natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Favoriser la flexibilité en la conciliant avec la sécurité de l'emploi et réduire la segmentation du marché du travail au moyen des actions suivantes: adapter la législation relative à l'emploi, réexaminer si nécessaire le niveau de flexibilité offert par les contrats permanents et non permanents; mieux anticiper et gérer positivement les changements, dont les restructurations économiques, notamment les changements liés à l'ouverture des marchés, afin de minimiser leur coût social et de faciliter l'adaptation; faciliter les transitions en matière de situation professionnelle, y compris la formation, l'activité professionnelle non salariée, la création d'entreprises et la mobilité géographique; encourager et propager les formes innovantes et adaptables d'organisation du travail, y compris l'amélioration de la santé et de la sécurité et la diversification des modalités contractuelles et des dispositions relatives au temps de travail, en vue d'améliorer la qualité et la productivité du travail; s'adapter aux nouvelles technologies sur le lieu de travail, mener une action déterminée pour transformer le travail non déclaré en emploi régulier (Ligne directrice intégrée n° 20).
Promote flexibility combined with employment security and reduce labour market segmentation through: the adaptation of employment legislation, reviewing where necessary the level of flexibility provided by permanent and non-permanent contracts; better anticipation and positive management of change, including economic restructuring, notably changes linked to trade opening, so as to minimise their social costs and facilitate adaptation; support for transitions in occupational status, including training, self-employment, business creation and geographic mobility; the promotion and dissemination of innovative and adaptable forms of work organisation, including better health and safety and diversity of contractual and working time arrangements, with a view to improving quality and productivity at work; adaptation to new technologies in the workplace, determined action to transform undeclared work into regular employment (Integrated guideline No 20).
Voir aussi la ligne directrice intégrée "Renforcer la cohérence des politiques macroéconomiques et structurelles" (n° 4).
See also integrated guideline “To promote greater coherence between macroeconomic and structural policies” (No 4).
Favoriser la flexibilité en la conciliant avec la sécurité de l'emploi et réduire la segmentation du marché du travail au moyen des actions suivantes: adapter la législation relative à l'emploi, réexaminer si nécessaire le niveau de flexibilité offert par les contrats permanents et non permanents; mieux anticiper et gérer positivement les changements, dont les restructurations économiques, notamment les changements liés à l'ouverture des marchés, afin de minimiser leur coût social et de faciliter l'adaptation; faciliter les transitions en matière de situation professionnelle, y compris la formation, l'activité professionnelle non salariée, la création d'entreprises et la mobilité géographique; veiller surtout à assurer la couverture par la sécurité sociale et la participation aux bénéfices des conjoints aidants dans les entreprises familiales, y compris dans l'agriculture, entre autres en proposant un statut cadre pour mettre fin à leur précarité; encourager et propager les formes innovantes et adaptables d'organisation du travail, y compris l'amélioration de la santé et de la sécurité et la diversification des modalités contractuelles et des dispositions relatives au temps de travail, en vue d'améliorer la qualité et la productivité du travail; promouvoir le "temps choisi" et l'assouplissement du temps de travail sans que cette flexibilité entraîne, d'une part, une précarisation du statut et, d'autre part, une charge pour l'entreprise à la fois en ce qui concerne la rémunération et l'organisation du travail; s'adapter aux nouvelles technologies sur le lieu de travail, mener une action déterminée pour transformer le travail non déclaré en emploi régulier (Ligne directrice intégrée n° 20).
Promote flexibility combined with employment security and reduce labour market segmentation through: the adaptation of employment legislation, reviewing where necessary the level of flexibility provided by permanent and non-permanent contracts; better anticipation and positive management of change, including economic restructuring, notably changes linked to trade opening, so as to minimise their social costs and facilitate adaptation; support for transitions in occupational status, including training, self-employment, business creation and geographic mobility; most importantly, ensuring that spouses assisting in family businesses, including farms, have social security cover and a share of benefits, inter alia by proposing a framework statute to put an end to their precarious situation; the promotion and dissemination of innovative and adaptable forms of work organisation, including better health and safety and diversity of contractual and working time arrangements, with a view to improving quality and productivity at work; the promotion of ‘chosen working time’ (‘temps choisi’) and a flexibilisation of working time, without this flexibility giving rise either to a more precarious status or to additional burdens for businesses in terms of remuneration or the organisation of work, adaptation to new technologies in the workplace, determined action to transform undeclared work into regular employment (Integrated guideline No 20).
Annexe, Partie 2, paragraphe 5, Ligne directrice intégrée 21
Annex, Part 2, paragraph 5, integrated guideline 21
Assurer une évolution des salaires et des autres coûts du travail qui soit favorable à l'emploi au moyen des actions suivantes: doter les mécanismes de négociation salariale d'un cadre qui permette de tenir compte des différences de productivité et de l'évolution du marché du travail aux niveaux sectoriel et régional, tout en respectant pleinement le rôle des partenaires sociaux; contrôler et, s'il y a lieu, adapter la structure et le niveau des coûts non salariaux du travail et leur incidence sur l'emploi, en particulier pour les personnes faiblement rémunérées et celles accédant pour la première fois au marché du travail (Ligne directrice intégrée n° 21).
Ensure employment-friendly wage and other labour cost developments by encouraging the right framework for wage- bargaining systems, while fully respecting the role of the social partners, to reflect differences in productivity and labour market trends at sectoral and regional level; and monitoring and, where appropriate, reviewing the structure and level of non-wage labour costs and their impact on employment, especially for the low-paid and those entering for the first time the labour market (Integrated guideline No 21).
Voir aussi la ligne directrice intégrée "Veiller à ce que l'évolution des salaires contribue à la stabilité macroéconomique et à la croissance" (n° 5).
See also integrated guideline “To ensure that wage developments contribute to macroeconomic stability and growth” (No 5).
Annexe, Partie 3, paragraphe 3, Ligne directrice intégrée 22
Annex, Part 3, paragraph 3, integrated guideline 22
Accroître et améliorer l'investissement dans le capital humain au moyen des actions suivantes: établir des stratégies efficaces d'apprentissage tout au long de la vie, conformément aux engagements européens, notamment en prévoyant des incitations et des mécanismes de répartition des coûts appropriés pour les entreprises, les autorités publiques et les citoyens, en particulier pour réduire considérablement le nombre d'élèves quittant l'école prématurément; améliorer l'accès à l'enseignement professionnel initial, à l'enseignement secondaire et à l'enseignement supérieur, y compris aux apprentissages et à la formation à l'entrepreneuriat; augmenter la participation à la formation continue et en entreprises tout au long de la vie, en particulier pour les travailleurs peu qualifiés et âgés (Ligne directrice intégrée n° 22).
Expand and improve investment in human capital through: the establishment of efficient lifelong learning strategies, according to European commitments, including appropriate incentives and cost-sharing mechanisms for enterprises, public authorities and individuals, in particular to significantly reduce the number of pupils leaving school early; increased access to initial vocational, secondary and higher education, including apprenticeships and entrepreneurship training ; and enhanced participation in continuous and workplace training throughout the life-cycle, especially for the low-skilled and older workers (Integrated guideline No 22).
Voir aussi la ligne directrice intégrée "Accroître et améliorer les investissements dans la recherche-développement" (n° 12).
See also integrated guideline “To increase and improve investment in R&D” (No 12).
Proposition de décision du Conseil relative aux lignes intégrées pour les politiques de l'emploi des Etats membres
Proposal for a Council decision on guidelines for the employment policies of the Member States (2005–2008)
Commission saisie pour avis Date de l'annonce en séance
Committee asked for its opinion Date announced in plenary
Coopération renforcée
Enhanced cooperation
Date de l'adoption des suggestions
Date suggestions adopted
Priekšlikums Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm
Proposal for a Council decision on guidelines for the employment policies of the Member States
EK līguma 128. pants
Article 128 EC
PE 357.650v03-00
PE 357.650v02-00
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ( KOM(2005)0141 ),
– having regard to the Commission recommendation (COM (2005)0141),
– ņemot vērā EK līguma 99. panta 2. punktu,
– having regard to Article 99(2) of the EC Treaty,
– ņemot vērā Komisijas 2005. gada pavasarī izstrādātās ekonomiskās attīstības prognozes eiro zonai un Eiropas Savienībai (laika posmam no 2005. līdz 2006. gadam),
– having regard to the Spring 2005 economic forecasts drawn up by the Commission for the euro area and the European Union (2005-2006),
– ņemot vērā Lisabonas 2000. gada 23. un 24. marta Eiropadomes, Gēteborgas 2001. gada 15. un 16. jūnija Eiropadomes un Barselonas 2002. gada 15. un 16. marta Eiropadomes prezidentūras secinājumus,
– having regard to the conclusions of the Presidency of the Lisbon European Council of 23 and 24 March 2000, the Gothenburg European Council of 15 and 16 June 2001 and the Barcelona European Council of 15 and 16 March 2002,
– ņemot vērā Briseles 2003. gada 20. un 21. marta, 2003. gada 16. un 17. oktobra, 2004. gada 25. un 26. marta, 2004. gada 4.un 5. novembra un 2005. gada 22. un 23. marta Eiropadomes prezidentūras secinājumus,
– having regard to the conclusions of the Presidency of the European Councils held in Brussels on 20 and 21 March 2003, 16 and 17 October 2003, 25 and 26 March 2004, 4 and 5 November 2004 and 22 and 23 March 2005,
– ņemot vērā tā 2005. gada 22. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības ekonomikas apstākļiem — provizorisko ziņojumu par ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm
– having regard to its resolution of 22 February 2005 on the European economic situation - preparatory report on the broad economic policy guidelines
– ņemot vērā Reglamenta 107. pantu,
– having regard to Rule 107 of its Rules of Procedure,
– ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu ( A6–0150/2005 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6‑0150/2005 ),
A. tā kā eiro zonā un 25 dalībvalstu Eiropas Savienībā izaugsme nav sasniegusi ilgtspējīgas attīstības potenciālo līmeni, un tā joprojām ir pārāk vāja, jo īpaši eiro zonas četru vadošo valstu ekonomikā; tā kā mājsaimniecības patēriņš joprojām ir nestabils un 2005.–2006. gada ekonomikas perspektīva vēl aizvien ir neapmierinoša, saglabājoties augstam bezdarba līmenim, kas mazināsies tikai lēnām; tā kā, neskatoties uz zemākajām procentu likmēm kopš Otrā pasaules kara, ieguldījumus veic nelabprāt; tā kā preču, enerģētikas un darba tirgu strukturālo reformu, nodokļu sistēmas un iekšējā tirgus īstenošanas uzdevumi visās dalībvalstīs nav veikti ar atbilstīgu rūpību, un tā kā reformu attīstība Kopienas līmenī notiek lēnām;
A. whereas growth in the euro area and the 25-member European Union is failing to achieve its potential on a sustained basis and is still too weak, particularly in the four leading economies in the euro area; whereas household consumption is still faltering and the economic outlook for 2005 and 2006 continues to be unsatisfactory, contributing to a continuing high level of unemployment which will decline only slowly; whereas, despite the lowest interest rates since the Second World War, there is little willingness to invest; whereas structural reforms of product, energy and labour markets, taxation systems and the implementation of the internal market, have not been carried out in all the Member States with the requisite care, and whereas reforms at Community level are making only slow progress,
B. tā kā pēdējā laika ieilgušajā ļoti lēnās izaugsmes periodā Stabilitātes un izaugsmes pakta deficīta kritērijs nosaka strukturālo reformu ierobežojumus attiecībā uz īstermiņa maksājumiem, kā arī valsts izaugsmes sekmēšanu, kas varētu atbalstīt strukturālās reformas;
B. whereas the deficit criterion of the Stability and Growth Pact has set, in the past protracted period of very low growth, limits to structural reforms that entail short-term costs as well as to the public stimulation of growth that could have supported structural reforms,
C. tā kā vienmērīgi pieaug konkurence pasaules līmenī; tā kā Eiropas Savienība atpaliek attīstībā no daudzām pasaules valstīm, un tās tirgus daļas trešo valstu tirgos ir apdraudētas; tā kā ES ekonomikas izaugsmes vidējie radītāji atpaliek no ASV, ka arī no dažu lielāko Āzijas valstu ekonomikas rādītājiem;
C. whereas worldwide competition is steadily increasing; whereas the European Union is lagging behind the growth rates in many other parts of the world and sees its market shares on third markets threatened; whereas the economic growth in the Union as an average is lagging behind the U.S. as well as some key Asian economies,
D. tā kā Lisabonas stratēģijā ir paredzēts mobilizēt visus esošos instrumentus, jo īpaši ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes, ES 7. pamatprogrammu pētniecības jomā (2007.-2013.) un pamatprogrammu konkurētspējas un jauninājumu jomā (2007.-2013), un pārorientēt izmaksas uz posteņiem, kas sekmē ekonomikas izaugsmi un nodarbinātību saskaņā ar finanšu perspektīvu 2007.-2013. gadam;
D. whereas the Lisbon Strategy requires the mobilisation of all existing instruments, in particular the broad economic policy guidelines (BEPGs), the Seventh EU Framework Programme for Research (2007-2013) and the Competitiveness and Innovation Framework Programme (2007-2013), and the redirecting of expenditure towards growth-enhancing and job-creating categories in the framework of the financial perspective 2007-2013,
E. tā kā Lisabonas process ir daļa no ES ilgtspējīgas attīstības stratēģijas un vides aspektiem jābūt neatņemamai Eiropas stratēģijas nodarbinātības veicināšanai daļai;
E. whereas the Lisbon process is part of the EU’s strategy for sustainable development and whereas the environmental dimension must be an integral part of the European strategy to boost employment,
F. tā kā ES pašreiz dzīvo 455 miljoni vīriešu un sieviešu 25 dažādās valstīs; tā kā starp dalībvalstīm pastāv ievērojamas ekonomiskās un sociālās atšķirības, un daudzos gadījumos šīs atšķirības ir arī vienas valsts ietvaros; tā kā atsevišķās dalībvalstīs izaugsme ir ievērojami lielāka nekā pārējās dalībvalstīs; tā kā, nosakot pārāk vispārējas pamatnostādnes, var neizdoties ietvert pastāvošo problēmu daudzveidību;
F. whereas the Union is now an entity comprising 455 million men and women in 25 very disparate countries; whereas there are considerable economic and social disparities between and, in many cases, within the Member States; whereas the growth in a number of Member States is considerably higher than in others; whereas excessively general guidelines could fail to take account of the diversity of problems arising,
G. tā kā ekonomiskā izaugsme nav mērķis pats par sevi, bet daļa no integrētas pieejas, lai sekmētu iedzīvotāju labklājību un dzīves kvalitātes uzlabošanos; tā kā ilgtspējīgas attīstības pamatā ir jābūt attiecībā uz nākamajām paaudzēm atbildīgai sociālai, nodarbinātības, vides un budžeta politikai, kas respektē dažādos dalībvalstu apstākļus; tā kā bezdarbs ir vislielākā sociālā netaisnība; tā kā sociālo kohēziju var veicināt tikai, uzturot augstu sociālās aizsardzības un nodarbinātības līmeni, saskaņā ar Līgumā noteiktajiem mērķiem; tā kā izaugsmi var īstenot tikai ar augstāku konkurētspēju un lielākiem ieguldījumiem;
G. whereas economic growth is not an objective in itself but part of an integrated approach focusing on the welfare and quality of life of citizens; whereas the pursuit of sustainable growth must be based on social, employment, environmental and budgetary policies which show a sense of responsibility towards future generations and respect for the different preconditions of the Member States; whereas unemployment is the greatest social injustice; whereas social cohesion can only be strengthened if a high level of social protection and a high level of employment are maintained, in accordance with the objectives set out in the Treaty; whereas growth can only be achieved through higher competitiveness and more investment;
H. tā kā ES atpaliek no daudziem galvenajiem sāncenšiem tādās jomās kā pētniecība un attīstība, ka arī jaunrade, ieguldījumi un jaunu uzņēmumu veidošana;
H. whereas the Union lags far behind its main competitors in the field of research and development, as well as innovation, investment and new enterprises,
3. izsaka nožēlu par integrēto pamatnostādņu pārāk lielo vispārīgumu, pienācīgi neņemot vērā atšķirības starp dalībvalstīm; rosina Komisiju īstenot tās plānu iesniegt ziņojumu, kurā apzināti katras dalībvalsts galvenie uzdevumi, jo īpaši tādās jomās kā strukturālās reformas un ieguldījumi, kā arī straujāka jaunāko zināšanu apmaiņa attiecībā uz ekonomikas politikas virzienu noteikšanu;
Regrets the excessively general nature of the integrated guidelines, which do not take sufficient account of the differences between Member States; encourages the Commission in its plan to submit a communication identifying the key challenges for each of the Member States, especially in the field of structural reforms and investments as well as for more rapid exchange of advanced knowledge in setting economic policy;
5. vērš uzmanību uz acīmredzamo pretrunu starp Eiropas modeļa pievilcību un ES un tās dalībvalstu svarīgo lomu pasaules tirdzniecībā, no vienas puses, un apšaubāmajām diskusijām saistībā ar darba produktivitātes pasliktināšanās tendenci;
Highlights the apparent contradiction between, on the one hand, the attraction exerted by the European model and the major role of the Union and of the Member States in world trade and, on the other hand, the dubious arguments presented in connection with the declining labour productivity growth trend;
Komisijas ierosinātais teksts
Commission recommendation
OV C .., .., .. lpp.
OJ C .., ...
Parlamenta izdarītie grozījumi
Modifications by Parliament
A iedaļas A.1. nodaļas 4. daļa
Section A, Chapter A.1, paragraph 4
Lai nodrošinātu ekonomikas stabilitāti, dalībvalstīm jāsaglabā savi vidēja termiņa budžeta mērķi visā ekonomikas cikla laikā un, ja šis mērķis vēl nav sasniegts, tām jāveic visi vajadzīgie koriģējošie pasākumi saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu.
To secure economic stability, Member States should maintain their medium-term budgetary objectives over the economic cycle and, as long as this objective has not yet been achieved, take all the necessary corrective measures in line with the Stability and Growth Pact.
Dalībvalstīm vienlaikus jāizvairās no ciklam pielāgotas fiskālās politikas.
Subject to this, Member States should avoid pro-cyclical fiscal policies.
Lai nodrošinātu ekonomikas stabilitāti, kas savukārt veicinātu ekonomikas izaugsmi un izveidotu skaidru ekonomisko un sociālo sistēmu, lai kultūras mantojuma daudzveidības un intelektuālā kapitāla konkurētspējīgo pārākumu pārveidotu jaunrades virzītā produktivitātes pieaugumā, dalībvalstīm jāsaglabā savi vidēja termiņa budžeta mērķi visā ekonomikas cikla laikā un, ja šis mērķis vēl nav sasniegts, tām jāveic visi vajadzīgie koriģējošie pasākumi saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu.
To secure economic stability in order to facilitate economic growth, and to build a distinctive economic and social framework that transforms a competitive advantage of diversity of cultural heritage and intellectual capital into innovation-driven productivity growth , Member States should maintain their medium-term budgetary objectives over the economic cycle and, as long as this objective has not yet been achieved, take all the necessary corrective measures in line with the Stability and Growth Pact.
Dalībvalstīm vienlaikus jāizvairās no ciklam pielāgotas fiskālās politikas.
Subject to this, Members States should avoid pro-cyclical fiscal policies.
Dalībvalstīm ar tekošā konta deficītiem, kas draud sasniegt pārmērīgu apjomu, jārīkojas, lai tos koriģētu, īstenojot strukturālas reformas ar mērķi palielināt ārējo konkurētspēju, kā arī jāveicina šīs korekcijas ar fiskālo politiku , jo īpaši izmantojot izaugsmē gūtos rezultātus; turklāt dalībvalstīm jānovirza valsts izdevumi uz budžeta kategorijām, kas atbalsta Lisabonas stratēģijas mērķus, jo īpaši attiecībā uz ieguldījumiem cilvēkresursu attīstībā, zināšanās, jaunradē un infrastruktūrā, lai sekmētu ekonomikas izaugsmi; (Integrētā pamatnostādne Nr. 1).
Member States posting current account deficits that risk being unsustainable should work towards correcting them by implementing structural reforms to boost external competitiveness and also contribute to their correction via fiscal policies , particularly by using the fruits of growth; moreover, Member States should redirect public spending towards budget categories that support the objectives of the Lisbon Strategy, particularly investment aimed at developing human resources, knowledge, innovation and infrastructure, to assist economic development (Integrated guideline No 1).
A iedaļas A.1. nodaļas 7. daļa
Section A, Chapter A.1, paragraph 7
Lai saglabātu ekonomikas noturību, kā pamatu nodarbinātības līmeņa pieaugumam, dalībvalstīm, ņemot vērā paredzamās izmaksas sakarā ar sabiedrības novecošanos un ekonomikas ciklu , jānodrošina apmierinoša valdības parāda samazināšanas gaita, lai stiprinātu valsts finanses, jāreformē nodokļu sistēmas, jāuzlabo pensijas un veselības aprūpes sistēmas, lai nodrošinātu, ka tās ir finansiāli dzīvotspējīgas, kā arī apmierina sociālās vajadzības un ir pieejamas, un jāveic pasākumi, lai palielinātu atbildību par pensiju sistēmām, nodarbinātības līmeni un augsti kvalificēta darbaspēka pieejamību (Integrētā pamatnostādne Nr. 2).
To safeguard economic sustainability as a basis for increased employment, Member States should, in view of the projected costs of ageing populations and taking account of the economic cycle , undertake a satisfactory pace of government debt reduction to strengthen public finances, reform tax systems , reinforce pension and health care systems to ensure that they are financially viable while being socially satisfactory and accessible, and take measures to raise responsibility for pension systems, employment rates and high quality labour supply (Integrated guideline No 2).
Skat. arī integrēto pamatnostādni “Sekmēt “dzīves cikla” pieeju darbam” (Nr. 17).
See also integrated guideline ‘Promote a lifecycle approach to work’ (No 17).
A iedaļas A.1. nodaļas 9. daļa
Section A, Chapter A.1, paragraph 9