumu, kas būtu līdzīgs Centrālamerikas Brīvās tirdzniecības nolīgumam ( CAFTA ), bet gan panākt politisku un ekonomisku asociāciju ar reģionu un tā atšķirīgajām valstīm, kurā būtu ņemta vērā starp abiem reģioniem un dažādām Centrālamerikas valstīm pastāvošā asimetrija un nevienlīdzība un kurā būtu ietverti arī sadarbības un attīstības pamatnoteikumi;
B. whereas the guidelines for the negotiation of the future Agreement must accord with the parties’ wish (as expressed in paragraph 31 of the Vienna Declaration) to conclude a comprehensive Association Agreement - in other words, one which restates the firm belief that Central America is much more than free trade and that the European Union is proposing not to negotiate a purely commercial agreement similar to the CAFTA but, rather, to establish a political and economic partnership with the region and its constituent countries which takes into account the asymmetry and the inequalities between the two regions and amongst the various Central American countries, and which therefore includes key provisions on cooperation and development;
C. ņemot vērā, ka sarunu pamatnostādnēs par gaidāmo nolīgumu nedrīkst noklusēt nopietnās ekonomiskās, politiskās un sociālās nepilnības, kas pastāv vairumā Centrālamerikas valstu, ignorēt abu reģionu attīstības atšķirības, vai arī Centrālamerikas ekonomisko attiecību iezīmes (reģionālās tirdzniecības koncentrāciju nelielā skaitā valstu, lielu atkarību no tradicionālo produktu eksporta un ierobežotu ārvalstu tiešo investīciju daudzumu no ES šajā reģionā u.c.);
C. whereas the guidelines for the negotiation of the future Agreement must ignore neither the serious social, economic and political deficit which exists in most Central American countries, nor the differences in development between the two regions, nor the nature of economic relations in Central America: regional trade concentrated on a small number of countries, a high level of dependence on exports of traditional products and low levels of EU FDI in the region, and so on;