natgillin/translations-raw huggingface dataset:
B. tā kā nanozinātnes un nanotehnoloģijas – kā daudzfunkcionāla nozare – var sniegt ievērojamu labumu sabiedrībai, radot jaunus produktus, materiālus, izmantošanas veidus un pakalpojumus, tādējādi paaugstinot ražīgumu un dzīves kvalitāti visā ES;
B. whereas nanosciences and nanotechnologies have the potential - as multidisciplinary sectors - to benefit society hugely by the development of new products, materials, applications and services, thereby raising the productivity and the quality of life in the EU as a whole,
C. tā kā Padome atzīst nanotehnoloģiju nozīmīgo lomu daudzās jomās un uzsver, cik svarīgi ir arī turpmāk vairot zinātniskas un tehnoloģiskas zināšanas šajā nozare un veicināt to izmantošanu rūpniecībā;
C. whereas the Council recognises the important role of nanotechnologies in many areas and stresses the importance of continuing to generate scientific and technological knowledge in this area and to encourage its use in industrial applications,
D. tā kā Ekonomikas un sociālo lietu komiteja izskata, ka nanotehnoloģijas var ievērojami palīdzēt Eiropas Savienībai sasniegt Lisabonas Eiropadomes noteiktos mērķus,
D. whereas the European Economic and Social Committee believes nanotechnologies could go a long way towards helping the EU to achieve the objectives set by the Lisbon European Council,
2. atzīst nozīmīgo lomu, ko nanozinātnes un nanotehnoloģijas var spēlēt kā stimulējošas tehnoloģijas, veicinot ES mērķu sasniegšanu ekonomikas, sociālajā un vides aizsardzības jomā; atzinīgi vērtē to, ka nanotehnoloģijas apmierina pilsoņu vajadzības (sabiedrības veselība, enerģija, transports, ilgtspējīga attīstība u.tml.), kā arī sniedz ieguldījumu ES konkurētspējas un ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā;
Recognizes the important role that nanosciences and nanotechnologies can play as breakthrough technologies in stimulating the achievement of the economic, social, and environmental goals of the EU; acknowledges that nanotechnologies can address the needs of citizens (public health, energy, transport, sustainable development, etc), as well as contribute to the EU's competitiveness and sustainable development objectives;
4. atbalsta iepriekš minētajā Komisijas paziņojumā izklāstītos mērķus un iniciatīvas; atzinīgi vērtē paziņojuma un rīcības plāna konkrēto ievirzi;
Supports the objectives and initiatives set out in the above-mentioned Commission Communication; welcomes the clear focus in the Communication and Action Plan;
13. uzsver, cik svarīgi ir izveidot „zināšanu trijstūri”, kas nepieciešams Eiropas Pētniecības telpai; uzskata, ka, lai sasniegtu vajadzīgo sinerģiju starp pētniecību, izglītību un jauninājumiem, ir nepieciešama visaptveroša zināšanu nodošanas pieeja, kā arī starpnozaru cilvēkresursu attīstība; tāpēc aicina dalībvalstis īstenot stratēģijas, kuru mērķis būtu zināšanu nodošanas uzlabošanu un kvalifikācijas trūkuma novēršana, lielāku uzmanību pievēršot izglītībai dabaszinātņu jomā un iesaistot lielāku studentu ar nanozinātnēm un zinātni saistītu, daudzdisciplināru priekšmetu apgūšanā; atzinīgi vērtē Komisijas centienus atbalstīt pētnieku sagatavošanas tīklus nanotehnoloģiju nozarē un aicina dalībvalstis gan individuāli, gan ciešā sadarbībā vienai ar otru izveidot daudzdisciplinārus tīklus, apvienojot nanotehnoloģijas ar daudzām pētniecības jomām, lai attīstītu jaunas hibrīdtehnoloģijas;
Stresses the importance of generating the 'triangle of knowledge' needed for the European Research Area; considers that in order to achieve the necessary synergy between research, education and innovation, a comprehensive knowledge transfer approach, and also the development of cross-sector human resources, are needed; calls therefore on Member States to develop strategies to improve knowledge transfer and to address the skills shortage by increased emphasis on natural science training and by attracting more students into nanoscience and science-related, multidisciplinary subjects; welcomes the Commission’s effort to support Research Training Networks in nanotechnologies and calls on the Member States to create, both individually and in close cooperation with each other, multidisciplinary networks to combine nanotechnologies with a broad spectrum of research areas, with the aim of developing new hybrid technologies;
14. uzskata, ka rūpniecības nozarei, zinātniskās pētniecības institūtiem un finanšu iestādēm jāsadarbojas, lai nodrošinātu, ka augstā līmeņa pētniecība un attīstība nanozinātņu un nanotehnoloģiju jomā īstenojas jaunos ražojumos un procesos; uzsver, ka dalībvalstīm jāpaātrina un jāveicina attīstība, koncentrējoties uz uzņēmējdarbības vides uzlabošanu uzņēmumiem, kas darbojas nanotehnoloģiju nozarē savās valstīs, it īpaši jaunajiem, mazajiem un vidējiem, kā arī jauninājumu uzņēmumiem; šajā sakarā uzskata, ka intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība ir ļoti nozīmīga jauninājumiem gan attiecībā uz sākotnējo ieguldījumu piesaistīšanu, gan ienākumu nodrošināšanu nākotnē; aicina Komisiju ieviest intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības standartus un licenču līgumu paraugus;
14.Considers that industry, research institutes and financial institutions should work together to ensure that excellent R&D in nanosciences and nanotechnologies is translated into new products and processes; points out that Member States should accelerate and stimulate this process by focussing on improving the business climate for companies in the nanotechnology sector in their country, especially 'start ups', SMEs and innovative companies; considers, in this respect, that the protection of intellectual property rights is essential for innovation, both in terms of attracting initial investment and for ensuring future revenue; calls on the Commission to develop standards for the protection of intellectual property rights and models for licensing agreements;
15 pauž nožēlu, ka izgudrojumu patentēšana nanozinātņu un nanotehnoloģiju jomā Eiropā attīstās lēni; aicina ES izveidot nanozinātņu un nanotehnoloģiju patentu uzraudzības sistēmu, kuru pārvaldītu Eiropas Patentu birojs;
15 Regrets the fact that patenting of nanoscience and nanotechnology inventions in Europe is developing slowly; calls on the EU to create a nanoscience and nanotechnology patent monitoring system governed by the European Patent Office;
17. ir pārliecināts, ka Eiropas iespējas kļūt par vadošo reģionu šajā jomā ir atkarīgas no tās sadarbošanās spējām; vēlreiz atgādina par nepieciešamību noteikt Kopienas vienoto sadarbības punktu, kā arī par ES vienotās nostājas nozīmi starptautiskajā arēnā, it īpaši ņemot vērā problēmas, ko izraisa patentu aizsardzība Ķīnā; tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt mehānismus, lai efektīvi saskaņotu darbības šajā jomā; aicina Komisiju tās politikas izstrādē ņemt vērā visus ESAO (piemēram, definīcijas, nomenklatūru, risku pārvaldību) un UNESCO (ētiskos principus) darbības virzienus;
Is convinced that Europe's chances of being and staying at the forefront in this field hinge upon its capacity for coordination; reiterates the need for a single Community focal point for coordination and the importance of the EU 'speaking with one voice' on the international stage, particularly in the light of the challenges presented by patent protection in China; calls therefore on the Commission and Members States to devise mechanisms to effectively coordinate actions in this field; urges the Commission to take into account in it's policy making all activities within the OECD (e.g. definitions, nomenclature, risk management) and UNESCO (ethics);
19. uzstāj, ka tehnoloģiju risks (no projektēšanas līdz likvidēšanai vai pārstrādei) saistībā ar cilvēku veselību, patērētājiem, nodarbinātajiem un vidi ir jāvērtē nanozinātņu un nanotehnoloģiju produktu visa dzīves cikla laikā;
Stresses that assessment of the technological risks posed (from conception to disposal or recycling) to human health, consumers, workers and the environment must be carried out throughout the life cycle of nanoscience and nanotechnology products;
22. atbalsta ētikas grupu izveidi, kuras, sniedzot neatkarīgu zinātnisku atzinumu, palīdzēs nodrošināt sabiedrības informētību un veidot uzticēšanās gaisotni, kas būs balstīta uz zināšanām par iespējamiem riskiem un priekšrocībām saistībā ar nanotehnoloģisko atklājumu izmantošanu;
Supports the setting up of ethical committees which, by providing independent scientific advice, will help ensure that the public is properly informed and help create a climate of trust based on awareness of the possible risks and the benefits associated with the use of discoveries in the field of nanotechnologies;
26. atgādina, ka visiem nanozinātņu un nanotehnoloģiju lietojumiem un izmantojumiem ir jābūt saskaņā ar Eiropas Savienībā paredzēto augsto cilvēku veselības, patērētāju, strādājošo un vides aizsardzības līmeni, un uzstāj, ka ir nepieciešams kodificēt nanomateriālus, jo līdz ar to būs jānosaka standarti, kas veicinās iespējamo risku apzināšanu; tādēļ aicina Komisiju veikt šī mērķa sasniegšanai nepieciešamos pasākumus;
Emphasises that all applications and uses of nanosciences and nanotechnologies must comply with the high level of protection for human health, consumers, workers and the environment prescribed by the European Union and insists on the need for the codification of nanomaterials, which will lead to the drawing up of standards, which will in turn boost efforts to identify any risks; calls on the Commission to take the necessary initiatives to this effect;
28. uzsver, ka joprojām nav pilnīgas skaidrības par iespējamo kaitējumu, ko veselībai un videi var nodarīt sintētiskas nanodaļiņas, un tāpēc to nanodaļiņu ietekme, kurām ir zema šķīdība un neliela bionoārdīšanās spēja, ir jāpēta saskaņā ar piesardzības principu pirms ražošanas uzsākšanas un pirms laišanas tirgū;
Emphasises that understanding of the potential damage to health and the environment of new, synthetic nanoparticles is still limited and, consequently, the effects of nanoparticles that are not readily soluble or biodegradable should be investigated, in accordance with the precautionary principle, before such particles go into production and are put on the market;
30. aicina Komisiju īpašu uzmanību pievērst nanozinātņu un nanotehnologiju attīstībai jaunajās dalībvalstīs, nodrošinot instrumentus, kas palīdzētu tām pašām izstrādāt savas pētniecības programmas, tajā pašā laikā arī turpmāk veicinot galveno Eiropas izvietojumu izdevīgās pozīcijas, lai Eiropa iegūtu vadošo lomu pasaulē;
Calls on the Commission to pay special attention to the development of nanosciences and nanotechnologies in the new Member States, by providing them with the means to define research profiles of their own, while at the same time further enhancing the cutting-edge position of the main European locations with a view to creating a leading global role for Europe;
Nanotehnoloģija ir atsevišķu atomu, molekulu vai molekulu grupu pārveidošana vai to pašsavākšanās struktūrās, lai radītu materiālus un ierīces ar jaunām vai ievērojami atšķirīgām īpašībām.
Nanotechnology is the manipulation or self-assembly of individual atoms, molecules, or molecular clusters into structures to create materials and devices with new or vastly different properties.
Priedēklis „nano” ir cēlies no grieķu vārda, kas nozīmē „rūķis” vai „punduris”.
The prefix 'nano' comes from a Greek word for 'gnome' or 'dwarf'.
Izsakot tehniskos terminos, nano ir viena miljardā daļa, tādējādi viens nanometrs ir viena miljardā daļa no metra.
In more technical terms, nano equals a billionth and therefore a nanometre is one billionth of a meter.
Piemēram, 1 nanometrs ir apmēram 1/80 000 daļa no cilvēka mata, vīruss ir apmēram 100 nanometrus liels, un viena papīra loksne ir 100 000 nanometrus bieza.
To illustrate this, 1 nanometre is about 1/80,000 of a human hair, a virus is approximately 100 nanometres in size, and one paper-sheet is 100.000 nm thick.
Tik miniatūrā līmenī sastāvdaļām un struktūrām ir revolucionāri jaunas fiziskās, ķīmiskās un bioloģiskās īpašības.
At that miniature scale, components and structures exhibit revolutionary new physical, chemical and biological characteristics.
Piemēram: materiāli no oglekļa nanocaurulītēm ir 100 reizes izturīgāki par tēraudu, bet 6 reizes vieglāki; sudraba nanodaļiņas uz ledusskapju, gaisa kondicionieru un veļasmašīnu virsmām pilda antibakteriālas un pretsēnīšu funkcijas; biomedicīnas nozare ražo mākslīgo kaulu maisījumu, kas ir izturīgāks par nerūsējošo tēraudu.
For example: materials from carbon nanotubes are 100 time stronger than steel, but 6 time lighter; silver nanoparticles on the surfaces of refrigerators, air conditioners and laundry machines act as antibacterial and antifungal agents; the biomedical field is manufacturing artificial bone composites stronger than stainless steel.
Citi jauni produkti, kuru pamatā ir nanozinātnes, ietver: antigrafiti krāsas, baterijas ar ilgu darbības laiku, pašattīrošus tekstilizstrādājumus, uzlabotus pārklājumus un elastīgas displeju sistēmas.
Other novel products based on nanosciences are: anti-graffiti paints, long lasting batteries, self cleaning textiles, advanced coatings, and flexible display systems.
Nanotehnologi arī pēta veidus, kā var atklāt un nozīmēt jaunus medikamentus, un to, kā jaunas drošības tehnikas var palīdzēt novērst noziegumus.
Nanotechnologists are also investigating ways in which new medicines can be discovered and administered, and how new security techniques can help in crime prevention.
Nanotehnloģijas apvieno dažādas tehnoloģiskās disciplīnas (mikroelektroniku, mikrosistēmu tehnoloģijas, ķīmiju, fiziku un biotehnoloģiju) vienotā daudzdisciplīnu jomā.
Nanotechnologies combine different technological disciplines (micro-electronics, microsystem technology, chemistry, physics and biotechnology) in a single multidisciplinary field.
Tādēļ, šīm tehnoloģijām apvienojoties, dažādos veidos var novērst pašreizējos tehnoloģiskos šķēršļus, kā arī izstrādāt jaunu iespēju plašu klāstu.
Therefore, where these technologies meet, existing technological barriers can be approached from various angles and a wide range of new possibilities can be developed.
Tādējādi nanotehnoloģija ir pievilcīgs daudzdisciplīnu darba lauks, kas piedāvā jaunas iespējas un risinājumus visdažādākajās jomās un rūpniecības nozarēs.
Nanotechnology is therefore, a superb multidisciplinary arena and opens a new world of opportunities and solutions in all kinds of areas and industries.
Ir sagaidāms, ka nanozinātnes un nanotehnoloģijas ietekmēs gandrīz visas rūpniecības nozares, tādēļ tās tiek uzskatītas par vienām no galvenajām 21. gadsimta tehnoloģijām.
Nanosciences and nanotechnologies are expected to have an impact on nearly every industry and are therefore considered to be one of the key technologies for the 21st century.
Tām jau ir paredzams tirgus potenciāls vairāku simtu miljardu eiro apmērā, un ASV Nacionālais zinātnes fonds pat prognozē, ka nanotehnoloģiju globālais tirgus sasniegs viena triljona dolāru apjomu 10 līdz 15 gadu laikā
It already has a predicted market potential of several hundred billion euros and the U.S. National Science Foundation even estimates that the global market for nanotechnologies will reach one trillion dollars within 10 to 15 years
C. Roco un W. Sims Bainbridge (red.), „ Societal implications of nanoscience and nanotechnology ”, Nacionālais zinātnes fonds, 2001. .
Roco, C. and Sims Bainbridge, W. (ed.), Societal implications of nanoscience and nanotechnology, National Science Foundation, 2001. .
Komisijas paziņojums
The Commission's Communication
Komisijas rīcības plāns, ko pieņēma 2005. gada 7. jūnijā, ir nanotehnoloģiju stratēģijas, ko Komisija pieņēma 2004. gadā
The Commission's Action plan, adopted on 7 June 2005, is a concrete implementation of the strategy for nanotechnology that the Commission has adopted in 2004
„Ceļā uz Eiropas nanotehnoloģiju stratēģiju” (COM(2004)338). , konkrēta īstenošana.
Towards a European Strategy for Nanotechnology (COM(2004)338). .
Rīcības plāns definē virkni savstarpēji saistītu darbību, lai nekavējoties varētu ieviest drošu, vienotu un atbildīgu nanozinātņu un nanotehnoloģiju stratēģiju ES līmenī.
The Action plan defines a series of interconnected actions for the immediate implementation of a safe, integrated and responsible strategy for nanosciences and nanotechnologies at EU level.
Komisija paredz:
The Commission envisages:
· palielināt finansējumu nanotehnoloģijām 7. pamatprogrammā;
· Boosting funding for nanotechnologies in the Seventh Framework Programme;
· izveidot pasaules līmeņa konkurētspējīgu pētniecības un izcilības centru infrastruktūru;
· Developing world-class competitive infrastructure for research and poles of excellence;
· radīt labvēlīgus apstākļus ES rūpniecības nozarei, lai pētniecības rezultātā izstrādātu lietderīgus produktus un pakalpojumus;
· Creating favourable conditions for EU industry to turn research into useful products and services;
· nodrošināt to, ka vienmēr tiek ievēroti ētiskie principi un pilsoņu intereses un cerības ņemtas vērā;
· Ensuring that ethical principles are always respected and citizens' concerns and expectations are taken into account;
· pēc iespējas agrākā stadijā risināt jautājumus par riskiem sabiedrības veselībai, drošībai un videi;
· Addressing public health, safety and environmental risks at the earliest possible stage;
· pārskatīt pašreizējo ES tiesisko regulējumu;
· Reassessing existing EU legislation;
· atbalstīt atklāta arhīva izveidi zinātniskajām publikācijām šajā jomā;
· Supporting the creation of an open archive of scientific publications in the field;
· veicināt pētnieku un inženieru starpdisciplīnu izglītību un apmācību;
· Promoting the inter-disciplinary education & training of researchers and engineers;
· stiprināt starptautisko dialogu par kopējiem jautājumiem.
· Strengthening international dialogue on common issues.
Pūliņu pastiprināšana
Putting up efforts
Referents atbalsta mērķus un darbības, kas noteiktas rīcības plānā.
Your Rapporteur supports the objectives and actions set out in the Action plan.
Nanozinātnes un nanotehnoloģijas ir joma ar ļoti daudzsološu nākotnes perspektīvu.
Nanosciences and nanotechnologies are an area with highly promising prospects for the future.
Veiksmīgi jauninājumi šajā jomā ļauj realizēt lietojumus, kas atbilst pilsoņu vajadzībām, kā arī veicina Eiropas Savienības konkurētspēju un ilgtspējīgas attīstības mērķus.
Successful innovations in this sector open the door to applications which address the needs of the citizens and contribute to the Union's competitiveness and sustainable development objectives.
Vienlaikus referents uzsver to, ka ievērojami jāpalielina (un jāsaskaņo) ieguldījumi pētniecībā un jauninājumos.
At the same time, your Rapporteur stresses the fact that a decisive leap in (coordination of) investment for research and innovation is needed.
Sakarā ar to, ka pētniecības un attīstības, kā arī jauninājumu infrastruktūra nanozinātņu un nanotehnoloģiju jomā aptver dažādas nozares un ir sarežģīta un dārga, tai ir nepieciešama noteikta resursu kritiskā masa, kas nav pieejama reģionālā līmenī un bieži pat ne valsts pārvaldes un rūpniecības līmenī.
Due to its interdisciplinary, complex and costly nature, the infrastructure for R&D and innovation in nanosciences and nanotechnologies requires a certain critical mass of resources that are beyond the means of regional and often even national governments and industry.
Tomēr dalībvalstīm vienlaikus būtu jāizstrādā valstu mērogā pētniecības un attīstības politika nanotehnoloģiju jomā, kas ļautu ātrāk reaģēt uz mainīgām iespējām, nekā tas ir iespējams ar Eiropas mēroga programmām.
However, at the same time, Member States should ensure that on national scale nanotechnology R&D policies are in place that allow a more rapid reaction to changing opportunities than is possible from the Europe-wide programmes.
Pašlaik ES pētījumi nanozinātņu jomā ir pārāk sadrumstaloti, jo resursi nav skaidri saskaņoti.
Currently, research in the field of nanosciences is too scattered in the EU without a clear coordination of resources.
Pētniecība un attīstība nanozinātņu un nanotehnoloģiju jomā gan Eiropas Kopienas līmenī, gan dalībvalstu līmenī būtu jāpastiprina un jāsaskaņo, lai sasniegtu nepieciešamos apjomradītos ietaupījumus, nezaudējot vajadzīgo elastību.
R&D in nanosciences and nanotechnologies, both on Community level and at the level of the Member States, should thus be reinforced and coordinated in order to achieve the necessary economies of scale without losing the necessary flexibility.
Ir aprēķināts, ka kopējie pētniecības un attīstības izdevumi nanozinātņu un nanotehnoloģiju jomā pasaulē ir apmēram EUR 8 miljardi gadā, no kuriem apmēram 37 % tika iztērēti ASV, 28 % Japānā un 24 % Eiropā.
Overall spending at global level on R&D in the field of nanosciences and nanotechnologies is estimated to stand at around € 8 billion per year, of which approximately 37% was spent in the US, 28% in Japan and 24% in Europe.
Valsts ieguldījumi uz vienu iedzīvotāju Eiropas Savienībā ar 25 dalībvalstīm 2004. gadā bija EUR 3, salīdzinot ar EUR 4½ ASV un EUR 6 Japānā.
The per capita public investment in the EU-25 in 2004 was € 3, compared to € 4½ in the US and € 6 in Japan.
Privāto ieguldījumu jomā Eiropa atpaliek vēl vairāk ar apmēram EUR 1½ uz iedzīvotāju salīdzinājumā ar gandrīz EUR 6 ASV un vairāk nekā EUR 12 Japānā
In the field of private investment, Europe lags even more behind with approximately € 1½ per capita private investment, compared to almost € 6 in the US and more than € 12 in Japan.
„Daži skaitļi par pētniecību un attīstību nanozinātņu un nanotehnoloģiju jomâ Eiropā un ārpus tās”, Eiropas Komisijas Personāla darba dokuments, 2005. gada decembris. .
"Some figures about Nanotechnology R&D in Europe and beyond", European Commission staff working paper, December 2005.
Izdevumi nākotnē šo situāciju kardināli nemainīs.
Future spending will not change this picture drastically.
7. pamatprogrammā ierosinātais apjoms „nanozinātnēm, nanotehnoloģijām, materiāliem un ražošanas tehnoloģijām” ir EUR 4370 miljoni 7 gadiem (tas ir – EUR 610 miljoni gadā).
The amount proposed in the 7th Framework Programme for 'Nanosciences, Nanotechnologies, Materials and new Production Technologies' is € 4270 million for 7 years (thus € 610 million per year).
Salīdzinājumam: ASV valdība plāno 2006. gadā vien iztērēt USD 1 miljardu pētniecībai un attīstībai nanotehnoloģiju jomā.
In comparison: The USA government is intending to spend in 2006 alone more than $ 1 billion on R&D in the field of nanotechnologies.
Pētniecības un attīstības finansējuma papildu samazinājums ES vēl vairāk attālinās Eiropu no Lisabonas mērķu sasniegšanas.
Further cuts on R&D-funding in the EU will bring Europe even further away from meeting the Lisbon-goals.
Pēc referenta domām, pasaules līmeņa pētniecības un attīstības infrastruktūra un izcilības centri ir svarīgi, lai ES saglabātu konkurētspēju šajā daudzsološajā jomā.
According to your Rapporteur, world-class R&D infrastructure and 'poles of excellence' are essential for the EU to remain competitive in this highly promising sector.
Bet ar to nepietiek.
But this is not enough.
Eiropas rūpniecības nozarei, pētniecības un attīstības organizācijām, universitātēm un finanšu iestādēm būtu jādarbojas kopā, lai nodrošinātu, ka izcilība pētījumos īstenojas komerciāli dzīvotspējīgos un pilnīgi drošos produktos un procesos.
European industry, R&D organisations, universities and financial institutions should work together to ensure that excellence in research is translated into commercially viable and inherently safe products and processes.
Bez šīs „zināšanu komercializācijas” Eiropa nevar pietiekami izmantot sinerģiju starp izglītību, pētniecību un jauninājumiem – „zināšanu trijstūri”, kas ir tik ļoti nepieciešams Eiropas pētniecības telpai.
Without this 'commercialisation of knowledge', Europe does not fully reap the synergy between education, research, and innovation, the 'triangle of knowledge' so desperately needed for the European Research Area.
Nepietiekama zināšanu nodošana negatīvi ietekmē gan uzņēmumu finansētus akadēmiskus pētījumus, gan jaunu uzņēmumu dibināšanu
A weak knowledge transfer has a negative impact on both the corporate funding of academic research and on start-up activity.