natgillin/translations-raw huggingface dataset:
3.6 Akcionāra – starpnieka – sabiedrības attiecības
3.6 The shareholder - intermediary - company relationship
Jācenšas nodrošināt, ka ekonomiskajam akcionāram, resp., tam, kurš veicis ieguldījumu un uzņēmies ar akcijām saistītus riskus, jāspēj kontrolēt savu balsstiesību izmantošana.
The objective should be that the economic shareholder, that is to say the person who has made the investment decision and bears the risks related to the shares, should control the exercise of his voting rights.
Ņemot vērā lielās atšķirības starp dažādās valstīs pastāvošajām akciju īpašuma sistēmām, atzinuma sagatavotājs neierosina t.s. „galējā ieguldītāja” definīciju.
Given the large differences between the national systems of share ownership, the draftsman will not propose a definition of the so called "ultimate investor".
Tomēr viņš uzsver, ka starpnieki, kas nav juridiskie akcionāri, var izmantot balsstiesības vienīgi uz vispārēja līgumiska starp klientu un starpnieku nodibināta pamata vai arī balstoties uz konkrēta, no klienta saņemta norādījuma par balsošanu.
However, he underlines that intermediaries who are not legal shareholders shall only exercise voting rights within their general contractual framework with the client and carry out voting instructions if any have been issued by the client.
Ja starpnieks nav pēdējais loceklis ķēdē starp akcionāru un sabiedrību, viņš nodod balsošanas norādījumus nākamajam ķēdes loceklim.
If the intermediary is not the last element in the chain between the shareholder and the company, he shall pass on the voting instructions to the next intermediary..
Ekonomikas un monetārā komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Juridisko komiteju ziņojumā iekļaut šādus grozījumus:
The Committee on Economic and Monetary Affairs calls on the Committee on Legal Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following amendments in its report:
Eiropas Parlamenta un Padomes direktīva par biržu sarakstos iekļautu sabiedrību akcionāru noteiktu tiesību izmantošanu
Directive of the European Parliament and of the Council on the exercise of certain rights of shareholders in listed companies
(3) Akciju turētājiem ar balsstiesībām jābūt iespējai izmantot šīs tiesības, ja tās atspoguļotas cenā, kas jāmaksā, iegādājoties akcijas.
(3) Holders of shares carrying voting rights should be able to exercise these rights given that they are reflected in the price that has to be paid at the acquisition of the shares.
Jālikvidē šķēršļi, kas akcionārus attur no balsošanas, piemēram, balsstiesību izmantošana atkarībā no akciju bloķēšanas uz noteiktu laiku pirms sapulces .
Obstacles which deter shareholders from voting, such as making the exercise of voting rights subject to the blocking of shares during a certain period before the meeting, should be removed.
(4) Pašreiz pastāvošie Kopienas tiesību akti nav pietiekami šī mērķa sasniegšanai .
(4) The currently existing community legislation is not sufficient to achieve this objective .
Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Direktīva 2004/109/EK par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, un par grozījumiem Direktīvā 2001/34/EK uzliek par pienākumu emitentiem darīt pieejamu noteiktu informāciju un dokumentus saistībā ar kopsapulcēm, bet šī informācija un dokumenti jādara pieejami emitenta izcelsmes dalībvalstī.
Directive 2004/109/EC of the European Parliament and of the Council of 15 December 2004 on the harmonisation of transparency requirements in relation to information about issuers whose securities are admitted to trading on a regulated market and amending Directive 2001/34/EC imposes on issuers to make available certain information and documents relevant to general meetings but such information and documents are to be made available in the issuer’s home Member State.
Turklāt Direktīva 2001/34/EK pievēršas informācijai, kura emitentiem jāatklāj tirgum, un tādējādi neaplūko pašu akcionāru balsošanas procesu.
Moreover Directive 2001/34/EC focuses on the information which issuers have to disclose to the market and accordingly does not deal with the shareholder voting process itself.
(4) Pašreizējie Kopienas tiesību akti nav pietiekami , lai veicinātu akcionāru tiesību izmantošanu saistībā ar kopsapulcēm pārrobežu kontekstā .
(4) The existing Community legislation is not sufficient to facilitate the exercise of shareholders' rights in relation to general meetings in a cross-border context .
Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Direktīva 2004/109/EK par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, un par grozījumiem Direktīvā 2001/34/EK uzliek par pienākumu emitentiem darīt pieejamu noteiktu informāciju un dokumentus saistībā ar kopsapulcēm, bet šī informācija un dokumenti jādara pieejami emitenta izcelsmes dalībvalstī.
Directive 2004/109/EC of the European Parliament and of the Council of 15 December 2004 on the harmonisation of transparency requirements in relation to information about issuers whose securities are admitted to trading on a regulated market and amending Directive 2001/34/EC imposes an obligation on issuers to make available certain information and documents relevant to general meetings but such information and documents are to be made available in the issuer’s home Member State.
Turklāt Direktīva 2001/34/EK pievēršas informācijai, kura emitentiem jāatklāj tirgum, un tādējādi neaplūko pašu akcionāru balsošanas procesu.
Moreover Directive 2001/34/EC focuses on the information that issuers have to disclose to the market and accordingly does not deal with the shareholder voting process itself.
Tādēļ jāievieš noteikti obligātie standarti, lai aizsargātu investorus un veicinātu akcionāru tiesību, ko sniedz akcijas ar balsstiesībām, netraucētu un efektīvu izmantošanu.
Certain minimum standards should therefore be introduced with a view to protecting investors and promoting the smooth and effective exercise of shareholders' rights attaching to voting shares.
Attiecībā uz citām tiesībām, kas nav balsstiesības, dalībvalstis var brīvi piemērot šos obligātos standartus arī akcijām bez balsstiesībām.
As regards rights other than the right to vote, Member States are free to extend the application of these minimum standards to non-voting shares to the extent that this is not already the case.
Dalībvalstis izveido efektīvas, pārredzamas, vienkāršas un pieņemamas procedūras, lai nodrošinātu, ka akcionāri var izmantot tiesības, kas piešķirtas ar šo direktīvu, un ka sabiedrības izpilda saistības.
Member States shall establish efficient, transparent, simple and affordable procedures to ensure that shareholders are able to exercise the rights conferred on them by this Directive and that companies comply with their obligations, .
Šai nolūkā paziņojums par kopsapulci jāsniedz pietiekamu laiku iepriekš , un akcionāriem laikus jāsaņem pilnīga informācija, kuru paredzēts iesniegt kopsapulcei apstiprināšanai .
To this end, sufficient notice of the general meeting should be given and shareholders should be provided timely with the complete information intended to be submitted to the general meeting for approval .
Akcionāriem principā jābūt arī iespējai iekļaut jautājumus sapulces darba kārtībā , iesniegt apspriešanai lēmumus un uzdot jautājumus saistībā ar darba kārtībā iekļautiem jautājumiem.
Shareholders should, in principle, also have the possibility to add items to the meeting agenda, to table resolutions and to ask questions related to items on the agenda.
Jāizmanto iespējas, ko piedāvā modernās tehnoloģijas , lai padarītu informāciju tūlīt pieejamu un sasniedzamu, arī tādēļ, lai pēc kopsapulces darītu pieejamu informāciju par balsošanas rezultātiem .
The possibilities which modern technologies offer to make information instantly available and accessible should be exploited , also with a view to making information on the results of the vote available after the general meeting .
Šai nolūkā paziņojums par kopsapulci jāsniedz laicīgi , un akcionāriem laikus jāsaņem pilnīga informācija, ko jāiesniedz kopsapulcei.
To this end, timely notice of the general meeting should be given and shareholders should be provided with the complete information to be submitted to the general meeting.
Akcionāriem principā jābūt arī iespējai iekļaut jautājumus sapulces darba kārtībā un iesniegt apspriešanai lēmumus par darba kārtības jautājumiem , neierobežojot noteikumus par nelikumīgu un apmelojošu materiālu izplatīšanu un sabiedrības iespēju atteikties izplatīt šādus materiālus .
Shareholders should, in principle, also have the possibility to add items to the meeting agenda and to table resolutions on items on that agenda , without prejudice to any rules concerning restricting the distribution of illegal and defamatory material and companies' ability to refuse to circulate such material.
Modernās tehnoloģijas ļauj nekavējoties piekļūt informācijai pirms un pēc kopsapulcēm, kā arī aktīvi piedalīties kopsapulcē, fiziski neesot klāt .
Modern technologies allow information to be instantly available before and after a general meeting as well as active participation in the general meeting without the need for physical presence.
Šādas tehnoloģijas ir jāizmanto.
Such technologies should be exploited .
(6a) Lai palielinātu akcionāru līdzdalību kopsapulcēs un viņu informētība būtu pietiekama lēmumu pieņemšanai, viņiem ir jāspēj saprast uzaicinājumu un kopsapulcei iesniegtos tekstus.
(6a) To increase shareholder participation in general meetings and enable shareholders to take informed decisions, they should be able to understand the convocation and the texts submitted to the general meeting.
Komisijai tādēļ jāsniedz ieteikumi par izmantojamām valodām, vienlaikus izvairoties no apgrūtinājuma mazākām biržu sarakstos iekļautām sabiedrībām vai sabiedrībām, kurās nav ne daudzi ārvalstu akcionāri, ne arī tās vēlas ārvalstu ieguldījumus.
The Commission should therefore make recommendations concerning the languages used whilst at the same time avoiding burdens for smaller listed companies or companies that neither have a wide foreign shareholder base nor are actively seeking foreign investment.
Komisijai šajā jautājumā jākonsultējas ar Eiropas Parlamentu un ieteikuma veidā jāiesniedz rezultāti sešu mēnešu laikā pēc šīs direktīvas pieņemšanas.
The Commission should consult the European Parliament on this issue and present its results in a recommendation within six months after the adoption of this Directive.
(6b) Sabiedrības gadskārtējā kopsapulce ir valdes galvenā iespēja atskaitīties akcionāriem par savu sniegumu sabiedrības vadīšanā.
(6b) A company’s annual general meeting is the principal opportunity for the board of directors to account to shareholders for its performance in managing the company’s affairs.
Tas jāatspoguļo attiecīgajā sapulcē un tās norisē, kurai jāsniedz akcionāriem iespēja aktualizēt sabiedrības vadīšanas jautājumus.
This should be reflected in the nature and conduct of the meeting, which should provide shareholders with an opportunity to raise issues relating to the company’s governance.
Šāda iespēja nedrīkst būt citās sabiedrības sasauktajās kopsapulcēs, kuras parasti ir vajadzīgas, lai iegūtu nepieciešamo akcionāru piekrišanu par specifiska darījuma vai finanšu operācijas aspektiem un kurās akcionāru plašāku interešu izskatīšanas piemērotība būtu mazticama.
There should be no such opportunity at other general meetings called by the company, which are usually required to obtain necessary shareholders’ consent for aspects of a specific transaction or financing exercise and at which a wider review of shareholders’ concerns is unlikely to be appropriate.
Akcionāru mazākumam jābūt iespējai pieprasīt kopsapulces sasaukšanu starp gadskārtējām kopsapulcēm, ja tas tiek uzskatītas par attaisnojamu.
A minority of shareholders should, however, be able to requisition a general meeting if such wider review of shareholders' concerns is thought to be merited between annual general meetings.
Lai precizētu svarīgu atšķirību starp sabiedrības gadskārtējām kopsapulcēm un citām kopsapulcēm (ārkārtas kopsapulcēm) un šo divu sapulču veidu mērķu atšķirību.
To clarify the important distinction between companies’ annual general meetings and other general meetings (extraordinary general meetings) and the difference in purpose of the two types of meeting.
(6c) Lai nodrošinātu akcionāru patiesu balsojumu un novērstu balsstiesību krāpniecisku izmantošanu, kas ir saistīta ar akcijām, kuras finansiālos nolūkos ir iznomājuši institucionālie ieguldītāji, Komisijai jāizvērtē vērtspapīru aizdošana un tās ietekme uz uzņēmumu vadību, jākonsultējas ar Parlamentu par šo jautājumu un jānāk klajā ar ieteikumu sešu mēnešu laikā pēc šīs direktīvas pieņemšanas saskaņā ar 2005. gada oktobra Starptautiskā uzņēmumu vadības tīkla Fondu aizdevumu labākās prakses kodeksu.
(6c) In order to ensure genuine shareholder voting and prevent the misuse of voting rights linked to shares that are lent out by institutional investors for financial purposes, the Commission should assess the practices of securities lending and its effects on corporate governance, consult the European Parliament on this issue, and present a recommendation within six months after the adoption of this Directive, in the spirit of the International Corporate Governance Network Stock Lending Code of Best Practice of October 2005.
(6d) Katram akcionāram principā jābūt iespējai uzdot jautājumus par kopsapulces darba kārtību un saņemt atbildes.
(6d) Every shareholder should, in principle, have the opportunity to ask questions related to items on the agenda of a general meeting and to have them answered.
(7) Akcionāriem jābūt vienkāršu līdzekļu izvēlei, lai nobalsotu, neapmeklējot akcionāru sapulci.
(7 ) Shareholders should have a choice of simple means to cast their votes without attending the shareholders meeting .
(7) Sabiedrībām nedrīkst būt juridisku šķēršļu kopsapulcē piedāvāt saviem akcionāriem jebkādus elektroniskas līdzdalības līdzekļus.
(7) Companies should face no legal obstacles in offering to their shareholders any means of electronic participation in a general meeting .
Balsošanu pa pastu vai elektroniski , personīgi neapmeklējot kopsapulci, nedrīkst pakļaut ierobežojumiem, izņemot tos, kas ir nepieciešami identitātes pārbaudei un saziņas drošībai.
Voting without attending the general meeting in person, whether by correspondence or by electronic means , should not be subject to constraints other than those necessary for the verification of identity and the security of communications.
(7a) Laba uzņēmumu vadība prasa netraucētu un efektīvu balsošanu uz pilnvaras pamata.
(7a) Good corporate governance requires a smooth and effective process of proxy voting.
Jālikvidē esošie šķēršļi un ierobežojumi, kas padara balsošanu uz pilnvaras pamata apgrūtinošu un dārgu.
Existing limitations and constraints which make proxy voting cumbersome and costly should therefore be removed.
Tomēr laba uzņēmumu vadība prasa arī atbilstošu drošību pret iespējamu balsošanas uz pilnvaras pamata ļaunprātīgu izmantošanu.
But good corporate governance also requires adequate safeguards against a possible abuse of proxy voting.
Pilnvarotajam tādēļ jāievēro jebkādi norādījumi, ko viņš var būt saņēmis no akcionāra, un dalībvalstīm jābūt iespējai veikt atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka pilnvarotais rīkojas tikai akcionāra interesēs, neatkarīgi no interešu konflikta iemesla.
The proxy holder, should therefore be bound to observe any instructions he may have received from the shareholder and Member States should have the opportunity to introduce appropriate measures ensuring that the proxy holder does not pursue any interest other than that of the shareholder, irrespective of the reason that has given rise to the conflict of interests.
Pasākumos pret ļaunprātīgu izmantošanu var iekļaut režīmus, ko dalībvalstis var piemērot, lai regulētu to personu darbības, kas aktīvi iesaistās pilnvaru vākšanā vai kas savākušas vairāk par noteiktu pilnvaru skaitu, it īpaši, lai nodrošinātu atbilstošu uzticamības pakāpi un pārredzamību.
Measures against possible abuse may, in particular, consist of regimes which Member States may adopt in order to regulate the activity of persons who actively engage in the collection of proxies or who have in fact collected more than a certain significant number of proxies, notably to ensure an adequate degree of reliability and transparency.
Taču šī direktīva nekādi neierobežo noteikumus un sankcijas, ko dalībvalstis drīkst noteikt šādām personām gadījumos, kad balsošanā pilnvaras tiek izmantotas negodīgi.
This Directive, however, does not affect any rules or sanctions that Member States may impose on such persons where votes have been cast by making fraudulent use of proxies collected.
Turklāt šī direktīva neliek sabiedrībām apstiprināt, ka pilnvaru turētāji balso saskaņā ar attiecīgo akcionāru norādījumiem.
Moreover, this Directive does not impose any obligation on companies to verify that proxy holders cast votes in accordance with the voting instructions of the appointing shareholders.
(7b) Balsošanas rezultāti jānosaka ar metodēm, kas pēc iespējas precīzāk atspoguļo visus akcionāru izteiktos balsošanas nolūkus, un pēc kopsapulces šos rezultātus jāpublisko vismaz sabiedrības tīmekļa vietnē.
(7b) Voting results should be established through methods that reflect as closely as possible all voting intentions expressed by shareholders, and they should be published following the general meeting, at least on the company’s Internet site.
Ticamībai jānodrošina, ka akcionāru vēlmes un nodomi, kas izteikti viņu balsojumā, tiek patiesi atspoguļoti attiecīgajos rezultātos, un šie rezultāti ir pārredzami jāpublicē.
Credibility requires that shareholders can expect their wishes and intentions as expressed in their voting are truly reflected in the results and these results should be transparently publicised.
Šī direktīva nosaka prasības attiecībā uz balsstiesību izmantošanu to emitentu kopsapulcēs, kuru juridiskā adrese ir dalībvalstī un kuru akcijas atļauts tirgot regulētā tirgū.
This Directive establishes requirements in relation to the exercise of voting rights in general meetings of issuers that have their registered office in a Member State and whose shares are admitted to trading on a regulated market.
Šī direktīva nosaka prasības attiecībā uz akcionāru noteiktu tiesību, ko dod akcijas ar balsstiesībām, izmantošanu to sabiedrību kopsapulcēs, kuru juridiskā adrese ir dalībvalstī un kuru akcijas atļauts tirgot regulētā tirgū , kas atrodas vai darbojas dalībvalstī .
This Directive establishes requirements in relation to the exercise of certain shareholders' rights attaching to voting shares in relation to general meetings of companies which have their registered office in a Member State and whose shares are admitted to trading on a regulated market situated or operating within a Member State .
Dalībvalstis var atbrīvot no šīs direktīvas emitentus, kas ir :
Member States may exempt from this Directive issuers which are
Dalībvalstis var atbrīvot no šīs direktīvas izpildes šādus sabiedrību veidus :
Member States may exempt from the scope of this Directive the following types of companies :
(i) kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi Direktīvas 85/611/EEK 1. panta 2. punkta nozīmē,
(i) collective investment undertakings within the meaning of Article 1(2) of Directive 85/611/EEC;
(ii) dalībvalstis var arī atbrīvot no šī pienākuma tādus sabiedriskas nozīmes uzņēmumus, kuru vienīgais mērķis ir publiski iegūta kapitāla kolektīva ieguldīšana, kuri darbojas pēc riska sadalīšanas principa un kuri necenšas iegūt juridisku vai vadības kontroli pār savu pamatieguldījumu veicējiem, ja vien šos kolektīvu ieguldījumu uzņēmumus ir apstiprinājušas un pārrauga kompetentās iestādes un ja tiem ir depozitārijs, kurš veic funkcijas, kas līdzvērtīgas Direktīvā 85/611/EEK noteiktajām.
(ii) undertakings, the sole object of which is the collective investment of capital provided by the public, which operate on the principle of risk spreading and which do not seek to take legal or management control over any of the issuers of their underlying investments, provided that these collective investment undertakings are authorised and subject to the supervision of competent authorities and that they have a depositary exercising functions equivalent to those under Directive 85/611/EEC.
(ii) dalībvalstis var arī atbrīvot no šī pienākuma tādus sabiedriskas nozīmes uzņēmumus, kuru vienīgais mērķis ir publiski iegūta kapitāla kolektīva ieguldīšana, kuri darbojas pēc riska sadalīšanas principa un kuri necenšas iegūt juridisku vai vadības kontroli pār savu pamatieguldījumu veicējiem, ja vien šos kolektīvu ieguldījumu uzņēmumus ir apstiprinājušas un pārrauga kompetentās iestādes un ja tiem ir depozitārijs, kurš veic funkcijas, kas līdzvērtīgas Direktīvā 85/611/EEK noteiktajām , un
(ii) undertakings, the sole object of which is the collective investment of capital provided by the public, which operate on the principle of risk spreading and which do not seek to take legal or management control over any of the issuers of their underlying investments, provided that these collective investment undertakings are authorised and subject to the supervision of competent authorities and that they have a depositary exercising functions equivalent to those under Directive 85/611/EEC ; and
(iii) kooperatīvās sabiedrības.
(iii) cooperative societies.
Terminu „emitents” aizvieto ar terminu „sabiedrība” visā direktīvas tekstā, lai uzsvērtu direktīvas sabiedrību tiesību raksturu pretstatā Direktīvas 2004/109/EK (Pārredzamības direktīva) kapitāla tirgus tiesību raksturam.
The term ‘issuer’ is replaced by ‘company’ throughout the whole Directive in order to underline its company law character in contrast to the capital market law character of Directive 2004/109/EC (Transparency Directive).
Turklāt valstis nevar iekļaut biržu sarakstos, tādēļ atsauce uz valsti ir svītrojama.
Moreover, states cannot be listed on the stock so that the reference to a state is to be deleted.
(c) „akcionārs” ir fiziska vai juridiska persona, kura ir atzīta par akcionāru saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem;
(c) 'shareholder' means a natural or legal person who is recognised as a shareholder under the applicable law ;
(ii) emitenta akcijas savā vārdā, bet citas fiziskas vai juridiskas personas uzdevumā;
(ii) shares of the issuer in its own name, but on behalf of another natural person or legal entity;
Ierosinātās izmaiņas atļauj dalībvalstīm saglabāt esošo akciju īpašuma sistēmu un neuzliek nevienu jaunu prasību, kas var ietekmēt valstī pieņemto akcionāra definīciju.
The proposed modification allows Member States to maintain their system of share ownership and does not impose any new requirement which could affect the national definition of shareholder.
(ca) „Rezidents akcionārs” ir akcionārs, kurš parasti ir rezidents, kuram ir reģistrēts birojs vai cita uzņēmējdarbības vieta dalībvalstī, kurā sabiedrība ir reģistrēta;
(ca) 'resident shareholder' means a shareholder who is ordinarily resident, has its registered office or has another place of business in the Member State in which the company has its registered office;
Akcionāri, kas neatbilst vienam no šiem kritērijiem, ir “nerezidenti akcionāri”.
Shareholders not fulfilling one of these criteria are deemed to be 'non-resident shareholders'.
Direktīvas 4. pants nodrošina vienlīdzīgu attieksme pret rezidentiem un nerezidentiem akcionāriem.
Article 4 provides for equal treatment of resident and non-resident shareholders.
(cd) „elektroniski” nozīmē elektronisku iekārtu izmantošanu datu apstrādei (tostarp digitālai saspiešanai), glabāšanai un nosūtīšanai, izmantojot vadus, radio, optiskās tehnoloģijas vai jebkurus citus elektromagnētiskos līdzekļus;
(cd) 'electronic means' are means of electronic equipment for the processing (including digital compression), storage and transmission of data, employing wires, radio, optical technologies, or any other electromagnetic means;
Šī „elektronisko līdzekļu” definīcija ir no Direktīvas 2004/109/EK (Pārredzamības direktīva).
The definition of "electronic means" is taken from Directive 2004/109/EC (Transparency Directive).