natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I. tā kā budžeta atbalsta process ir daļa no partnerības, jo nepārtraukta līdzekļu devēju un palīdzības saņēmēju dialoga rezultātā tiek izvirzītas prioritātes un vērtēts paveiktais;
I. whereas the budget support process takes place within a framework of partnership, in terms of priority setting and assessment, through continuous donor-recipient policy dialogue,
J. tā kā budžeta atbalstam vajadzētu veicināt arī demokrātisko procesu nostiprināšanu, ļaujot pilsoniskajai sabiedrībai iesaistīties noteiktās politikas jomās, īpaši nabadzības samazināšanas un attīstības stratēģijas izstrādē, kā arī sekmējot to, ka attīstības politiku un budžeta izmantošanu kontrolē parlaments;
J. whereas budget support should also encourage the strengthening of democratic processes, affording policy space to civil society, especially through involvement in the shaping of a poverty reduction and development strategy, and promoting parliamentary scrutiny of development policy and budget spending,
K. tā kā budžeta atbalsts var būt gan vispārējs budžeta atbalsts, kas aptver makroekonomiku un budžeta jomu kopumā, gan budžeta atbalsts atsevišķām nozarēm;
K. whereas budget support can be either general budget support, which covers the overall macro-economic and budget framework, or sectoral budget support,
L. tā kā galvenie apsvērumi, lemjot par budžeta atbalstam atvēlēto līdzekļu sadalījumu, ir „ārējā finansējuma plaisa”, nabadzības līmenis, laba pārvaldība, iepriekšējie sasniegumi, vēlme panākt attīstību un reālistisks iespējamo rezultātu novērtējums kā nabadzības samazināšanas, tā izaugsmes un iestāžu reformas ziņā;
L. whereas the key considerations in deciding the allocation of budget support funding are: the 'external financing gap', the degree of poverty, good governance, past performance, development commitment and a realistic assessment of possible results, in terms of poverty reduction, growth and institutional reform,
M. tā kā vispārējam budžeta atbalstam atvēlētie līdzekļi tiek ieskaitīti saņēmējvalsts Valsts kasē, kas nozīmē, ka saņēmjvalsts ir atbildīga par līdzekļu izmantošanas kontroli, veidu un atskaitīšanos par līdzekļu izlietojumu;
M. whereas funds provided as general budget support are fully fungible, as transfers are made directly into the treasury account of a country, which effectively means that control over, ownership of and accountability with regard to the utilisation of those funds rests with the recipient,
N. tā kā Kotonū nolīguma 61. panta 2. punktā un 67. pantā ir skaidri definēti nosacījumi, kuriem saņēmjvalstij ir jāatbilst, lai tā varētu pretendēt uz budžeta atbalstu, un starp šiem nosacījumiem ir prasības attiecībā uz valsts izdevumu pārvaldības standartiem, makroekonomisko un nozaru politiku, valsts iepirkumu, turklāt ir prasība, ka līdzekļu devējiem un saņēmējiem ir jāgarantē, ka pielāgojumi ir ekonomiski dzīvotspējīgi un sociāli un politiski pieņemami;
N. whereas Articles 61(2) and 67 of the Cotonou Partnership Agreement clearly determine the conditions governing the eligibility of a recipient country for budget support, expressly stating the need for standards regarding public expenditure management, macro-economic and sectoral policies and public procurement and, furthermore, requiring the donor and recipient to ensure that adjustment is economically viable and socially and politically workable,
O. tā kā budžeta atbalsta piešķiršanas priekšnosacījumi ir funkcionējoša parlamentārā demokrātija, pamatbrīvību un cilvēktiesību ievērošana, politiskais plurālisms un efektīva valsts finanšu pārvaldības sistēma, ko vērtē pēc tā, cik augsts ir labas pārvaldības līmenis, kā notiek demokrātiski vēlēta parlamenta veiktās pārbaudes, kādā līmenī ir tiesiskums, valdības darba pārskatāmība un kompetence, kā arī pēc tā, cik labi definēta makroekonomiskā, attīstības un nozaru politika un kāds ir valsts iepirkuma atklātības un pārredzamības līmenis;
O. whereas a functioning parliamentary democracy respecting fundamental freedoms and human rights, including political pluralism, and an effective public financial management system are prerequisites for budget support, and should be assessed in terms of the extent to which the recipient country is characterised by good governance, scrutiny by a democratically elected parliament, the rule of law, government accountability, competence, well-defined macro-economic, developmental and sectoral policies and the degree of openness and transparency of its public procurement,
P. tā kā viens no budžeta atbalsta piešķiršanas priekšnosacījumiem ir efektīva valsts finanšu pārvaldības sistēma, ko vērtē pēc tā, cik augsts ir labas pārvaldības, pārskatāmības un kompetences līmenis, cik labi ir definēta makroekonomiskā, attīstības un nozaru politika un kāds ir valsts iepirkuma atklātības un pārredzamības līmenis;
P. whereas an effective public financial management system is a prerequisite for budget support, and should be assessed in terms of the extent to which the recipient country is characterised by good governance, accountability, competence, well-defined macro-economic, developmental and sectoral policies and the degree of openness and transparency of its public procurement,
Q. tā kā risks ir jāvērtē pēc tādiem rādītājiem kā valsts struktūru spēja administrēt un izmantot līdzekļus, laba pārvaldība, vēlme ievērot attīstības principus, korupcijas līmenis, demokrātija un situācija cilvēktiesību jomā;
Q. whereas risk should be measured in terms of the ability of the state bodies concerned to administer and implement funds, good governance, commitment to development principles, the incidence of corruption, democracy and human rights,
R. tā kā būtiski svarīgs attīstības priekšnoteikums ir efektīva valsts budžeta pārvaldība un tādas budžeta sistēmas, kuru mērķis ir izveidot stabilu makroekonomisko klimatu;
R. whereas effective public financial management and budgetary systems aimed at creating a stable macro-economic climate are essential preconditions for development,
S. tā kā virknē valstu, kas saņem budžeta atbalstu, sevišķi Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīs ir ļoti vājas valsts budžeta pārvaldības sistēmas;
S. whereas a number of budget support partner countries, especially in the ACP states, have extremely poor public financial management systems,
1. aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot budžeta atbalsta mehānismu tikai tad, ja ar nepārprotami pamatojamiem kritērijiem var uzskatāmi parādīt tiešo ieguvumu no tā izmantošanas un ir pilnībā izvērtēts ar tā izmantošanu saistītais risks;
Calls on the Commission and the Member States to use budget support only if the net benefits of such a mechanism can be demonstrated in the light of clearly objectifiable criteria, and only after a full assessment of the risks involved;
5. uzsver, ka ir svarīgi radīt atbildības kultūru, kas pilnībā aptver arī parlamentus un augstākās revīzijas iestādes; atzīst, ka budžeta atbalstam ir jābūt cieši saistītam ar pilsoniskās sabiedrības stiprināšanu;
Stresses the importance of creating a culture of accountability which fully involves parliaments and the supreme audit institutions; recognises that budget support must go hand in hand with the strengthening of civil society;
8. pauž bažas par lēmumu piešķirt budžeta palīdzību Malāvijai, par kuru ir zināms, ka tajā pastāv augsts risks, un Kenijai, kuras gadījumā visas dalībvalstis ir apturējušas budžeta atbalstu, tādējādi radot šaubas par Komisijas spēju izmantot šo instrumentu efektīvi;
Is concerned about the decision to use budget support in Malawi, where there were considerable known risks, and Kenya, in regard to which all Member States have suspended budget support, thus calling into question the Commission's ability to use this instrument effectively;
11. atzīst, ka valstī var būt tikai viena makroekonomiskās reformas programma, ko parasti vada starptautiskas finanšu iestādes un kurā Komisijai un dalībvalstīm ir jācenšas aktīvi iesaistīties, lai būtu iespējams ietekmēt politiku;
Recognises that there can only be one macro-economic reform programme in any given country, which is usually directed by the international financial institutions, but in relation to which the Commission and Member States should seek to play an active role in an effort to influence policy;
22. pauž bažas par grūtībām novērtēt to, vai ir sasniegti izpildes rādītāji, sevišķi nabadzības apkarošanas jomā, un aicina Komisiju atbalstīt jaudas palielināšanu tādās jomā kā statistika, datu vākšana, kvalitātes novērtēšana un analīze;
Is concerned about the difficulty inherent in assessing the achievement of performance indicators and especially poverty impact results, and calls on the Commission to support capacity development in statistics, data collection, quality assessment and analysis;
26. aicina Komisiju novērst trūkumus kontrolē un pārraudzībā, ieviešot ārēju budžeta atbalsta kontroli (piemēram, ar Revīzijas palātas starpniecību); jāmudina Komisiju kopā ar citiem nozīmīgiem finansētājiem uzsākt kopējas kontroles iestādes veidošanu;
Calls on the Commission to tackle the shortcomings in control and supervision by introducing an external control for budget aid (for example via the Court of Auditors); the Commission should be encouraged to take the initiative of setting up a joint supervisory institution together with the other large financial donors;
28. aicina Komisiju izklāstīt, kādā veidā budžeta atbalstam iespējams noteikt termiņus; atzīmē, ka budžeta atbalsta būtība ir stiprināt saņēmējvalstu pašpietiekamību, tādēļ Komisijai ir jādara zināms, cik ilgā (saprātīgā) laika posmā to var sasniegt;
Calls on the Commission to state how budget aid can be limited in time; notes that the ultimate aim of budget support must be to build up the self-sufficiency of the beneficiary country, so the Commission should state over what (reasonable) timescale this can be achieved;
Budžeta atbalsts ir kļuvis par ievērojamu ES attīstības atbalsta veidu kopš 1990. gadu beigām.
Budget support has become a prominent form of EU development assistance since the late 1990s.
Komisija to ir atzinusi par svarīgu Eiropas Kopienas attīstības politikas instrumentu.
It is recognised by the Commission as an essential instrument of European Community development policy.
Tā popularitāte kā attīstības modalitātei pieaugusi kā daļa no nozīmīgākajiem starptautiskajiem centieniem uzlabot palīdzības efektivitāti, ņemot vērā saistības Tūkstošgades attīstības mērķu (MDGs) sasniegšanai.
Its growth in popularity as a development modality has taken place as part of a major international effort to improve the effectiveness of aid, in light of the commitments made towards the achievement of the MDGs.
Tas atbilst EK centieniem virzīties uz tādu pieeju, kas atbalsta plašākas ekonomikas reformas, kuras koncentrētas uz dziļākām strukturālām un sektoru reformām ar galveno uzsvaru uz nabadzības samazināšanu, atbalstu saprātīgai valsts finanšu pārvaldībai, atbalstu fiskālajām reformām un atbalstu privātā sektora attīstībai.
It is in line with the EC's committed move towards a development approach in support of wider economic reforms concentrating on deeper structural and sectoral reforms focusing on poverty reduction, support for sound public finance management, support for fiscal reforms and support for private sector growth.
Pastāvot pareizajiem apstākļiem, budžeta atbalsts var kļūt par spēcīgu līdzekli Eiropas Savienības attīstības atbalsta mērķu sasniegšanai, proti, ilgtspējīgai ekonomiskajai un sociālajai attīstībai, jaunattīstības valstu vienmērīgai un pakāpeniskai integrācijai pasaules ekonomikā, kampaņai pret nabadzību, ekonomikas un nodarbinātības izaugsmei un attīstībai un demokrātijas konsolidācijai.
Budget support, where the right conditions exist, can become a powerful tool in the achievement of European Union goals of development assistance, namely sustainable economic and social development, the smooth and gradual integration of developing countries into the world economy, the campaign against poverty, economic and employment growth and developing and consolidating democracy.
Līdzekļu devēju koordinācija un saņēmēju kontrole ir divas galvenās iezīmes pašreizējā virzībā padarīt palīdzību efektīvāku; tās ir divas būtiski svarīgākās budžeta atbalsta pamatfilozofijas.
Donor coordination and recipient ownership are the two major features in the current drive to make aid more effective; which are the two fundamental underlying philosophies of budget support.
Līdzekļu devēji koordinē rīcību, izveidojot budžeta atbalsta partnerību, jo pēc savas dabas budžeta atbalsts prasa koordinētu līdzekļu devēju rīcību.
Donors coordinate by forming budget support partnerships, as by its very nature budget support requires coordinated donor action.
Līdzekļu devēju koordinācija un pārbaužu prasību saskaņošana, palīdzības nodrošināšana, nosacījumu izpilde un tehniskais atbalsts – tas viss uzlabo palīdzības efektivitāti, samazinot darījumu izmaksas un saņēmēju slogus, izveidojot sinerģijas un apkopojot palīdzības resursus.
Donor coordination and harmonisation of reporting requirements, aid disbursement, conditionality and technical assistance all enhance aid effectiveness by; cutting transaction costs, reducing recipient burdens, creating synergies and aggregating aid resources.
Līdzekļus, ko nodrošina ar budžeta atbalstu, izmaksā, izmantojot pašas saņēmējvalstu valdības finanšu pārvaldības sistēmu, un šie līdzekļi ir vai nu rezervēti no vispārējā budžeta atbalsta (GBS) , vai arī paredzēti konkrētam mērķim un rezervēti no nozaru budžeta atbalsta (SBS) līdzekļiem.
Funds that are provided through budget support are disbursed through the recipient government's own financial management system and is either non-earmarked, General Budget Support (GBS), or earmarked for specific use, Sector Budget Support (SBS).
Tādējādi saņēmējs pilnībā uzņemas kontroli un atbildību par saņemtajiem līdzekļiem.
The recipient thus assumes full control and responsibility over the funds provided.
Saņēmēju vadītas attīstības efektivitāte un ilgtspēja ir neapstrīdama.
The effectiveness and sustainability of recipient led development is indisputable.
Vispārējo budžeta atbalstu papildina kopīgi nolīgumi attiecībā uz valdības attīstības stratēģiju, parasti nabadzības samazināšanas stratēģijas dokumentu ( PRSP ) formā, un saistībā ar vajadzīgajām vadības un ekonomiskajām reformām.
General budget support is accompanied by joint agreements concerning the government's development strategy, usually in the form of a PRSP, and upon necessary governance and economic reforms.
Tā vietā, lai koncentrētos tikai uz palīdzības fondu izmantošanu, saņēmējvalstu valdības un līdzekļu devēji kopīgi uzrauga vienotās stratēģijas īstenošanu kopumā, kura neitralizē palīdzības atvietojamības problēmu.
Instead of focusing only on the use of aid funds, recipient governments and donors jointly monitor the implementation of the agreed strategy as a whole, which counteracts the problem of aid fungibility.
PRSP nosaka neatkarīgas attīstības prioritātes, izmantojot cik vien iespējams saņēmējam piederošus līdzekļus.
The PRSP determines the substantive development priorities through a means which is as much as possible recipient-owned.
Prioritāšu sociālajos sektoros, piemēram, veselības un izglītības sektoros, arī tiek izmantotas plašas sektoru pieejas, lai vairāk koncentrētos un skaidrāk formulētu attīstības prioritātes šajos sektoros.
Sector wide approaches, in priority social sectors, such as health and education are also commonly used, to give more focus and articulation to the development priorities in these sectors.
Budžeta atbalsta atbalstītāji norāda uz daudzajām pozitīvajām cerībām, kuras liktas uz šo instrumentu un kuras iekļauj: uzlabotu koordināciju un saskaņošanu starp līdzekļu devējiem (palielinot efektivitāti un palīdzības apjomus un saskaņojot nosacījumu izpildi), līdzināšanos partnervalstu sistēmām un politikām, lielāku finansējuma paredzamību, palielinātu saņēmēju kontroli (saņēmējs nosaka un tad īsteno attīstības politikas), uzlabojumus sabiedrības finanšu pārvaldības sistēmās labas pārvaldes, makroekonomikas stabilitātes, piešķirtās efektivitātes un uzlabotas iekšējās pārskatatbildības veidā.
The advocates of budget support point to a wide range of positive expectations from the instrument, which include; improved coordination and harmonisation among donors (increasing efficiencies and aid amounts and harmonising conditionality), alignment to partner country systems and policies, greater predictability of funding, increased recipient ownership (as the recipient determines and then implements development policies), improvements in public financial management systems, in terms of good governance, macroeconomic stability and allocative efficiency, and improved domestic accountability.
Šie teorētiskie pozitīvie iznākumi ir patiešām ievērojami, bet dažos gadījumos var arī celt lielus iebildumus pret instrumenta iedarbīgumu.
These theoretical positive outcomes are indeed considerable but major reservations can also be placed against the efficacy of the instrument in some cases.
Instrumenta izmantošanas atbilstība ir ļoti pretrunīga nestabilās valstīs vai valstīs, kurās trūkst valsts struktūras un jo īpaši valsts finanšu pārvaldības spējas, lai efektīvi pārvaldītu instrumentu, vai valstīs, kuras ir nedemokrātiskas, korumpētas vai nopietni pārkāpj cilvēktiesības.
The appropriateness of the use of the instrument in fragile states, or states that lack the public structures and in particular the public financial management capabilities to manage the instrument effectively, or in states that are undemocratic, corrupt, or serious violators of human rights, is very controversial.
Galvenie nosacījumi
Essential conditions
Pozitīva vide
Positive environment
Veiksmīgs budžeta atbalsts pēc sava rakstura prasa, lai līdzekļu devēji un saņēmēji partneri domātu līdzīgi.
The success of Budget Support by its very nature requires the donor and the recipient partner to be of like mind.
Bez kopējām saistībām, kas skar attīstības prioritātes un līdzekļus to sasniegšanai, nevar pastāvēt labums, kurš gūts no partnerības.
Without a shared commitment to development priorities and to the means to achieve them there can be no benefit derived from the partnership.
Budžeta atbalsts ir atkarīgs no saņēmējvalsts vadības visā procesā.
Budget support is dependent upon the leadership of the recipient state throughout the process.
Šī iemesla dēļ ir skaidri jānosaka, ka saņēmējvalsts pilnībā uzņemas vadīt attīstības procesu.
For this reason it should be clearly established that the recipient state is fully committed to leading the development process.
Dalības process, kas iedala kategorijās un nosaka attīstības mērķu prioritātes valdības vadītā PRSP procesā kopā ar valsts institucionālo reformu saistībām, parasti pamatojas uz budžeta atbalsta nolīgumu.
A participatory process that categorises and prioritises development objectives through a government led PRSP process, along with state institutional reform commitments, is normally the basis of the budget support agreement.
Tādējādi PRSP un valsts institucionālo reformu saistības veido attīstības pasākumu pamatu; pasākumi, kuri veikti, lai sasniegtu šos mērķus, nepārtraukti prasa novērtējumu, lai noteiktu patiesās saistības, panākumus un praktiskumu, izmantojot budžeta atbalstu kā līdzekli attīstības procesā.
The PRSP and state institutional reform commitments thus form the basis of development action; the action taken to achieve these objectives constantly requires evaluation to determine the real commitment, the success and the practicality of using budget support as a tool in the development process.
Praktiskums un izpausme
Practicality and form
Budžeta atbalsta izmantošanas praktiskums ir būtisks, un tas nozīmē, ka jābūt pamatotām cerībām, ka tā izpausme un pielietojums dos vēlamo iznākumu.
The practicality of budget support use is fundamental, meaning that there should be a legitimate expectation that its form and application will result in the desired outcome.
Galvenie apsvērumi, lai lemtu par budžeta atbalsta pielietojumu un tā optimālo izpausmi, ir „ārējās finansējuma plaisas” jēdziens kopā ar vairākiem kritērijiem, ņemot vērā izaugsmes un attīstības iespējas, nabadzības pakāpi, labu vadību, iepriekšējo izpildi un attīstības saistības.
The key considerations to decide on budget support application and its optimum form, is the concept of the 'external financing gap', along with a number of criteria taking into account growth and development possibilities, the degree of poverty, good governance, past performances and development commitment.
Eiropas Komisijai un dalībvalstīm ir pilnībā jāņem vērā apsvērumi, kas var ierobežot attīstības procesa panākumus un kas atrodas ārpus saņēmējvalsts pilnvarām veikt izmaiņas, kuras jo īpaši iekļauj: vispārējas netaisnības tirdzniecībā, ekonomisko un tehnisko kapitālu, intelektuālo nabadzību, piekļuvi enerģijas avotiem un dabas katastrofas.
The European Commission and member states should fully take into account considerations, that may limit the success of the development process and which are outside the recipient state's power to change, which include in particular; global inequities in trade, economic and technical capital, intellectual property, access to energy sources and natural disasters.
Uzticības personas riska pārvaldībai budžeta atbalsta procesā ir būtiska nozīme.
The management of fiduciary risk in the budget support process is of fundamental importance.
Var pastāvēt ekonomisks, finanšu vai politisks risks.
Risk may be economic, financial or political.
Nepieciešamajiem nosacījumiem līdzekļu devēju fondu aizsardzībai ir jābūt svarīgiem priekšnoteikumiem budžeta atbalsta izmantošanai.
The necessary conditions to safeguard donor funds should be essential preconditions to the use of budget support.
Izpildes mērīšanas struktūra, kura izklāstīta valstu izdevumu un finansiālās atbildības ( PEFA ) programmā, ir jāizmanto par modeli valsts finanšu pārvaldības riska novērtēšanā.
The performance measurement framework set out by the Public Expenditure and Financial Accountability Programme (PEFA) should be used as a model in the assessment of public financial management risk.
Ir jāievēro precīzi labas vadības, pārredzamības un korupcijas biežuma pamatstandarti, pirms var apspriest budžeta atbalstu.
Explicit minimum standards of good governance, transparency and incidence of corruption should be satisfied before budget support can be considered.
Turklāt situācija valstī, kura izpilda vajadzīgās iestāšanās prasības, lai uzsāktu budžeta atbalsta programmu, var pasliktināties, tātad ir nepārtraukti atkārtoti jānovērtē atbilstības apstākļi un instrumenta piemērotība.
Moreover the country situation that satisfies the entry conditions necessary to begin a budget support programme may deteriorate, so the conditions of eligibility and appropriateness of the instrument need to be constantly reassessed.
Malāvija ir ļoti satraucošs gadījums, kad tika izmantots budžeta atbalsts, neņemot vērā pilnīgu informāciju par iesaistītajiem raksturīgajiem riskiem.
Malawi is a very worrying case, where budget support was used despite the full knowledge of the inherent risks involved.
Pārāk optimistiski tika novērtēts budžeta atbalsta izmantošanas Malāvijā risks, ņemot vērā Malāvijas valdības slikto politikas īstenošanas un fiskālās disciplīnas vēsturi.
An overly optimistic assessment was made of the risk of using budget support in Malawi in light of a history of poor policy implementation and weak fiscal discipline by the Malawian Government.
Šīs visu risku, kuri saistīti ar budžeta atbalsta izmantošanu, neatbilstīgās novērtēšanas rezultātā attīstības fondi tika izšķērdēti, kas rada nopietnus jautājumus par EK kompetenci budžeta atbalsta instrumenta efektīvā izmantošanā.
As a result of this inadequate assessment of all risks involved in the use of budget support, development funds were squandered, which raises some serious questions about the EC's competency in using the budget support instrument effectively.
Līdzekļu devēju atbalsts
Donor support
Līdzekļu devēju atbalstam ir izšķirīga nozīme instrumentu efektivitātei.
Donor support is essential to the instruments effectiveness.
Līdzekļu devēji ir atbildīgi par palīdzības fondu efektīvu izmantošanu.
The donors hold the responsibility over the effective use of aid funds.