natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Drošība enerģētikas jomā ir nākamo desmitgažu galvenais jautājums.
Energy security is a key issue for the coming decades.
Augstās naftas cenas un Krievijas gāzes krājumu pieejamība bija divi galvenie enerģētikas politikas dzinuļi, lai šī būtu galvenā tēma Eiropadomes pavasara sanāksmē.
The high oil price and the availability of Russian gas supplies were two of the major drivers for energy policy to be a major theme of the Spring European Council.
Enerģētikas drošība, protams, ir saistīta ar Ķīnas un Indijas kā globālās ekonomikas valstu rašanos.
Energy security is, of course, linked to the emergence of China and India as global economic powers.
Ķīna un Indija kļūst par ES konkurentiem attiecībā uz enerģijas piegādi pasaulē.
China and India are becoming competitors vis-a-vis the EU for global energy supplies.
Atkal jāsaka, ka šis darba dokuments nemēģina veikt vispusīgu piemēroto iekšpolitikas un ārpolitikas pasākumu analīzi.
Again, this working document does not attempt a comprehensive analysis of the appropriate internal and external policy responses.
Tomēr ES ārējo līdzekļu izlietojumā uzmanības tradicionāli nav bijusi vērsta uz enerģētikas drošību.
Nonetheless, energy security has not traditionally been a focus for EU external spending.
Budžeta komitejas locekļi, iespējams, vēlas apspriest, kādā mērā finanšu līdzekļu nodrošinājums ir samērojams ar problēmām, ar kurām ES šajā sakarā saskaras.
Members of the budgets committee may wish to discuss the extent to which the provision of financial resources is commensurate with the challenges that the EU faces in this regard.
iii) Globālā terorisma draudi
(iii) The threat of global terrorism
Pēc 2001. gada 11. septembra notikumiem un vēlākiem teroristu uzbrukumiem Eiropai, it īpaši Madridei un Londonai, uzmanības lokā ir nonākuši jautājumi par brīvību, drošību un tiesiskumu.
The events of 11 September 2001 and subsequent terrorist atrocities on the continent of Europe, notably in Madrid and London, have brought issues regarding freedom, security and justice into sharp focus.
1. tabula parāda, ka šī ir joma, kurā nākamajā daudzgadu finanšu shēmā ES līdzekļu izlietojums ir ievērojami palielināts, kaut gan pirms tam tas ir bijis ļoti zems.
Table 1 shows that this is an area in which EU spending is set to increase markedly, albeit from a low base, during the next MFF.
Viens no galvenajiem jautājumiem ir par līmeni, kādā līdzekļi ir vislietderīgāk izlietoti.
A key related question is the level at which funds are most usefully spent.
Liela daļa valsts līdzekļu, kas paredzēti terorisma apkarošanas darbībām, tiek virzīti caur valsts iekšlietu ministrijām vai drošības dienestiem.
A large proportion of public funds spent on counter-terrorist activities is channelled through national interior ministries and security services.
Deputāti, iespējams, vēlas apspriest, kādā apjomā šajā jomā var būt Eiropas līmeņa pievienotā vērtība un cik lielā mērā būtu jāveicina sadarbība ar trešām valstīm.
Members may wish to consider the extent to which there can be added-value at the European level in this area, and the extent to which co-operation with third countries should be encouraged.
Cilvēks nav vientuļa sala
No man is an island
Šīs jaunās „problēmas” neskar tikai ES.
These "new" challenges do not only affect the EU.
Citām industrializētām valstīm arī ir jācīnās ar mainīgām globālo ekonomisko spēku attiecībām, enerģētikas drošību un globālo terorismu.
Other industrialised countries must also contend with changing global economic power relations, energy security and global terrorism.
Referents uzsver, ka efektīva sadarbība ar trešām valstīm, it īpaši ar ASV, ir svarīga efektīvas ES stratēģijas daļa, lai risinātu šīs problēmas.
The rapporteur stresses that effective cooperation with third countries, notably the US, is an essential part of an effective EU strategy to deal with these challenges.
Taču efektīvai sadarbībai ir vajadzīgi līdzekļi.
However, effective cooperation requires resources.
Referents norāda, ka līdzekļu izlietojums „sadarbībai ar industrializētām valstīm, kas nav ES dalībvalstis” ir ļoti zems.
The rapporteur notes that spending on "cooperation with non-EU industrialised countries" is extremely low.
2005. gadā kopumā apmēram 16 miljoni eiro tika izlietoti budžeta pozīcijai 19 05 02.
In 2005, around EUR 16 million was the total spent on budget line 19 05 02.
Kādi ir līdzekļi?
What are the resources?
Eiropas kaimiņattiecību un partnerattiecību instruments (EKPI)
Neighbourhood and Partnership (ENPI)
Sadarbības attīstības jomā un ekonomiskās sadarbības instruments (ASESI)
Development Co-op (DCEC)
Stabilitātes instruments
Stability Instrument
Aizdevumu garantiju fonds
Loan Guarantee Fund
Ārkārtas palīdzības rezerve
Emergency Aid Reserve
no daudzgadu finanšu shēmas
of MFF
Protams, līdzekļu izlietojums politikai, kas saistīta ar dažām jaunajām problēmām, ir ietverts citās kategorijās.
The figures in the table highlight the continuing focus on "traditional" challenges in EU external spending.
Piemēram, „brīvībai, drošībai un tiesiskumam” ir atvēlēta atsevišķa kategorija (3.
Of course, spending on policies related to some of the newer challenges comes under other headings.
A) un daudzgadu finanšu shēmā piešķirti vairāk nekā 6,5 miljardi eiro.
For example, "freedom, security and justice" has its own heading (3A) and an allocation of over EUR 6.5 billion over the MFF.
Cits piemērs saistībā ar enerģētikas politiku ir līdzekļu izlietojums atomelektrostaciju ekspluatācijas pārtraukšanai kategorijā „konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai”.
Another example, in the context of energy policy, is spending on nuclear decommissioning under "competitiveness for growth and employment".
Šim mērķim nākamajā daudzgadu finanšu shēmā piešķirti 1,3 miljardi eiro.
This will amount to EUR 1.3 billion over the MFF.
Daži jautājumi uzklausīšanai
Some questions for the hearing
· Vai Komisija uzskata, ka skaidrāka definīcija par to, kas veido „stratēģiskas” attiecības, ir vajadzīga saistībā ar tās attiecībām ar trešām valstīm un reģioniem?
· Does the Commission believe that a clearer definition of what consitutes a "strategic" relationship is necessary in the context of its relations with third countries and regions?
Kāda nozīme šajā sakarā ir transatlantiskajām partnerattiecībām?
What is the role of the transatlantic partnership in this context?
· Kāda būs relatīvā nozīme „tradicionālajām” un „jaunajām” problēmām, ar ko ES saskarsies laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam?
· What will be the relative importance of the "traditional" and "new" challenges that the EU faces over the period 2007 - 2013?
Kādas pārmaiņas ir sagaidāmas turpmāk?
What further shifts can one anticipate?
Kā būtu jāattīsta ES līdzekļu izlietojums ārējām prioritātēm, piemēram, attiecībā uz enerģētikas drošību?
How should EU spending on external priorities evolve, for example as regards energy security?
· Kādus pasākumus var veikt saistībā ar 2007. gada budžeta procedūru, lai atspoguļotu šīs mainīgās problēmas un prioritātes arvien vairāk uz ārpusi vērstajai ES?
· What steps can be taken in the 2007 budgetary procedure in order to reflect these changing challenges and priorities for an increasingly outward looking EU?
Par KĀDP un EDAP
on CFSP and ESDP
„Dzīve pieder dzīvajiem, un tam, kurš dzīvo, ir jābūt gatavam pārmaiņām”
"Life belongs to the living, and he who lives must be prepared for changes"
Johans Volfgangs fon Gēte (1749 – 1832)
Johann Wolfgang von Goethe (1749 - 1832)
Šī joma joprojām attiecas uz visiem pīlāriem KĀDP/EDAP jautājumos, kas saistīti ar otro pīlāru, kopā ar Eiropas Kopienu politikām (pirmais pīlārs).
Cross-pillar nature of this area remains with CFSP/ESDP matters falling under the second pillar alongside Community policies (first pillar).
Ārējo darbību sfērā daudzas darbības attiecas gan uz KĀDP jomu, gan virkni 1. pīlāra darbību, kurās Eiropas Kopiena ir pilntiesīga.
In external actions, many actions span both the CFSP area and a range of 1st pillar activities where the Community is competent.
Šis ir viens no galvenajiem faktoriem, kas izskaidro, kāpēc ir tik sarežģīti iegūt to darbību pārskatu, kas bieži tiek iekļautas īpašā jomā vai kas saistītas ar īpašiem gadījumiem.
This is one main factor to explain why it is so difficult to get a coherent overview of actions that are often inter-woven in a specific area or even on a specific matter.
Eiropas Kopienas un KĀDP darbības var gan papildināt viena otru, gan arī daļēji sakrist viena ar otru.
Community and CFSP actions can be complementing each other but, also, overlap each other.
Turklāt pat KĀDP/EDAP īpašā jomā situāciju papildus sarežģī daudzie finansējuma avoti, jo atsevišķas daļas tiek finansētas no kopējā budžeta, bet citas no dalībvalstu budžetiem.
Aditionally, even within the specific sphere of CFSP/ESDP, matters are further complicated by multiple sources of funding where some parts are financed from the general budget and others from the Member States.
Arī Padomes budžets ir iesaistīts.
Also, the Council's budget is involved.
Pēc referenta domām, attiecībā uz 2007. gada budžeta procedūru jāiegūst vispārējs priekšstats par to, kuras struktūrvienības pašlaik ir iesaistītas KĀDP/EDAP darbībās un to finansēšanā (ieskaitot atbalsta struktūrvienības, piemēram, Padomes plānošanas vienības un attiecīgās komitejas).
In the rapporteur's view, it is necessary to obtain, for the budget 2007 procedure, an overall picture of which structures are currently involved with/financing CFSP/ESDP actions (including support structures such as the Council's planning-cells and relevant committees)
Pašreizējā situācija
The current situation
Demokrātiska pārbaude – neapmierinoša...
Democratic scrutiny - unsatisfactory...
Eiropas Parlamentam ir ierobežotas politiskās pilnvaras KĀDP/EDAP jomā.
The European Parliament has modest political powers in the field of the CFSP/ESDP.
Tas pilda uzrauga funkcijas, izmantojot savas tiesības „būt informētam” un tiesības „saņemt konsultāciju”, kas paredzētas Eiropas Savienības līguma 21. pantā.
It carries out a supervisory role through its right ‘to be informed’ and its right ‘to be consulted’ laid down by Article 21 of the Treaty on European Union.
Jāuzsver, ka Padomes pienākums konsultēt Eiropas Parlamentu par KĀDP „pamata izvēlēm” nav pienācīgi izpildīts un tā izpilde tikusi smagi kritizēta vairāku gadu garumā, piemēram, par to, ka Padomes ikgadējais ziņojums bija gandrīz pilnībā aprakstošas dabas.
It should be pointed out that the duty of the Council to consult the EP on the "basic choices" of the CSFP has left a lot to be desired and its practice has come under heavy criticism for a number of years as, for example, the Council's annual report has been almost completely descriptive in nature.
Šajā sakarā referents var vienīgi atkārtoti apstiprināt Eiropas Parlamenta izteikto Padomes „ a posteriori ” pieejas noraidījumu attiecībā uz šo politisko konsultāciju un neatlaidīgi pieprasa realizēt nolīgumā noteiktās Eiropas Parlamenta tiesības. „ Prezidējošā valsts apspriežas ar Eiropas Parlamentu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas galvenajiem aspektiem un pamata izvēlēm un nodrošina to, ka Eiropas Parlamenta viedoklis tiek pienācīgi ņemts vērā......”
In this respect, the rapporteur can only reconfirm the Parliament's rejection of the Council's "a posteriori" approach as regards this political consultation and strongly insist to fulfil the Parliament's rights under the Treaty. "
(Eiropas Savienības līguma 21. pants)
The Presidency shall consult the European parliament on the main aspects and the basic choices of the common and security policy and ensure that the views of the European Parliament are duly taken into consideration....."(Article 21 TEU)
Pašreizējās sarunās par jauno IN Parlaments ir ieguvis no Padomes progresa ( a apriori pieeja) dokumentu, „kurā noteikti KĀDP galvenie aspekti un pamata izvēles” un iepriekšējā gadā uzsākto pasākumu novērtējums.
In the recent negotiations on the new IIA the Parliament succeeded in obtaining from Council a forward-looking (a-priori-approach) document "setting out the main aspects and basic choices of the CFSP" and an evaluation of the measures launched in the previous year.
Attiecībā uz šo pašreizējo Padomes un Komisijas sadarbības sistēmu (kas veidota, pamatojoties uz jaunā IN noteikumiem) referents uzskata, ka šo pamatu ir jāattīsta, lai veicinātu Parlamenta pārbaudes funkciju politikas jautājumos.
Within this current framework of cooperation with Council and Commission (build around the provisions of the new IIA) the rapporteur is of the opinion that this basis must be developed to enhance the Parliament's scrutiny role on policy matters.
Vēl viens svarīgs risinājums šajā sakarā bija kopīgo konsultāciju sanāksmju izveide saistībā ar politisko dialogu par KĀDP.
Another important development to this end was the establishment of joint consultation meetings in the framework of political dialogue on CFSP.
Šīs sanāksmes turpmāk notiks vismaz piecas reizes gadā, un tās sākotnēji tika izveidotas 2004. gadā, panākot galīgu vienošanos 2003. gada novembra budžeta pieņemšanas sanāksmē.
These are now to take place at least five times a year and were originally established as of 2004, through a final agreement in the budget conciliation meeting of November 2003.
Šīs sanāksmes arī jāizmanto, lai stiprinātu demokrātisku kontroli.
These meetings should also be used to strengthen democratic control.
Eiropas Parlamentam kā daļai no budžeta lēmējinstitūcijas arī ir tālejošas budžeta pilnvaras attiecībā uz KĀDP budžetu, kuras tas īsteno saskaņā ar Eiropas Savienības līguma 28. pantu.
The European Parliament, as part of the budgetary authority, also has far-reaching budgetary powers in relation to the CFSP budget which it exercises by virtue of Article 28 of the Treaty on European Union.
Tādējādi KĀDP finansēšana no kopējā budžeta, ja Eiropas Parlamentam un Padomei ir vienādas tiesības, ir jāuzskata par vissvarīgāko veidu, kādā Eiropas Parlaments nodrošina šīs politikas demokrātisku kontroli.
Therefore, the financing of CFSP from the general budget, where Parliament and Council enjoy equal rights and powers, is also to be considered a most important means for the Parliament to ensure democratic control over this policy.
Tas, ka Eiropas Parlamentam ir svarīga loma, pieņemot galīgās apropriācijas nākošajam gadam, ir tieši minētais gadījums, jo KĀDP izdevumi ir klasificēti kā „neobligāti”.
It is even the case, since expenditure for CFSP is classified as "non-compulsory", that the Parliament has a strong role as it adopts the final appropriations for the following year.
Saistībā ar jauno IN projektu Eiropas Parlaments un Padome tomēr būs panākuši vispārēju vienošanos par finansējumu laikposmam no 2007.–2013. gadam attiecībā uz KĀDP apropriāciju līmeni.
In terms of the new draft IIA, the EP and Council will nevertheless have reached a global agreement of funding for the period 2007-2013 concerning the level of CFSP appropriations.
Šī vienošanās, protams, attieksies uz iestādēm tik ilgi, kamēr tām būs saistošs IN.
The institutions will of course be bound by this as long as they are party to the IIA.
Tas vidēji atbilst apmēram EUR 250 miljoniem gadā.
this corresponds to about 250m/year on average.
Sākotnējā 2007. gada budžeta projektā ir ierosināts piešķirt EUR 159 miljonus.
The PDB for 2007 proposes EUR 159 million.
2006. gadā apropriācijas bija EUR 102 miljoni.
Appropriations in 2006 were 102 million.
Ir tieša saistība starp darbību finansēšanas struktūru un iespēju realizēt demokrātisku kontroli.
There is a clear link between the financing structure of actions and the possibility to exercise democratic control.
Mūsdienās dažos gadījumos daļu darbību var pārbaudīt Eiropas Parlaments, pamatojoties uz saņemtajiem finanšu pārskatiem.
In several cases, today, it is the case that part of an action can be scrutinised by the European Parliament on the basis of financial statements received.
Tās pašas darbības citu daļu var pārbaudīt valstu parlamenti (ņemot vērā to, ka ir izveidotas vajadzīgās struktūrvienības starp Padomi/valdībām/valstu parlamentiem).
Another part of the same action might be scrutinised by national parliaments (provided the necessary structures between Council/governments/national parliaments are in place).
Vai ieceltie pārstāvji šajā gadījumā var pārbaudīt attiecīgo KĀDP/EDAP darbību pilnu spektru?
Where does this leave any possible assessment by elected representatives as to the full scope of these CFSP/ESDP actions?
Tas ir būtisks un, iespējams, satraucošs jautājums.
It is a relevant, and perhaps worrying, question to ask.
Referents uzsver, ka ir jānodrošina, lai finansēšanu pārbauda Eiropas nodokļu maksātāju pārstāvji vai nu valsts līmenī, ja finansēšana tiek veikta tikai valsts ietvaros, vai Eiropas līmenī, ja KĀDP darbības tiek finansētas daļēji vai pilnībā no ES budžeta.
The rapporteur emphasises that scrutiny of financing by the representatives of the European taxpayers has to be guaranteed, either at national level, if the financing is made purely on a national basis, or at European level, if CFSP actions are funded in part or in full through the EU budget.
Jaunais Iestāžu nolīgums
The new Inter-institutional Agreement
Jaunais IN projekts izmanto un apvieno pēdējā IN, 2002. gada vienotajā deklarācijā, un vēstuļu korespondences rezultātā starp Budžeta komitejas priekšsēdētāju un Padomes prezidējošo valsti iepriekš sasniegto, lai izveidotu „kopīgās informācijas sanāksmes” 2004. gada budžeta procedūrā un „paaugstinātu” Padomes pārstāvjus līdz vēstnieka līmenim 2006. gada budžeta procedūras gaitā.
The new draft IIA builds and consolidates what had previously been achieved in the last IIA, the joint declaration of 2002, and the exchange of letters between the Budgets Committee chairman and the Council Presidency to set of the "joint information meetings" in the 2004 budget procedure and the "upgrading" of Council representation to Ambassador level in the course of the 2006 budget procedure.
Šie noteikumi par konsultāciju un polisko dialogu ir īpaši svarīgi Eiropas Parlamentam, jo tie var radīt papildu politisko līdzdalību un tās nozares demokrātisko kontroli, kurā līdz šim punkti par finansēšanas nosacījumiem bieži ir bijuši vienīgais informācijas avots.
These provisions on consultation and political dialogue are of particular importance for Parliament as they might introduce further political participation and democratic control of a sector in which, so far, points on financial elements have often constituted the only source of information.
Var pat teikt, ka vispārīgi šī politika bieži plānota un ieviesta vienīgi starpvaldību līmeņa sanāksmēs un to nav reāli pārbaudījušas parlamentārās iestādes nedz valsts, nedz ES līmenī.
One might even say that, by and large, this policy was often conceived and implemented purely at intergovernmental-level meetings without really being scrutinised by a parliamentary body either at national or at EU level.
IN galvenie punkti ir šādi:
The main points of the IIA are:
a) Vienošanās nodrošināt vismaz EUR 1,740 miljonus laikposmā no 2007.–2013. gadam (tas ir, vidēji apmēram EUR 250 miljonus gadā);
a) Agreement to provide at least EUR 1 740 million for the period 2007-2013 (i.e. an average of about 250 million per year)
b) Tiek saglabāta īpaša procedūra KĀDP izdevumiem kā daļa no ikgadējā budžeta procedūras.
b) Special procedure for CFSP expenditure as part of the annual budgetary procedure is maintained.
Eiropas Parlaments un Padome centīsies vienoties par ikgadējo apjomu KĀDP izdevumiem un par to piešķiršanu budžeta sadaļās, kas noteiktas IN.
EP and Council will seek agreement on the annual amount for CFSP expenditure and on its allocation to the budget articles set out in the IIA.
Izdevumu apjoms, lai segtu „ reālās paredzamās vajadzības ”;
The amount of expenditure to cover "real predictable needs".
c) Apjomu, kas nav lielāks par 20 % no tā, var paredzēt budžetā ārkārtas pasākumiem (neparedzētiem);
c) An amount no higher than 20% of this may be budgeted for emergency measures (unforeseen)
d) Padomes prezidējošā valsts nosūta ikgadējo progresa ziņojumu līdz 15. jūnijam, ieskaitot uzsākto pasākumu finansiālo ietekmi un novērtējumu;
d) transmission by Council Presidency of a forward-looking annual report by 15 June, including the financial implications and an evaluation of the measures launched
e) Kopīgo konsultāciju sanāksmju formalizēšana jaunajā IN.
e) Formalisation in the new IIA of the joint consultation meetings.
Jaunajās daļās paredzēts, ka Padomi pārstāv vēstnieka līmenī un ka notiks vismaz piecas sanāksmes gadā;
New elements include that Council is represented at ambassador level and that there will at least five meetings per year.
f) Noteikumu saglabāšana par ceturkšņa ziņojumiem un finanšu pārskatu nosūtīšanu 5 dienu laikā pēc Padomes lēmuma par KĀDP darbībām.
f) Maintenance of provisions on quarterly reports and the transmission of financial statements within 5 days following a decision on a CFSP action by the Council.
Budžeta struktūras saglabāšana (skatīt 1. pielikumu).
Maintenance of the budgetary structure (see annex 1)
KĀDP finansēšana
Financing of the CFSP
Iespējams, vissvarīgākā tendence ir krīzes situāciju vadīšanas operāciju skaita palielināšanās gan ar civilām, gan militārām komponentēm.
The perhaps most important trend relates to the increase of crisis-management operations with both civil and military components.
Tas nozīmē to, ka precizēt finansēšanu šajā sakarā ir kļuvis svarīgāk nekā jelkad agrāk.
This means that it has become even more important than ever to clarify the financing in this respect.
Pašreizējā situācija
Current situation
Civilās misijas tiek finansētas/ir tikušas finansētas no KĀDP budžeta, bet misijas ar militāru vai aizsardzības spēku iejaukšanos ir tikušas finansētas pēc principa „izmaksas tiek segtas tur, kur tās rodas”, tas ir, no dalībvalstu budžetiem.
Civilian missions are/have been financed under the CFSP budget whilst missions with military or defence implications have been funded under the principle of 'costs lie where they fall', that is from Member States.
Atsevišķas izmaksas, kas definētas kā „kopējās izmaksas”, var administrēt ar tā saukto Athena mehānisma palīdzību.
Some costs which are defined as 'common costs' can be managed under the so-called Athena mechanism.
Padome uzskata, ka civilās komponentes (finansētas no KĀDP budžeta) jāpadara elastīgākas un jāļauj veikt ātrākas procedūras, ieskaitot arī iespēju efektīvāk finansēt palaides misijas un faktu vākšanas misijas.
The Council believes that the civilian components (financed from the budget) need to be made more flexible and to allow for quicker procedures, including as well the possibility of more effective funding of start-up missions and fact-finding missions.
Pēc Eiropas Parlamenta domām, bieži ir norādīts, ka ir sarežģīti nodrošināt vairākas finansēšanas iespējas, kas reti ļauj novērtēt saskaņotību un efektivitāti.
From the Parliament's point of view, it has frequently been pointed out that the number of funding options possible is complex, rarely allowing for the possibility to assess coherence and effectiveness.
Īsumā, tas sarežģī politiskās un budžeta analīzes veikšanu.
In short, making political and budgetary analyses difficult.
Procedūru elastīgums ir jāvērtē arī salīdzinājumā ar atvērtību un pārskatatbildību.
The flexibility of procedures must also be weighed against openness and accountability.
Eiropas Parlamenta ziņojumā par KĀDP galvenajiem aspektiem un pamata izvēlēm ( E. Brok ziņojums) aicināts to turpmāko militāro operāciju, kas īstenotas KĀDP sistēmā, „kopējās izmaksas” finansēt no ES budžeta, izbeidzot pašreizējo dalībvalstu papildu budžetu vai palaides fondu kārtību.
The Parliament's report on the main aspects and basic choices of CFSP (Brok report) calls for 'joint costs' of future military operations in the framework of ESDP to be financed from the EU budget, discontinuing the existing arrangement of Member States subsidiary budgets or start-up funds
Vai jaunais IN uzlabo situāciju?
Does the new IIA improve matters?
Jaunajā IN nav jaunu „automātisku” noteikumu, kas nekavējoties atrisinātu problēmu.
The new IIA does not contain any new "automatic" provisions that would immediately solve the problem.