natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Priekšlikums Padomes lēmumam par tāda nolīguma noslēgšanu, ar ko groza Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas noslēgts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū
Proposal for a Council decision concerning the conclusion of the Agreement amending the Partnership Agreement between the African, Caribbean and Pacific Group of States, of the one part, and the European Community and its Member States, of the other part, signed in Cotonou on 23 June 2000
– ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam( COM(2006)0422 )
– having regard to the proposal for a Council decision ( COM(2006)0422 )
– ņemot vērā nolīguma projektu par Eiropas Kopienas un Korejas Republikas sadarbību zinātnes un tehnikas jomā,
– having regard to the draft agreement on scientific and technological cooperation between the European Community and the Government of the Republic of Korea,
– ņemot vērā EK līguma 170. pantu un 300. panta 2. punkta pirmo daļu,
– having regard to Article 170 and Article 300(2), first subparagraph, of the EC Treaty,
– ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu ( C6‑0438/2006 ),
– having regard to Article 300(3), first subparagraph, of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0438/2006 ),
– ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu ( A6‑0470/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy ( A6‑0470/2006 ),
Priekšlikums Padomes lēmumam par nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Korejas Republiku par sadarbību zinātnes un tehnikas jomā
Proposal for a Council decision on the conclusion of the Scientific and Technological Cooperation Agreement between the European Community and the Republic of Korea
RŪPNIECĪBAS, PĒTNIECĪBAS UN ENERĢĒTIKAS KOMITEJAS ATZINUMS ................20
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............21
SIEVIEŠU TIESĪBU UN DZIMUMU LĪDZTIESĪBAS KOMITEJAs aTZINUMS .................23
OPINION of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ...24
– ņemot vērā divus visautoritatīvākos starptautiski pieņemtos uzņēmumu rīcības standartus: Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) „Trīspusējā deklarācija par daudznacionāliem uzņēmumiem un sociālajai politikai piemērojamiem principiem” un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) „Pamatnostādnes daudznacionāliem uzņēmumiem”, kā arī rīcības kodeksus, ko pieņēmušas tādas starptautiskas organizācijas kā Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (PLO), Pasaules Veselības organizācija (PVO) un Pasaules Banka, un ANO Konferences par tirdzniecību un attīstību ( UNCTAD ) aizgādībā veiktos pasākumus attiecībā uz uzņēmumu darbību jaunattīstības valstīs,
– having regard to the two most authoritative internationally agreed standards for corporate conduct: the International Labour Organization's Tripartite Declaration of Principles concerning Multinational Enterprises and Social Policy and the OECD's "Guidelines for Multinational Enterprises", and to codes of conduct agreed under the aegis of international organisations such as the FAO, the World Health Organization and the World Bank and efforts under the auspices of UNCTAD with regard to the activities of enterprises in developing countries,
– ņemot vērā SDO 1998. gada 18. jūnija Deklarāciju par pamatprincipiem un tiesībām darbā un tās nolīgumus par universālām darba tiesību pamatnormām: piespiedu darba atcelšana (29. un 105. konvencija), biedrošanās brīvība un tiesības slēgt darba koplīgumus (87. un 98. konvencija), bērnu darba atcelšana (138. un 182. konvencija) un nediskriminācija darba tirgū (100. un 111. konvencija),
– having regard to the ILO Declaration on Fundamental Principles and Rights at Work, 18 June 1998, and its agreement of universal core labour standards: Abolition of forced labour (Conventions 29 and 105), Freedom of association and the right to collective bargaining (Conventions 87 and 98), Abolition of child labour (Convention 138 and Convention 182), and non-discrimination in employment (Conventions 100 and 111),
– ņemot vērā ANO Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un jo īpaši pantu, kurā visi pilsoņi un visas sabiedrības struktūras aicinātas atbalstīt cilvēktiesību ievērošanu, 1966. gada Starptautisko paktu par politiskajām un civilajām tiesībām, 1966. gada Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, 1979. gada Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu, 1994. gada ANO pamatiedzīvotāju tiesību deklarācijas projektu un 1989. gada ANO Konvenciju par bērnu tiesībām,
– having regard to the United Nations Universal Declaration of Human Rights and in particular its article where every individual and every organ of society is called upon to play its part in securing universal observance of human rights, the 1966 International Covenant on Civil and Political Rights, the 1966 Covenant on Economic, Social and Cultural Rights, the 1979 Convention of the Elimination of All Forms of Discrimination Against Women, the 1994 Draft United Nations Declaration on the Rights of Indigenous Peoples, 1989 UN Convention on the Rights of the Child,
– ņemot vērā ESAO Konvenciju pret kukuļdošanu (1997),
– having regard to the OECD Anti-Bribery Convention (1997),
– ņemot vērā 1997. gadā uzsākto Globālo ziņošanas iniciatīvu
– having regard to the Global Reporting Initiative (GRI) incepted in 1997
www.globalreporting.org un atjauninātās G3 Ilgtspējības ziņošanas vadlīnijas, kas publicētas 2006. gada 5. oktobrī,
www.globalreporting.org , and the updated G3 Sustainability Reporting Guidelines, released on 5 October 2006,
– ņemot vērā 2000. gada septembrī uzsākto ANO Globālo paktu,
– having regard to the United Nations Global Compact launched in September 2000,
– ņemot vērā ANO Globālā pakta un Globālās ziņošanas iniciatīvas 2006. gada 9. oktobra paziņojumu par stratēģiskas alianses izveidi,
- having regard to the announcement on 9 October 2006 by the UN Global Compact and the Global Reporting Initiative that they have formed a "strategic alliance",
– ņemot vērā ANO normatīvu projektu par transnacionālu korporāciju un citu uzņēmumu atbildību saistībā ar cilvēktiesībām (2003. gada decembris),
– having regard to the Draft UN Norms on the Responsibilities of Transnational Corporations and Other Business Enterprises with Regard to Human Rights (December 2003),
– ņemot vērā ANO 2002. gada pasaules augstākā līmeņa sanāksmes par ilgtspējīgu attīstību Johannesburgā rezultātus, it īpaši aicinājumu sākt starpvaldību iniciatīvas uzņēmumu atbildības jomā un Padomes 2002. gada 3. decembra secinājumus par turpmākajiem pasākumiem pēc augstākā līmeņa sanāksmes,
– having regard to the outcome of the 2002 UN World Summit on Sustainable Development in Johannesburg, in particular the call for intergovernmental initiatives on the question of corporate accountability and the Council conclusions of 3 December 2002 on the follow-up to the Summit,
– ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2005. gada 10. augusta ziņojumu par Globālā pakta grupas darbu „Ceļā uz globālām partnerībām — ciešāka sadarbība starp Apvienoto Nāciju Organizāciju un visiem attiecīgajiem partneriem, it īpaši privātajā sektorā” (05‑45706 (E) 020905),
– having regard to the UN Secretary General's report about the work of the Global Compact Group "Towards global partnerships - Enhanced cooperation between the United Nations and all relevant partners, in particular the private sector", 10 August 2005 (05-45706 (E) 020905),
– ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra īpašā pārstāvja uzņēmējdarbības un cilvēktiesību lietās iecelšanu, viņa 2006. gada 22. februāra starpposma ziņojumu (E/CN.4/2006/97) un reģionālās apspriedes 2006. gada 26.–27. jūnijā Bangkokā un 2006. gada 27.–28. martā Johannesburgā,
– having regard to the appointment of a Special Representative of the United Nations Secretary-General for Business and Human Rights, to his interim report of 22 February 2006 (E/CN.4/2006/97), and the regional consultations he held in Bangkok in June 26-27, 2006 and Johannesburg in 27-28 March 2006,
– ņemot vērā tā 1999. gada 15. janvāra rezolūciju par ES standartiem Eiropas uzņēmumiem, kas darbojas jaunattīstības valstīs „Ceļā uz Eiropas Rīcības kodeksu”
– having regard to its resolution of 15 January 1999 on EU standards for European Enterprises operating in developing countries: towards a European Code of Conduct
– ņemot vērā 1968. gada Briseles Konvenciju, kas konsolidēta Padomes 2000. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās
– having regard to the 1968 Brussels Convention as consolidated in Council Regulation (EC) No 44/2001 of 22 December 2000 on jurisdiction and the recognition and enforcement of judgements in civil and commercial matters
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 19. marta Regulu (EK) Nr. 761/2001, ar ko organizācijām atļauj brīvprātīgi piedalīties Kopienas vides vadības un audita sistēmā ( EMAS )
– having regard to Regulation (EC) No 761/2001 of the European Parliament and of the Council of 19 March 2001 allowing voluntary participation by organisations in a Community eco-management and audit scheme (EMAS)
– ņemot vērā Padomes 2001. gada 3. decembra rezolūciju par turpmākajiem pasākumiem pēc Zaļās grāmatas par uzņēmumu sociālo atbildību
– having regard to the Council Resolution of 3 December 2001 on the follow-up to the Green Paper on corporate social responsibility
– ņemot vērā tā 2002. gada 30. maija rezolūciju par Zaļo grāmatu par uzņēmumu sociālās atbildības sistēmas veicināšanu Eiropā
– having regard to its resolution of 30 May 2002 on the Commission Green Paper on promoting a European framework for corporate social responsibility
– ņemot vērā tā 2003. gada 13. maija rezolūciju par uzņēmumu sociālo atbildību: uzņēmējdarbības ieguldījums ilgtspējīgā attīstībā
– having regard to its resolution of 13 May 2003 concerning Corporate Social Responsibility: A business contribution to Sustainable Development
– ņemot vērā Komisijas 2001. gada 30. maija ieteikumu par vides jautājumu iekļaušanu, novērtēšanu un publiskošanu uzņēmumu gada ziņojumos un gada pārskatos (izziņots ar dokumenta numuru C(2001)1495)
– having regard to the Commission Recommendation of 30 May 2001 on the recognition, measurement and disclosure of environmental issues in the annual accounts and annual reports of companies (notified under document number C(2001)1495)
– ņemot vērā tā 2002. gada 4. jūlija rezolūciju par Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Ekonomikas un sociālo lietu komitejai „Darba tiesību pamatnormu sekmēšana un sociālās vadības uzlabošana globalizācijas kontekstā”
– having regard to its resolution of 4 July 2002 on the Commission Communication to the Council, the European Parliament and the Economic and Social Committee entitled "Promoting Core Labour Standards and Improving Social Governance in the context of Globalisation"
– ņemot vērā Padomes 2003. gada 6. februāra rezolūciju par korporatīvo sociālo atbildību
– having regard to the Council Resolution of 6 February 2003 on corporate social responsibility
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Pārvaldība un attīstība” ( COM(2003)0615 ),
– having regard to the Commission Communication "Governance and development" ( COM(2003)0615 ),
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/51/EK par noteikta veida sabiedrību, banku un citu finanšu iestāžu un apdrošināšanas uzņēmumu gada un konsolidētajiem pārskatiem
– having regard to Directive 2003/51/EC of the European Parliament and of the Council on the annual consolidated accounts of certain types of companies, banks and other financial institutions and insurance undertakings
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru
– having regard to Directive 2004/18/EC of the European Parliament and of the Council on the coordination of procedures for the award of public works contracts, public supply contracts and public service contracts
– ņemot vērā 2004. gada 29. jūnija Eiropas Ieinteresēto personu foruma (IPF) par korporatīvo sociālo atbildību (KSA) galīgo ziņojumu, tostarp 7. ieteikumu par atbalstu darbībām, lai panāktu pareizu tiesisko regulējumu,
– having regard to the final report and recommendations of the European Multi Stakeholder Forum on CSR of 29 June 2004, including recommendation 7 supporting action to achieve the right legal framework,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Globalizācijas sociālā dimensija — ES politikas ieguldījums, lai labumu gūtu visi” ( COM(2004)0383 ),
– having regard to the Commission Communication "The Social Dimension of Globalisation - the EU's policy contribution on extending the benefits to all" ( COM(2004)0383 ),
– ņemot vērā 2005. gada 22. un 23. marta Eiropadomi, kas atjaunoja Lisabonas stratēģiju, akcentējot šajā ES un dalībvalstu partnerībā „kopīgu darbu nodarbinātībai un izaugsmei”,
– having regard to the European Council of 22 and 23 March 2005 which re-launched the Lisbon strategy focusing this partnership between the EU and Member States on "Working together for growth and jobs",
– ņemot vērā tā 2005. gada 5. jūlija rezolūciju par ekspluatāciju un bērnu darbu jaunattīstības valstīs,
– having regard to its resolution of 5 July 2005 on exploitation and child labour in developing countries
Rīcības platforma” ( COM(2005)0658 ), kā arī Padomes 2006. gada 9. jūlijā pieņemto atjaunināto ilgtspējīgas attīstības stratēģiju,
– having regard to the Commission Communication on the review of the Sustainable Development Strategy - A platform for action ( COM(2005)0658 ), and the renewed EU Sustainable Development Strategy adopted by Council on 9 July 2006,
– ņemot vērā Eiropas Konsensu attīstības jomā, ko Komisija, Padome un Eiropas Parlaments parakstīja 2005. gada 20. decembrī,
– having regard to the European Consensus on Development, signed by the Commission, Council and European Parliament on 20 December 2005,
– ņemot vērā jauno Vispārējo preferenču sistēmu (VPS+), kas ir spēkā kopš 2006. gada 1. janvāra un nodrošina beznodokļu piekļuvi vai tarifu pazemināšanu lielākam produktu skaitam, kā arī ietver jaunu stimulu nestabilām valstīm, kurām ir īpašas vajadzības tirdzniecības, finanšu un attīstības jomā,
– having regard to the new General System of Preferences (GSP+), in force since 1 January 2006 which grants duty-free access or a tariff reduction for an increased number of products and also includes a new incentive for vulnerable countries faced with specific trade, financial or development needs,
– ņemot vērā 2006. gada 3. maija Zaļo grāmatu par Eiropas pārredzamības iniciatīvu,
– having regard to the Green Paper on the European Transparency Initiative, 3 May 2006,
– ņemot vērā tā 2006. gada 6. jūlija rezolūciju par godīgu tirdzniecību un attīstību
– having regard to its resolution of 6 July 2006 on Fair Trade and Development
Pieņemtie teksti, 6.7.2006, P6_TA(2006)0320 . ,
Texts Adopted , 6.7.2006, P6_TA(2006)0320 . ,
– ņemot vērā uzklausīšanu „Uzņēmumu sociālā atbildība — vai pastāv Eiropas pieeja?”, ko Eiropas Parlaments rīkoja 2006. gada 5. oktobrī,
– having regard to the Hearing "Corporate Social Responsibility - is there a European approach?" organised by the European Parliament on 5 October 2006,
– ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus ( A6-0471/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A6-0471/2006 ),
A. tā kā uzņēmumi nevar uzņemties sabiedrisko iestāžu lomu gadījumos, kad tās nespēj nodrošināt atbilstību sociālajiem un vides standartiem,
A. whereas companies cannot be a substitute for public authorities when the latter fail to exercise control over compliance with social and environmental standards,
2. atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, kas dod jaunu impulsu ES debatēm par korporatīvo sociālo atbildību, tomēr atzīmē, ka dažas nozīmīgas ieinteresētās puses pauž bažas par pārredzamības un līdzsvarotības trūkumu konsultācijās, kas veiktas pirms publikācijas;
Welcomes the Commission Communication in enabling new impetus to the EU debate on corporate social responsibility (CSR) but notes the concerns expressed by some key stakeholders about a lack of transparency and balance in the consultation undertaken before publication;
4. uzskata, ka KSA politika ir jāveicina atsevišķi, nevis kā aizstājējs atbilstīgam regulējumam attiecīgās jomās vai kā slēpta pieeja šādu tiesību aktu pieņemšanai; aicina debates par KSA Eiropas līmenī veikt, neatbalstot tikai brīvprātīgu vai tikai obligātu pieeju; atkārtoti atbalsta pēc būtības brīvprātīgu pieeju, tomēr pieļaujot neobligātus pētījumus, kas pamatojas uz skaidriem sociāliem un vides mērķiem un neizslēdz turpmāku dialogu un pētījumus par obligātām saistībām;
Believes that CSR policies should be promoted on their own merits, neither as a substitute for appropriate regulation in relevant fields, nor as a covert approach to introducing such legislation; calls for the CSR debate at the European level to be 'depolarised' by neither supporting exclusively voluntary nor mandatory approaches; reiterating an essentially voluntary approach but enabling - without obligation - research based on clear social and environmental objectives and without excluding further dialogue and research on binding commitments;
7. uzskata, ka ES debates par KSA ir sasniegušas stadiju, kad uzsvars jāpārvieto no procesiem uz rezultātiem, nonākot pie izmērāma un pārredzama uzņēmumu ieguldījuma cīņā pret sociālo atstumtību un vides degradāciju Eiropā un visā pasaulē;
Believes that the EU debate on CSR has approached the point where emphasis should be shifted from 'processes' to 'outcomes', leading to a measurable and transparent contribution from business in combating social exclusion and environmental degradation in Europe and around the world;
ES debates par KSA
The EU debate on CSR
12. uzskata, ka sociālais dialogs ir bijis efektīvs līdzeklis KSA iniciatīvu veicināšanai un ka arī Eiropas darba padomēm ir bijusi konstruktīva loma labākās prakses attīstīšanā saistībā ar KSA;
Believes that social dialogue has been an effective means of promoting CSR initiatives and that European works councils have also played a constructive role in developing best practice in relation to CSR;
17. aicina Komisiju, pārraugot KSA attīstību, veicināt sieviešu lielāku līdzdalību Ieinteresēto pušu forumā, kā arī informācijas un labas prakses apmaiņu attiecībā uz dzimumu līdztiesību;
Calls on the Commission to encourage, in the monitoring of progress on CSR, greater female participation in the Multi-Stakeholder Forum and the exchange of information and good practices in the field of gender equality;
Saikne starp KSA un konkurētspēju
The link between CSR and competitiveness
20. atzīst, ka efektīvi konkurences noteikumi Eiropā un ārpus tās ir būtisks elements atbildīgas uzņēmējdarbības prakses nodrošināšanā, it īpaši veicinot taisnīgu attieksmi un piekļuvi vietējiem MVU;
Recognises that effective competition rules, inside and outside Europe, are an essential element of ensuring responsible business practice, in particular by enabling fair treatment and access for locally-based SMEs;
24. atzīst KSA par svarīgu uzņēmējdarbības stimulu un aicina integrēt sociālās politikas, piemēram, darba ņēmēju tiesību ievērošanu, taisnīga atalgojuma politiku, diskriminācijas novēršanu, mūžizglītību utt., kā arī vides jautājumus, kas īpaši saistīti ar ilgtspējīgas attīstības dinamisku veicināšanu, ar ES jauninājumu un tirdzniecības politikām atbalstot jaunus produktus un procesus, kā arī veidojot nozaru, subreģionālas un pilsētu konkurētspējas stratēģijas;
Recognises CSR as an important business driver and calls for the integration of social policies, such as respect for workers’ rights, a fair wages policy, the avoidance of discrimination, lifelong learning, etc., and environmental issues focusing particularly on the dynamic promotion of sustainable development, both in support for new products and processes through EU innovation and trade policies, as well as in drawing up sector, sub-regional and city-based competitiveness strategies;
KSA instrumenti
CSR Instruments
29. iesaka Komisijai paplašināt direktoru atbildību uzņēmumos, kuru darbinieku skaits pārsniedz 1000, iekļaujot pienākumu direktoriem minimizēt jebkādu uzņēmuma darbības nelabvēlīgu sociālo un vides ietekmi;
Recommends that the Commission extends the responsibility of directors of companies with more than 1000 employees to encompass the duty for the directors themselves to minimise any harmful social and environmental impact of companies' activities;
32. uzskata, ka patērētājiem, klientiem, darba ņēmējiem un investoriem jādod iespēja izvēlēties vai noraidīt produktus/piegādātājus, darbavietas un uzņēmumus atkarībā no to atbildīguma attiecībā uz vidi un sociālajiem aspektiem;
Believes that consumers, customers, employees and investors must have the opportunity to select or reject products/suppliers, jobs and companies depending on whether they are more or less responsible in terms of the environment and social conditions;
38. atbalsta Eurostat centienus saistībā ar ES Ilgtspējīgas attīstības stratēģiju izstrādāt rādītājus KSA mērīšanai, kā arī Komisijas nodomu izstrādāt jaunus rādītājus, lai mērītu ES ekoloģiski marķētās produkcijas patēriņu un informētību par to, kā arī EMAS reģistrēto uzņēmumu produkcijas daļu;
Supports the efforts of Eurostat to develop indicators to measure performance on CSR in the context of the EU Sustainable Development Strategy as well as the Commission's intention to develop new indicators in order to measure awareness and the consumption of EU eco-labelled products and the share of production from EMAS-registered enterprises;
Labāks regulējums un KSA
Better Regulation and CSR
43. atkārto, ka labs regulējums un tiesību akti ir izstrādāti nesaistošo tiesību normu jomā un ka šāda likumdošana stimulē KSA principiem atbilstošus uzņēmumus, vienlaikus dodot KSA principus vēl neieviesušajiem uzņēmumiem nepieciešamo laiku, lai tie varētu piemēroties;
Reiterates that good regulation and legislation has been developed in the field of soft law, and that such legislation offers incentives to companies who comply with CSR principles, while allowing companies that have not yet signed up to CSR principles the necessary time to adapt;
KSA integrēšana ES politikās un programmās
Mainstreaming CSR in EU policies and programmes
53. aicina Komisiju nodrošināt, ka ES transnacionālie uzņēmumi, kuru ražošanas iekārtas atrodas trešās valstīs, it īpaši tajās, kuras piedalās VPS+ shēmā, ievēro SDO pamatstandartus, sociālos un vides paktus un starptautiskos nolīgumus, lai panāktu globālu līdzsvaru starp ekonomisko izaugsmi un augstākiem sociālajiem un vides standartiem;
Asks the Commission to make sure that EU-based transnational companies with production facilities in third countries, in particular those participating in the GSP+ scheme, abide by core ILO standards, social and environmental covenants and international agreements to achieve a world-wide balance between economic growth and higher social and environmental standards;
56. iesaka Komisijai veikt padziļinātu Eiropas mēroga pētījumu par dažādiem veidiem, kā MVU varētu piedalīties KSA, un par stimuliem, lai tie brīvprātīgi un patstāvīgi ieviestu KSA principus, kā arī pienācīgi ņemt vērā šajā jomā gūto pieredzi un labu praksi;
Recommends that the Commission conduct an in-depth Europe-wide study on the different ways in which SMEs might participate in CSR and on the incentives for them to adopt CSR principles on a voluntary individual basis, and that it learn the proper lessons from the experience acquired and good practice in this area;