natgillin/translations-raw huggingface dataset:
G. Līguma par Eiropas Savienību 48. pants nosaka, ka Konstitūcija stājas spēkā tikai tad, kad to ir ratificējušas visas dalībvalstis;
G. Under Article 48 of the Treaty on European Union, the Constitution will not enter into force unless and until it is ratified by all Member States,
H. Līgumam par Konstitūciju Eiropai pievienotajā 30. deklarācijā teikts, ka, „ja divus gadus pēc tam, kad ir parakstīts Līgums par Konstitūciju Eiropai, četras piektdaļas dalībvalstu ir to ratificējušas un viena vai vairākas dalībvalstis ir saskārušās ar grūtībām ratificēšanas procesā, šis jautājums tiek darīts zināms Eiropadomei”;
H. Declaration 30 annexed to the Treaty Establishing a Constitution for Europe, states that 'if 2 years after the signature of the Treaty Establishing a Constitution for Europe, four fifth of the Member States have ratified and one or more Member States have encountered difficulties with proceeding with ratification, the matter will be referred to the European Council',
I. ir jāņem vērā gan Konstitūciju ratificējušās, gan to neratificējušās dalībvalstis un iedzīvotāji , kā arī rūpīgi jāizanalizē Francijas un Nīderlandes negatīvo balsojumu iemesli;
I. It is necessary to respect those Member States and their peoples which have ratified the Constitution as well as those which have not, and to analyse carefully the reasons for the negative results in France and the Netherlands,
J. balsojumi „pret” drīzāk šķiet kā izpausme neapmierinātībai ar pašreizējo situāciju Eiropas Savienībā nekā tieši pret konstitucionālām reformām vērsts iebildums, taču paradoksālā kārtā balsojums „pret” nozīmē status quo saglabāšanu un reformu bloķēšanu;
J. The No votes appear to have been rather more an expression of dissent at the present state of the Union than a specific objection to the constitutional reforms, but, paradoxically, the result of the Noes is to maintain the status quo and block reform,
K. Eiropadome tās 2005. gada 18. jūnija deklarācijā apstiprināja šo analīzi, pieņemot viedokli, ka “šie rezultāti nerada šaubas par pilsoņu pozitīvo attieksmi pret Eiropas celtniecību”, bet ka “pilsoņi tomēr ir pauduši bažas un rūpes, kas jāņem vērā”; Eiropadome tādēļ nolēma, ka nepieciešams “pārdomu laiks .. lai nodrošinātu plašas debates visās mūsu valstīs, iesaistot pilsoņus, pilsonisko sabiedrību, sociālos partnerus, valstu parlamentus un politiskās partijas”; valdību vadītāji vienojās, ka 2006. gada pirmajā pusē viņi „veiks valstīs notiekošo debašu vispārēju izvērtējumu un vienosies par turpmāko darbību”;
K. The European Council confirmed this analysis by taking the view, in its Declaration of 18 June 2005, that ‘these results do not call into question citizens’ attachment to the construction of Europe’ but that ‘citizens have nevertheless expressed concerns and worries which need to be taken into account’; the European Council therefore decided on a ‘period of reflection ... to enable a broad debate to take place in each of our countries, involving citizens, civil society, social partners, national parliaments and political parties’; the heads of government agreed that in the first half of 2006 they would ‘make an overall assessment of the national debates and agree on how to proceed’,
L. šajā deklarācijā valdību vadītāji paziņoja, ka ratifikācijas process turpināsies, un arī vienojās, ka Konstitūcijas sākotnējā spēkā stāšanās diena (2006. gada 1. novembris) ir jāatliek;
L. In that Declaration, the heads of government declared that the ratification process could continue, and also agreed that the original timetable for the entry into force of the Constitution (1 November 2006) would be extended,
M. taču Eiropadomei neizdevās pievērst nepārprotamu uzmanību pārdomu periodam vai definēt metodes un satvaru, lai izdarītu šo debašu secinājumus, un tai ir trūcis politiskās gribas un spējas veicināt un vadīt Eiropas dialogu;
M. The European Council, however, failed to give a clear focus to the period of reflection or to define the methods and the framework for drawing conclusions from this debate, and has since been seen to lack both the political will and the capacity to stimulate and manage the European dialogue,
N. tas, ka nav vienošanās par paplašinātās ES politikas uzdevumiem un budžeta līdzekļiem 2007.–2013. gadam vēl vairāk apdraud pašreizējo un turpmāko Eiropas Savienību;
N. The absence of an agreement on the policy challenges and budgetary means of the enlarged Union for the period 2007-2013 further undermines the present and future Union,
O. pārdomu periods ir aizsākts vairāk ar debatēm par kontekstu, nevis tekstu, skarot tādus plaši atspoguļotus jautājumus kā Eiropas sociālā modeļa nākotne, Eiropas ekonomikas izredzes, paplašināšanās ātrums, vidēja termiņa budžets un vienotais tirgus pakalpojumu jomā;
O. The period of reflection has started with debates on the context rather than the text, with issues such as the future of the European social model, European economic prospects, the speed of enlargement, the medium term budget and the single market in services, all featuring prominently,
P. Komisija ir publiskojusi tās darba rezultātus saistībā ar pārdomu periodu, lai atjaunotu sabiedrības uzticību Eiropas Savienībai, atbalstot valstu debates un veicinot iniciatīvas kopienas mērogā, taču tam nevajadzētu atturēt visas Eiropas politiskās iestādes no kopīgiem centieniem vai no vadības uzņemšanās, nopietni izturoties pret Konstitūcijas stratēģisko nozīmību un politisko situāciju, kas nosaka tās panākumus;
P. The Commission has published its contribution on the period of reflection with the aim of restoring public confidence in the European Union by supporting national debates and promoting initiatives at community level, but this should not prevent all of Europe’s political institutions from making a combined effort or from exercising leadership which takes seriously the strategic importance of the Constitution and the political reality of the preconditions upon which its success depends,
Q. dalībvalstu parlamenti ir paziņojuši, ka atbalsta vairākas kopīgas parlamentāras tikšanās, kas „veicinātu, ievirzītu un apkopotu” Eiropas dialogu
Q. The national parliaments have declared their support for a series of joint parliamentary meetings that will 'stimulate, steer and synthesize' the European dialogue
XXXIV COSAC sanāksme, 2005. gada 10.–11. oktobris. ;
XXXIV COSAC meeting, 10-11 October 2005. ,
3. uzsver, ka pēc Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās nav iespējams Savienību paplašināt tālāk, pamatojoties uz Nicas Līgumu;
Stresses that it is not possible to further enlarge the Union after the accession of Bulgaria and Romania on the basis of the Treaty of Nice;
5. atzīmē, ka bažas lielā mērā pauž par vispārējām vai specifiskām problēmām šajā sakarā nevis par tekstu kā tādu; uzskata, ka, ja izdotos panākt progresu šajos jautājumos, būs vieglāk rast risinājumu attiecībā uz tekstu;
Notes that many of the concerns expressed relate more to general and specific problems of context than to the text itself; considers that if progress can be made in such issues, it will be easier to find a solution regarding the text;
7. brīdina, ka stratēģija, kas balstīta uz selektīvu Konstitūcijas piemērošanu, var izjaukt vienprātību, kas nodrošināja līdzsvaru starp iestādēm un starp dalībvalstīm, tādējādi saasinot uzticības krīzi;
Warns that a strategy based on the selective implementation of the Constitution risks destroying the consensus that achieved a balance between the institutions and among Member States, thereby aggravating the crisis of confidence;
10. atzinīgi vērtē plašas diskusijas uzsākšanu par Eiropas Savienības politikas virzienu, taču uzsver, ka tai jānotiek konstitucionālās krīzes novēršanas kontekstā un ka politiskiem risinājumiem ES mērogā jābūt tieši saistītiem ar ES iestāžu noteikumiem, pilnvarām un procedūrām, kā arī kompetencēm, kuras dalībvalstis nodevušas ES, un tiem jānosaka jautājumi, kas ir kopīgi visai Eiropai;
Welcomes the beginnings of a broad debate about the Union's policy direction but stresses that this must take place within the context of overcoming the constitutional crisis, and that policy prescriptions at EU level must relate directly to the rules, powers and procedures of the EU institutions as well as to the competences conferred on the EU by the Member States and should identify the issues that are common throughout Europe;
13. ierosina Eiropas Parlamentam aicināt dalībvalstu parlamentus uz virkni konferenču — parlamentāru forumu —, lai veicinātu diskusiju un pakāpeniski nonāktu pie attiecīgiem politiskiem secinājumiem; citas ES iestādes tiks aicinātas dot savu ieguldījumu šajos forumos;
Proposes that the European Parliament invite national parliaments to a series of conferences – ‘Parliamentary Forums’ – in order to stimulate the debate and to shape, step by step, the necessary political conclusions; will invite the other EU institutions to contribute to the Forums;
15. atzīst, ka politiskajām iestādēm ir stratēģiski svarīgi veicināt plašsaziņas līdzekļu (it īpaši televīzijas, preses un vietējā radio) proaktīvu attieksmi un iegūt to atbalstu, lai pievērstu uzmanību debatēm un padarītu tās intensīvākas;
Recognises that it is strategically important for political institutions to encourage a pro-active attitude on the part of the media (in particular television, the press and local radio) and to enlist them for the purpose of publicising and intensifying the debate;
17. ierosina pirmajā parlamentārajā forumā noteikt ierobežotu skaitu to galveno jautājumu saistībā ar Eiropas nākotni un Eiropas Savienības pārvaldi, kam pievērsties nākamajos forumos un plašākās sabiedrības debatēs:
Proposes that the first Parliamentary Forum should identify a limited number of priority questions about the future of Europe and the governance of the Union which should be addressed in subsequent Forums and in the broader public debate, such as:
(i) kāds ir Eiropas integrācijas mērķis?
(i) what is the goal of European integration?
(ii) kādai jābūt Eiropas lomai pasaulē?
(ii) what role should Europe have in the world?
(iii) ņemot vērā globalizāciju, kāda ir Eiropas sociālā un ekonomikas modeļa nākotne?
(iii) in the light of globalisation, what is the future of the European social and economic model?
(iv) kā mēs definējam Eiropas Savienības robežas?
(iv) how do we define the boundaries of the European Union?
(v) kā mēs veicinām brīvību, drošību un tiesiskumu?
(v) how do we enhance freedom, security and justice?
20. prasa, lai dalībvalstis ar Komisijas palīdzību organizē daudz atklātu tikšanos un debates plašsaziņas līdzekļos par Eiropas nākotni — „pilsoņu forumus” — valsts, reģionālā un vietējā līmenī, balstot to uz kopīgi izraudzītiem tematiem; mudina sociālos partnerus un pilsonisko sabiedrību iesaistīties šajās debatēs;
Requests Member States to organise a large number of public meetings and media debates on the future of Europe ‑ 'Citizens' Forums' ‑ at national, regional and local level, structured along the commonly agreed themes, with the assistance of the Commission; urges the social partners and civil society organisations to get engaged in these debates;
25. ierosina pārdomu perioda secinājumus izstrādāt vēlākais 2007. gada otrajā pusē un šajā posmā pieņemt skaidru lēmumu par turpmāko rīcību saistībā ar Konstitūciju;
Suggests that the conclusions of the period of reflection should be drawn at the latest in the second half of 2007, and that a clear decision be reached at that stage about how to proceed with the Constitution;
27. uzskata, ka pārdomu perioda pozitīvs rezultāts būtu pašreizējā teksta saglabāšana, lai gan tas ir iespējams vienīgi saistībā ar būtiskiem pasākumiem, lai noskaņotu un pārliecinātu sabiedrisko domu;
Considers that a positive outcome of the period of reflection would be that the current text can be maintained, although this would only be possible if accompanied by significant measures to reassure and convince public opinion;
29. atzīmē Komisijas „D” plānu— demokrātija, dialogs, diskusijas” ( KOM(2005)0494 ), taču aicina Komisiju ne tikai iesniegt tās saziņas stratēģiju, bet arī demonstrēt izšķirīgu politisku apņemšanos, lai palīdzētu Savienībai izkļūt no pašreizējām konstitucionālām grūtībām;
Takes note of Commission’s ‘Plan D for Democracy, Dialogue and Debate’( COM(2005)0494 ), but calls on the Commission not only to deliver its communications strategy but also to show decisive political commitment to help the Union emerge from its current constitutional difficulties;
34. aicina Konstitucionālo jautājumu komiteju šādā gaisotnē cieši sadarboties ar visām pārējām komitejām, kuras ir tieši ieinteresētas parlamentāru forumu izveidē un tiem paredzēto darba dokumentu sagatavošanā;
In this spirit, asks the Constitutional Affairs Committee to work closely with all other committees directly interested in the preparation of the Parliamentary Forums and the drafting of the working documents for them;
EKONOMIKAS UN MONETĀRĀS KOMITEJAS VĒSTULE
LETTER FROM THE COMMITTEE ON ECONOMIC AND MONETARY AFFAIRS
Vēstuli 2005. gada 12. oktobrī Konstitucionālo jautājumu komitejas priekšsēdētājam Josef Leinen adresē Ekonomikas un monetārās komitejas priekšsēdētāja Pervenche Berès
Letter of 12 October 2005 from Mrs Pervenche Berès, chairwoman of the Committee on Economic and Monetary Affairs, to Mr Jo Leinen, chairman of the Committee on Constitutional Affairs
Josef Leinen
Mr Jo Leinen
Konstitucionālo jautājumu komitejas priekšsēdētājs
Chairman of the Committee on Constitutional Affairs
RE: Pārdomu periods: izvērtēšanas struktūra, temati un sistēma debatēm par Eiropas Savienību (INI/2005/2146)
Subject: The period of reflection: the structure, subjects and context for an assessment of the debate on the European Union ( INI/2005/2146)
Godātais priekšsēdētāja kungs,
Dear Chairman,
jūsu vadītā parlamentārā komiteja šobrīd strādā pie patstāvīga ziņojuma „Pārdomu periods: izvērtēšanas struktūra, temati un sistēma debatēm par Eiropas Savienību” (INI/2005/2146), kura līdzreferenti ir Andrew Duff un Johannes Voggenhuber .
Your committee is currently working on an own-initiative report on the period of reflection: the structure, subjects and context for an assessment of the debate on the European Union (INI/2005/2146), for which Andrew Duff and Johannes Voggenhuber are co-rapporteurs.
Šajā sakarā jūs uzdevāt jautājumus vairākām komitejām, tostarp mūsu komitejai, lai tās brīvprātīgi sniegtu ieguldījumu šā ziņojuma tapšanā, iesniedzot atzinumu cik vien drīz iespējams.
In this connection you asked several committees, including ours, whether they wanted to contribute to the report by submitting an opinion without delay.
Pēc sarunām ar mūsu Komitejas koordinatoriem es vēlos jums norādīt, ka šajā posmā mēs nolēmām neizstrādāt šādu atzinumu.
After discussing the matter with our committee coordinators, I wish to tell you that we have decided not to draw up an opinion of this kind at this stage, in view of the extremely tight timetable for the adoption of your report, and the fact that it is supposed to be an initial reflection on the method rather than on the actual content of the proposals which could and should be made on the subject.
Ņemot vērā īpaši tuvo termiņu jūsu ziņojuma pieņemšanai un apzinoties, ka ziņojumā jābūt tikai pirmajiem secinājumiem par iesniedzamo priekšlikumu metodi un saturu, mūsu komiteja saglabā iespēju iesaistīties iespējamā ziņojuma sagatavošanā un dot ieguldījumu, iesniedzot atzinumu par mūsu kompetences jomām, īpaši attiecībā uz Lamfalussy procesu un komitoloģiju.
Our committee may therefore intervene in the context of any report that you may draw up on that subject and contribute an opinion dealing with the fields under our competence, in particular those linked to the Lamfalussy procedure and comitology.
Tomēr šī nostāja būtu jāpārskata, ja atklātos, ka diskusiju virzība jūsu komitejā prasa sīkāk izskatīt turpmākus priekšlikumus.
However, we may review our position if it turns out that the debate in your committee leads it to deal in detail with the proposals to be made for the future.
TRANSPORTA UN TŪRISMA KOMITEJAS VĒSTULE
LETTER FROM THE COMMITTEE ON TRANSPORT AND TOURISM
Transporta un tūrisma komitejas priekšsēdētāja M. Paolo Costa 2005. gada 17. oktobra vēstule Konstitucionālo jautājumu komitejas priekšsēdētājam M. Jo Leinen .
Letter of 17 October 2005 from Paolo Costa, chairman of the Committee on Transport and Tourism, to Mr Jo Leinen, chairman of the Committee on Constitutional Affairs
Cienījamais kolēģi!
Dear Colleague,
Biju iepriecināts uzzinot, ka Jūsu komiteja sagatavos ziņojumu par pārdomu periodu, ko noteica pēc tam, kad Francijas un Nīderlandes elektorāts noraidīja Eiropas Konstitūcijas projektu.
I was pleased to learn that your committee intended to draw up a report on the period of reflection that was introduced after the rejection of the European Constitution by the electorates of France and the Netherlands.
Transporta komiteja vārdā es gribētu Jūs iepazīstināt ar tās atzinumu par Duff kunga un Voggenhuber kunga ziņojumu.
On behalf of the Committee on Transport, I would like to convey to you our opinion regarding the report by Mr Duff and Mr Voggenhuber.
Mēs atzinīgi vērtējam, ka Parlaments ir uzņēmies šīs diskusijas vadību.
We are pleased that Parliament is taking the initiative in this debate.
Tā kā dalībvalstu viedoklis šajā jautājumā ir atšķirīgs, un Komisija ir ieņēmusi nogaidošu pozīciju, šīs debates ir jāatsāk Parlamentam, kas ir Eiropas iedzīvotāju pārstāvis.
Since the Member States are divided on the subject and the Commission seems to be reluctant to take the initiative, Parliament, which represents the peoples of Europe, should relaunch the debate.
Šajā ziņā mēs atzinīgi vērtējam Jūsu referentu provizoriskās idejas, kas, lai gan izvirza augstus mērķus, uzsver vajadzību noteikt skaidru debašu struktūru un grafiku.
In this connection, we welcome your rapporteur's preliminary ideas which, although ambitious, stress the need for a clear structure and timetable for the debate.
Mūsu komiteja uzskata, ka ir būtiski turpināt noteiktas politikas veidošanu un tās uzlabošanu pēc iespējas lielākā mērā.
In our committee's opinion, it is important that the preparation of tangible policies be continued and strengthened where possible.
Divu dalībvalstu iedzīvotāji ir noraidījuši Eiropas Konstitūcijas projektu, bet ne Eiropas sadarbību un integrāciju, kā līdzekļus kopēju problēmu risināšanai.
The citizens of the two Member States expressed their disapproval of the draft European Constitution, but not of European cooperation and integration, which are considered to be ways of solving the shared problems.
Pašreiz Eiropas iestādēm jārīkojas, lai atgūtu sabiedrības uzticību Eiropas projektam.
For the present, the European institutions must take action to restore the public's confidence in the European project.
Saziņas uzlabošana ir apsveicama, jo īpaši, lai atspēkotu vāju valsts vadītāju nepatiesos argumentus, kuri savās kļūdās vaino Briseli.
Better communication is needed, in particular in order to combat the false argument put forward by second-rate national leaders who blame Brussels for their own failures.
Bet daudz svarīgāka ir veiksmīga darbība jomās, kas ir nozīmīgas Eiropas iedzīvotājiem.
But what we need most is effective measures in the fields that European citizens see as important.
Eiropas iestādēm jārīkojas, lai īstenotu to stratēģiskos mērķus, kaut arī pašreiz tās ir spiestas izmantot novecojušus instrumentus, tādus kā Nicas Līgums.
The European institutions should now work towards achieving their strategic objectives, even though they are for the moment obliged to use outdated instruments such as the Nice Treaty.
Turklāt mums jāapzinās nepieciešamība pēc lielākas pārredzamības un vienkāršota lēmumu pieņemšanas procesa visās iesaistītās iestādēs, pēc iespējas lielākā mērā uzlabojot mūsu tiešo atbildību iedzīvotāju priekšā bez valstu valdību starpniecības.
We should, furthermore, recognise the need for greater transparency and simplification of the decision-making process in all the institutions concerned, by being answerable, as far as possible, directly to the citizens without the national governments acting as intermediaries.
Tā kā mūsu darbu komitejā galvenokārt nosaka koplēmuma procedūra, mēs uzskatām, ka šis ir konstitūcijas projekta elements, kas jāsaglabā turpmākos iespējamos reformas priekšlikumos.
As a committee which works essentially on the basis of the codecision procedure, we feel that it is an element of the draft Constitution that must be preserved in any future proposals for reform.
(Cieņas apliecinājumi un paraksts.)
(closing formula and signature)
par pārdomu periodu: struktūra, tēmas un sistēma, lai novērtētu debates par Eiropas Savienību
on the period of reflection: the structure, subjects and context for an assessment of the debate on the European Union
Ārlietu komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Ārlietu komiteju rezolūcijas priekšlikumā, ko tā pieņems, iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Foreign Affairs calls on the Committee on Constitutional Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
Eiropas Konstitucionālā līguma ratifikācijas process
The ratification process of the Treaty establishing a Constitution for Europe
Gaidot Konstitucionālā līguma ratifikāciju, brīdina neveikt nekādu pilnīgu vai daļēju jaunā Līguma noteikumu apstiprināšanu, ņemot vērā tā konstitucionālās ambīcijas un to, ka tas varētu tikt uzskatīts par mēģinājumu apiet pilsoņu vēlmes valstīs, kur Konstitucionālais līgums vēl nav ratificēts;
Pending the ratification of the Constitutional Treaty, warns against any total or partial endorsement of the new Treaty provisions given its constitutional ambition and the fact that this could be perceived as an attempt to circumvent citizens' wishes in the countries which have not yet ratified the Constitutional Treaty;
a) vispārējas debates par dažādām Eiropas Savienības politikas pamatnostādnēm, kas katra gada sākumā notiktu Eiropas Parlamentā un kurās piedalītos visu dalībvalstu valdību vadītāji vai to pārstāvji un Eiropas Komisijas locekļi,
(a) a general debate to take place at the beginning of every year in the European Parliament with the participation of all the Heads of Government or their representatives and European Commissioners on the guidelines of the different European policies,
b) plašas publiskās debates dalībvalstu parlamentos par tādām Eiropas Savienības iniciatīvām, kas jo īpaši attiecas uz Eiropas Savienības pilsoņiem, kā cilvēku drošība, tostarp cīņa pret terorismu, paplašināšanās, imigrācija, sociālais modelis utt., šīm debatēm būtu vēlams organizēt īpašu “Eiropas debašu dienu”, kas, iespējams, varētu norisināties visos dalībvalstu parlamentos vienlaikus,
(b) extensive public debates in national parliaments on the European initiatives which especially concern European citizens such as human security including the fight against terrorism, enlargement, immigration, the social model, etc., preferably grouped in a specific "European debate day" to be established, possibly simultaneously, in each national parliament,
c) lielāka tādu Eiropas Savienības politisko dalībnieku kā Eiropas Parlamenta deputātu, Eiropas Komisijas locekļu un dažādu Eiropas Savienības iestāžu augsta ranga ierēdņu dalība nacionālās/reģionālās debatēs, lai labāk izskaidrotu Eiropas Savienības darbu, kā arī uzzinātu ieteikumus par to, ko vajadzētu sasniegt,
(c) the greater participation of European actors, such as Members of the European Parliament and Commissioners and high-ranking officials of the different European institutions, in national/regional debates so as to better explain what the European Union actually deals with as well as getting feedback on what could be achieved,
d) “Valsts un Eiropas Savienības pilsoņu foruma” izveide, lai atklāti apspriestu jebkādus aspektus, kas iespaido ikdienas dzīvi Eiropas Savienībā,
(d) the setting up of "National and European Citizens' Fora" to openly discuss any aspect affecting everyday life within the Union,