natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Līdzās budžeta problēmām, P. E. Locatelli ziņojumā norādītas daudzas galvenās prioritātes, kas joprojām ir maksimāli nozīmīgas Eiropas Parlamentam.
In the Locatelli report , besides the budgetary issues, there are a number of top priorities which remain of uttermost importance for the EP.
Komisijas priekšlikums par 7. pamatprogrammu atbilst lielākajai daļai šo ieteikumu un mērķu.
The Commission proposal for FP7 meets a great majority of these recommendations and objectives.
Tādēļ Eiropas Parlaments visumā pieņem 7. pamatprogrammu.
Therefore, the 7th Framework Programme is broadly accepted by the European Parliament.
Tomēr ir svarīgi uzsvērt, ka turpmāk minēto mērķu īstenošanu būs iespējams garantēt, vienīgi saglabājot sākotnējo finansējuma līmeni, kā norādījusi Eiropas Komisija un Eiropas Parlaments.
Nevertheless, it is essential to stress that only by preserving the original level of financing, as indicated by the European Commission and the European Parliament, will it be possible to guarantee a realization of the objectives mentioned below.
Jebkādi 7. pamatprogrammas budžeta samazinājumi ir pretēji Lisabonas stratēģijai un pretrunā ar visiem Eiropas Savienības dalībvalstu vadītāju paziņojumiem.
Any cuts in FP7 budget are against the Lisbon Strategy and in disagreement with all the declarations of European Union leaders.
Tādējādi ir vajadzīga skaidra vīzija un stingra vadība.
Thus, a clear vision and strong leadership are necessary.
Mēs ceram, ka abas šīs iezīmes būs saskatāmas Eiropas Padomes lēmumos.
We expect both of these features to emerge in the European Council decisions.
Ir svarīgi koncentrēt uzmanību uz fundamentālajiem pētījumiem un atbalstīt pētnieku ierosinātus fundamentālos pētījumus, kas izvēlēti, balstoties uz zinātnisko izcilību kā vienīgo kritēriju.
It is important to focus on basic research and support "investigator-driven" basic research activities, selected on the basis of the sole criterion of scientific excellence.
Tas piešķirs fundamentālajiem pētījumiem Eiropas pievienoto vērtību, ar Eiropas mēroga konkurences palīdzību veicinot jaunradi visaugstākajā līmenī.
This will confer to basic research a European added value, boosting creativity at the highest level, through Europe-wide competition.
Šajā jomā pētniecības process nereti ir garš un sarežģīts.
In this field the research process is often long and complex.
Tādēļ tikai finansējuma „kritiskā masa” var nodrošināt galīgos panākumus.
Therefore, only a critical mass of financing can lead to the final success.
Eiropas Parlaments īpaši labvēlīgi uzņēma arī uzsvaru, kas no jauna dots programmai „Cilvēki”, atbalstot visu līmeņu pētnieku mācību un profesionālo attīstību.
Also the renewed emphasis given to the programme "People", supporting training and career development of researchers (at all levels) was particularly well received by the EP.
Ņemot vērā apstākli, ka Eiropā trūkst vismaz 700 000 pētnieku, vajadzīgs spēcīgs atbalsts jaunajiem pētniekiem, ja 2010. gadā paredzēts sasniegt mērķi – 3 % investīciju pētniecībā un attīstībā.
Considering the fact that Europe is lacking at least 700 000 researchers, if the target of 3% investment in R&D is to be met by 2010, a strong support for young researchers is necessary.
Papildus šiem jaunajiem pasākumiem jāsaglabā augsts nepārtrauktības līmenis ar 6. pamatprogrammu īpašajās darbībās MVU interesēs, proti, pētniecība MVU un MVU savienību interesēs visās zinātnes un tehnoloģiju jomās.
In addition to these new measures, a high degree of continuity with FP6 in the specific activities for SMEs, namely, research for SMEs and SME associations in the entire field of science and technology, should be preserved.
Sekojot profesora Ramon Marimon
Following the recommendations in the report of the High-Level Expert Panel chaired by Professor Ramon Marimon
6/instruments_review/ vadītās Augstākā līmeņa ekspertu komitejas ziņojuma ieteikumiem, programmā „Sadarbība” saskatāms augsts nepārtrauktības līmenis ar 6. pamatprogrammu tematiskajās prioritātēs un vairākos nozīmīgos, jaunos instrumentos, kā arī ieviesti korektīvi pasākumi.
6/instruments_review/ , the programme "Cooperation” shows high degree of continuity with FP6, in the thematic priorities and a series of important new instruments and corrective measures is introduced.
Eiropas Parlaments uzskata, ka jāsaglabā atbilstīgs budžets visām šajā programmā ietvertajām jomām, lai atbalstītu un apvienotu pētniecības centienus ES līmenī.
The European Parliament believes that an adequate budget should be preserved to all the areas covered by this Programme, in order to boost and consolidate the research efforts at EU level.
Tam būs izšķirīga nozīme dzīves kvalitātes uzlabošanā Eiropas Savienībā un tāpat arī Eiropas izaugsmē, konkurētspējā un nodarbinātībā.
It will be of crucial importance for increasing the quality of life in the EU as well as European growth, competitiveness and employment.
Taču īpaša uzmanība jāvelta tām jomām, kur sevišķi nepieciešamas ilgtermiņa pētniecības darbības, un kam tādēļ ir svarīgāks valsts sektora atbalsts.
However, special attention must be paid to those fields where long-term research activities are particularly needed, and thus support from the public sector is more essential.
Mēs nespējam iedomāties, kā varbūtējais budžeta mazinājums varētu ietekmēt tādas jutīgas jomas kā, piemēram, veselība (ņemot vērā iedzīvotāju novecošanos un vairākas bīstamas slimības, kas parādījušās), enerģētika (ņemot vērā enerģētikas problēmu augošo neatliekamību) vai vide (lai stātos pretī klimata pārmaiņu radītajām problēmām).
We cannot imagine how possible budgetary cuts could affect such sensitive areas as for instance health (considering aging population and several dangerous emerging diseases), energy (giving the arising urgency of energetic problems) or environment (in order to face challenges deriving from climate change).
7. pamatprogrammas mērķi
FP7 objectives
Veicināt sadarbību EPT ietvaros, tostarp sadarbību fundamentālajos pētījumos, darbojoties kā svirai, lai palielinātu dalībvalstu budžetus pētniecībai un uzlabotu pētnieku situāciju.
Enhance cooperation within ERA, including cooperation in basic research, acting as a lever to increase national research budgets, improving the conditions for researchers.
Veicināt Eiropas Pētniecības telpas ilgtspējīgu attīstību visos ES reģionos, jaunas, lielas infrastruktūras attīstību, maksimāli izmantojot esošo potenciālu, tuvinot attīstītāko un konverģences reģionu zinātniekus, kā arī izmantojot iespēju izlietot struktūrfondus pētniecības un attīstības jaudu attīstībai EPT.
Contribute to sustainable development of the European Research Area in all EU regions, development of new large infrastructure, making optimal use of existing potential, bringing closer scientists form more developed with convergence regions and exploring the possibility of use of the structural funds for development of R&D capacities in ERA.
Attīstīt augstākā mērā kvalificētus cilvēkresursus, vairot pētnieka profesijas pievilcību jaunajiem pētniekiem un atvieglot viņiem līdzdalību 7. pamatprogrammā; paaugstināt pētnieku mobilitāti EPT un palielināt Eiropas pievilcību ārzemju pētniekiem; īpaša uzmanība jāvelta sieviešu piekļuvei pētniecības jomai un profesionālajai izaugsmei tajā.
Develop highly qualified human resources, stimulate attractiveness of research career for young researchers and facilitate their participation in FP7, increase mobility of researchers within ERA and increase attractiveness of Europe for foreign researchers; special attention should be paid to women's access and career in the field of research.
Likvidēt plaisu starp pētniecību un jauninājumiem, veicinot privātas investīcijas konkurētspējai nozīmīgās jomās, sekmējot valsts un privātā sektora partnerību un atbalstot MVU līdzdalību Kopienas pētniecības un attīstības darbībās.
Bridge the research-innovation gap by stimulating private investments in areas crucial to competitiveness, promoting public-private partnership, stimulating SMEs participation in Community R&D activities.
Izveidot „zināšanu trīsstūri”, atbalstot Lisabonas stratēģijas mērķus ar Kopienas finansētām pētniecības darbībām, vēršot darbību uz tādas Eiropas tautsaimniecības un sabiedrības izveidi, kas balstīta uz zinātnes atziņām.
Creation of the Triangle of Knowledge: supporting the aims of the Lisbon Agenda through Community funded research activities, focusing on building the European knowledge-based economy and society.
Vienkāršu un pārredzamu administratīvo procedūru ieviešana, lai atvieglotu dalību 7. pamatprogrammā.
Introduction of simpler and transparent administrative procedures in order to facilitate participation in FP7.
7. pamatprogrammas instrumenti – Eiropas Pētniecības telpas nostiprināšana
FP7 instruments - strengthening the European Research Area
7. pamatprogrammā EPT attīstība atbalstīta dažādos veidos.
The development of a ERA is supported in FP7 in many different ways.
Visiem šiem centieniem jābūt 6. pamatprogrammas sasniegumu turpinājumam, nostiprinot Eiropas Pētniecības telpas izveidi.
All these efforts must be a continuation of the achievements of FP6 in strengthening the realisation of ERA.
Lai mazinātu sadrumstalotību un pārklāšanos, kā arī lai nodrošinātu ievērojamu integrāciju ar dalībvalstu un reģionāla mēroga darbībām, tiks paplašināti izcilības tīkli.
To reduce fragmentation and overlapping as well as to assure a significant integration with national and regional actions the role of Networks of Excellence will be extended.
Integrējot pētniecības un attīstības darbības Eiropā, ievērojama nozīme jāpiešķir arī ERA-NET un EUREKA.
Important role of integrating R&D activities across Europe should be assigned to ERA-Nets and EUREKA as well.
Fundamentālie pētījumi – Eiropas Pētniecības padome
Basic research - European Research Council
Ārkārtīgi nozīmīga tautsaimniecībai ir Eiropas Pētniecības padomes (EPP) izveide, kas atbalsta fundamentālos pētījumus Eiropas līmenī, balstoties uz zinātnisko izcilību, piešķir Eiropas pievienoto vērtību ar Eiropas mēroga konkurences palīdzību un veicina zinātnisko izcilību visaugstākajā līmenī.
Crucial for economic development is the establishment of the European Research Council supporting basic research at European level on the basis of scientific excellence, conferring a European added value through Europe-wide competition and promotion of scientific excellence at highest level.
EPP jāsaņem atbilstīgs finansējums Eiropas līmenī, jo tās darbības ir autonomas un neatkarīgas.
The ERC should be adequately funded at European level, being autonomous and independent for its activities.
EPP atbalstīs pētniecības projektus, kuru atlases kritēriji būs zinātniskā vērtība un tēmas, kuras izvēlējušies paši pētnieki, izmantojot pieeju ,,no apakšas uz augšu”.
It will support research projects which will be selected on their scientific merit and on topics that are chosen by the researchers themselves, through a bottom-up approach.
Tiks ieviesta individuālo piešķīrumu shēma, kuru varēs pielāgot vai nu atsevišķām, vai apvienotām grupām.
The individual grant scheme will be introduced which can accommodate either individual teams or a combination of teams.
Rūpniecības ierosināta pētniecība – kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas
Industry-driven research - Joint Technology Initiatives
Lai risinātu pasaules mēroga konkurētspējas problēmu, Eiropas rūpniecība sniegs atbalstu visdažādākajiem pētniecības un demonstrējumu projektiem, sākot no nelieliem kopīgiem projektiem (KP) un beidzot ar plašām kopīgo tehnoloģiju iniciatīvām (KTI).
To face challenges of global competitiveness the European industry will be supported by wide variety of research and demonstration projects ranging from small Collaborative Projects (CP) to large Joint Technology Initiatives (JTI).
Svarīgi, lai Eiropas tehnoloģiju platformas sekmētu EPT integrāciju, izstrādājot kopīgu ilgtermiņa vīziju īpašu problēmu risinājumam un saskanīgas stratēģijas radīšanai šīs vīzijas sasniegšanai.
It is important that ETPs will contribute to integration of ERA by developing a common long-term vision to address a specific challenge, create a coherent strategy to achieve that vision.
Tām jāintegrē arī dalībvalstu un reģionālās stratēģijas, jo īpaši tās, kuras izstrādājušas dalībvalstu tehnoloģiskās platformas un reģionālās pētniecības kopas.
They should also integrate national and regional strategies, especially those developed by national technology platforms and regional clusters.
Jāuzver MVU īpašā nozīme, tieši un intensīvi iesaistot tos KP un KTI, kā arī īpašos atbalsta pasākumos, tostarp tieši MVU paredzētos aicinājumos, shēmās ,,valsts piešķīrumi izpētei”, ar kurām nodrošina finanšu līdzekļus MVU vai MVU apvienībām, lai tās sagatavotu priekšlikumu pamatprogrammai.
Special role of SMEs should be underlined by direct intensive involvement in CPs and JTIs as well as special support measures such as specific calls for SMEs, “national exploratory awards” schemes providing financial means to SMEs or SME associations to prepare proposals for the Framework Programme.
Cilvēkresursu attīstība, nodrošinot zinātnieku elastīgu mobilitāti kā ,,masveida parādību”, atvieglojot jauno pētnieku profesionālo izaugsmi, palielinot sievietes lomu zinātnē, kā arī atverot Eiropu starptautiskai sadarbībai – tie ir programmas ,,Cilvēki” galvenie mērķi.
Development of human resources, assuring their flexible mobility as a ‘mass phenomenon’ among scientists, facilitating scientific career of young researchers, developing the position of women in science, as well as opening Europe for international cooperation are the major objectives of the “People” programme.
Jāīsteno vērienīgi pasākumi, lai piesaistītu un paturētu Eiropā pasaules līmeņa pētniekus.
Strong measures should be introduced to attract and to retain world-class researchers in Europe.
Īpaša uzmanība jāpievērš dzimumu līdztiesībai, nopietni jāapsver pēcdzemdību un bērna kopšanas atvaļinājumu jautājums.
A special attention should be paid to gender mainstreaming - questions regarding maternity leave and childcare should be seriously taken into consideration.
Vienādas starta pozīcijas izveide vīriešiem un sievietēm ļaus atvērt pastāvīgu cilvēkpotenciālu pētniecības jomā.
Developing the equal start position of women and men in science will permit to unlock a consistent human potential in the field of research.
Visās 7. pamatprogrammas darbībās iekļauti īpaši pasākumi, lai veicinātu jauno pētnieku līdzdalību un rosinātu viņus izvēlēties Eiropas zinātnisko profesionālo izaugsmi.
Special measures to promote young researchers participation and encouraging them to undertake European scientific career are introduced throughout all actions of FP7.
Piemēram, programmā ,,Idejas” iekļauti īpaši aicinājumi jaunajiem pētniekiem ar tā dēvētajām ,,izcilības stipendijām” jaunajiem pētniekiem.
E.g. within the “Ideas” there are introduced special calls for young researchers with so called excellence grants for young researchers.
Programmā ,,Cilvēki” ierosināts izveidot ,,mērķsadarbības tīklus”, kuru mērķis ir ciešāk integrēt nedaudzus partnerus ar īpaša piedāvājuma palīdzību pētniekiem agrīnā profesionālās darbības posmā.
Within “People” it is proposed to introduce “Twinning networks”, assuming closer integration of a few partners with a special offer for early stage researchers.
Turklāt jaunajiem pētniekiem pieejamas dažāda veida reintegrācijas stipendijas.
Moreover, different types of reintegration grants for young researchers are provided.
EPT attīstības nodrošināšanai ir ārkārtīgi svarīgi paaugstināt Eiropas augstākā līmeņa zinātnisko un tehnoloģisko infrastruktūru pieejamību, saskaņotību un piekļuvi tām.
For the development of ERA it is vital to increase availability, coordination and access in relation to top-level European scientific and technological infrastructure.
Jaunas infrastruktūras attīstība būs cieši saskaņota ar struktūrfondiem un citiem Eiropas un dalībvalstu līmenī pieejamiem finanšu instrumentiem .
The development of new infrastructure will be closely coordinated with structural funds and other financial instruments available at European and national level.
Piemēram, programma ,,Iespējas” var sekmēt lielu infrastruktūru izveidi dalībvalstu līmenī, jo īpaši ar struktūrfondu atbalstu, nodrošinot to pieejamību un sasaisti Eiropas Pētniecības telpā.
For instance, “Capacities” may contribute to the development of large infrastructure at national level, in particular supported by structural funds, by assuring its accessibility and networking within ERA.
Zināšanu reģioni
Regions of knowledge
Darbības atvieglos ,,zināšanu un jaunrades reģionu” izveidi (izmantojot visas izglītības/ pētniecības/ jauninājumu trīsstūra darbības), kas sekmēs Eiropas Pētniecības telpas attīstību.
Actions will facilitate creation of the Regions of Knowledge and Innovation (exploring all education-research-innovation triangle actions) contributing to the development of European Research Area.
Zinātniskais potenciāls
Research potential
Vissvarīgākais ir pilnībā īstenot EPT paplašinātajā Eiropas Savienībā.
It is the most important to fully realise the ERA in the enlarged Union.
Jāatbalsta esošie un jaunizveidotie centri ar augstu potenciālu, tostarp izcilības centri un zināšanu nodošanas centri konverģences reģionos.
It is necessary to support existing and emerging high potential centres such as Centres of Excellence and Centres of Transfer of Knowledge in the convergence regions.
Tie jāpārorientē, pilnībā jāsavieno tīklā un jāintegrē EPT.
They should be reoriented, fully networked and integrated with ERA.
To pārveidei jāsniedz atbalsts arī no struktūrfondiem.
Their transformation should be supported from structural funds as well.
Zināšanu trīsstūris
Triangle of Knowledge
Lai sekmīgi īstenotu 7. pamatprogrammas mērķus, vajadzīga ilgtspējīga cilvēkresursu, fundamentālo pētījumu un jaunu tehnoloģiju attīstība, kā rezultāts būs komercializācija, un kas sekmēs Eiropas rūpniecības konkurētspēju.
Successful realisation of all FP7 objectives requires a sustainable development of excellent human resources, basic research and new technologies leading to commercialisation and contributing to increasing the competitiveness of European industry.
Tādēļ mums jāveido ,,zināšanu trīsstūris” izglītība – pētniecība – jauninājumi.
Therefore we have to create an integrated Triangle of Knowledge: education - research - innovation.
Noteicošais panākumu faktors būs visu ,,zināšanu trīsstūra” elementu ilgtspējīga attīstība, kā arī to cieša integrācija un savienojums tīklā ar bezproblēmu saskarņu palīdzību.
A key success factor will be sustainable development of all elements of the Triangle of Knowledge as well as their deep integration and networking through seamless interfaces.
Universitāšu nozīmes palielināšana ir nepieciešama, ja izvirzīts mērķis sekmēt pētniecības kā profesionālās izaugsmes iespējas pievilcību studentu acīs.
Strengthening the role of universities in research is necessary if research career is to be promoted among students.
Jaunie pētnieki ir viens no vissvarīgākajiem 7. pamatprogrammas aspektiem.
Young researchers are one of the most important aspects of FP7.
Izglītība galvenokārt ir dalībvalstu politikas jautājums, taču jāīsteno daži pasākumi, kas saistītu 7. pamatprogrammu ar izglītības un mācību programmām Eiropas augstākās izglītības telpā un ļautu jauniem cilvēkiem netraucēti īstenot profesionālo izaugsmi pētniecības jomā.
Education is mainly a question of national policy but there should be some measures introduced that would link FP7 with the Education & Training Programmes in the European Higher Education Area to allow a smooth research career development of young people.
Nepārtrauktība starp pētniecību un jauninājumiem tiks saglabāta arī patiecoties Kopīgām tehnoloģijas iniciatīvām un Eiropas tehnoloģiju platformām.
The continuity between research and innovation should be maintained also thanks to Joint Technology Initiatives and European Technology Platforms.
Tās var sekmēt 7. pamatprogrammas ciešāku integrāciju ar Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammu (KJP), lai veicinātu pastāvīga atbalsta sniegšanu visās tehnoloģiju attīstības stadijās no pētniecības un demonstrējumiem līdz komercializācijai.
They can contribute to integrate closely FP7 activities with Competitiveness and Innovation Programme (CIP) in order to facilitate a continuous support at all stages of technology development, from the research, through demonstration up to commercialization.
Paredzēts atbalsts ilgāka termiņa sadarbības programmām starp akadēmiskajām un rūpniecības organizācijām, jo īpaši MVU, lai pastiprinātu zināšanu apmaiņu, veidojot kopīgas pētniecības partnerības, ko sekmē, iesaistot partnerībā pieredzējušus zinātniekus, nosūtot personālu darbā otrā nozarē.
There are foreseen longer term co-operation programmes between organisations from academia and industry, in particular SMEs, which aim at increasing knowledge sharing through joint research partnerships, supported by the recruitment of experienced researchers to the partnership, by staff secondments between both sectors.
Jāorganizē daži paplašināt pasākumi, atbalstot stipendijas rūpniecībā nodarbinātajiem pētniekiem un pētniecības darbībām, kuras veic rūpniecības ļaudis.
There should be some extended measures supporting fellowships for researchers employed by industry and research activities undertaken by people from industry.
Jāsniedz spēcīgs atbalsts daudzdisciplinārai pētniecībai, jo tā veido pamatu tādu vadošo nozaru attīstībai kā biotehnoloģija un nanotehnoloģijas.
Multidisciplinarity of research should be strongly supported as it is the basis of development of such leading disciplines as biotechnology and nanotechnology.
Turklāt, lai nodrošinātu pētījumu rezultātu ekonomisko atdevi, pienācīgi jāaizsargā intelektuālā īpašuma tiesības.
Moreover, in order to ensure economic return on the results of research, intellectual property rights should be adequately protected.
Tas ir ārkārtīgi svarīgs jautājums tādā nozīmīgā un dinamiskā sektorā kā IKT, kur, savienojumā ar citiem modeļiem, savu derīgumu pierādījis arī atklātā pirmkoda attīstības modelis kā pamats jauninājumiem, pieaugošai sadarbībai un zināšanu izplatīšanai.
This is a crucial issue especially in such important and dynamic sector as ICT, where additionally, in combination with other models, also an open source development model is proving its utility as a basis for innovation, increasing collaboration and dissemination of knowledge.
Pētniecības un jauninājumu politikas nākotnes perspektīvas
Perspectives for the future research and innovation policy
7. pamatprogramma vērsta uz Eiropas Pētniecības telpas attīstību.
FP6 was oriented towards development of European Research Area.
Daudzas sekmīgas ierosmes uzsāktas 6. pamatprogrammas laikā.
Many successful initiatives were commenced and developed throughout FP6.
Tagad 7. pamatprogramma galīgi nostiprinās EPT, ieviešot jaunus instrumentus un integrējot vecos.
Now, FP7 will ultimately strengthen the ERA introducing new instruments and integrating the old ones.
Eiropas Pētniecības padomes izveide, kas ierosināta 7. pamatprogrammā, jo īpaši atbalstīs fundamentālos pētījumus Eiropas līmenī.
Particularly, the creation of European Research Council proposed in FP7 will strongly support basic research at European level.
Iespējams, ka varētu izvēlēties līdzīgā veidā nostiprināt arī pielietojamo pētniecību, izveidojot Eiropas Pētniecības un jauninājumu telpu (EPJT), kas vērsīs mūsu centienus uz ciešāku pētniecības un jauninājumu integrāciju un pārvērtīs zinātnes atziņas jauninājumos un komerciālos produktos.
Perhaps a similar way could be chosen for strengthening applied research by creating a European Research and Innovation Area (ERIA), which will orient our efforts towards a closer integration of research with innovation and convert the scientific knowledge into innovation and commercial products.
Šī ideja bija paredzēta Lisabonas stratēģijā un W. Kok ziņojumā, kur bija ieteikts izveidot tiešas saites starp pētniecību un jauninājumiem.
This idea was foreseen in the Lisbon Strategy and in the Kok report which suggested the creation of strict links between research and innovation.