natgillin/translations-raw huggingface dataset:
PTO locekļi varēja pieņemt kopīgo deklarāciju tāpēc, ka Eiropas Savienība apņēmās iekļaut konkrētas saistības, kas ļaus labāk integrēt nabadzīgākās valstis pasaules tirdzniecības attīstībā.
The WTO members were able to draft this joint declaration as a result of the European Union’s determination to include precise commitments to allow better integration of the poorest countries in the growth of world trade.
Pateicoties Kopienas iestāžu (Parlamenta, Padomes un Komisijas) saliedētībai, šo Eiropas Savienības nostāju ņēma vērā tās partnervalstis.
The European Union’s position has been taken on board by its partners thanks to the unity among the Community institutions: Parliament, the Council and the Commission.
Ministru konferencē dalībvalstis vienojās par trijiem svarīgiem jautājumiem, kas tādējādi ļāva panākt sarunu attīstību:
At the Sixth Ministerial Conference, WTO members agreed on three essential points, which should allow negotiations to advance:
1. visu veidu eksporta subsīdiju un līdzvērtīgas ietekmes pasākumu vienlaicīga un pakāpeniska likvidācija, kas jāpabeidz līdz 2013. gadam;
1. the parallel and progressive elimination of all forms of export subsidies and disciplines on all export measures with equivalent effect by the end of 2013;
2. īpaša tirgus piekļuves režīma izveide mazāk attīstīto valstu (MAV) ražojumiem, kas tomēr ir pirmais nozīmīgais solis MAV atbalstam, kaut arī tirgus ir atvērts tikai 97 % tarifa pozīciju;
2. the setting-up of a specific system to provide market access for products from the least developed countries (LDCs), which, in spite of the fact that the opening applies to only 97% of tariff lines, is an important first step for these countries;
3. un visbeidzot – sākt risināt kokvilnas problēmu, kas ir sāpīgs jautājums Āfrikas valstīm.
3. the beginnings of a solution to the cotton dispute, a sensitive issue for African countries.
Turklāt ministru deklarācija noteica darba kārtību, kas lauksaimniecības jomā paredz šādus termiņus.
The Ministerial Declaration also set out a work agenda with the following deadlines:
Līdz 2006. gada 30. aprīlim – sarunu dalībniekiem jāizstrādā noteikumi un jāsniedz aprēķini par:
By 30 April 2006, negotiators will have to establish quantified modalities with regard to:
– iekšējo atbalstu; jānosaka kategorijas, uz kurām attieksies pakāpeniskā samazinājuma apjomi un samazinājuma koeficienti, kuri attiecas gan uz vispārējiem atbalsta pasākumiem, gan uz vispārējo iekšējā atbalsta samazinājumu, kas rada traucējumus tirdzniecībā;
- domestic support - the definition of bands for a tiered reduction and reduction levels for both the Aggregate Measurement of Support and the overall cut in trade-distorting domestic support;
– eksporta konkurenci; jāizstrādā noteikumi par eksporta kreditēšanu vai apdrošināšanas programmām, eksportējošiem valsts tirdzniecības uzņēmumiem un pārtikas atbalstu, kā arī īstenošanas noteikumi vienlaicīgai un pakāpeniskai visu eksporta subsīdiju likvidācijai;
- export competition - the establishing of disciplines with respect to export credits and insurance programmes, export state trading enterprises and food aid, and the implementation modalities for the parallel and progressive elimination of all forms of export subsidy;
– pieeju tirgum; jānosaka kategorijas, uz kurām attieksies tarifa kvotu samazinājums apjomi, muitas nodokļu samazinājuma koeficenti, kārtība attiecībā uz jutīgiem produktiem un īpašiem ražojumiem no jaunattīstības valstīm, kā arī īpašās aizsardzības klauzulas mehānisms;
- market access - the definition of bands for the cut in tariffs, along with the reduction levels for customs tariffs, the treatment of sensitive products and of special products with regard to developing countries, and the special safeguard clause;
– īpašu un diferencētu kārtību, ko piemēro jaunattīstības valstīm saistībā ar trijiem lauksaimniecības sarunu punktiem.
- the special and differential treatment applicable to developing countries in relation to the three areas of agricultural negotiations.
Līdz 2006. gada 31. jūlijam PTO dalībvalstis iesniedz piedāvājumus un aprēķinus saskaņā ar minēto kārtību.
By 31 July 2006, WTO members will have to submit quantified offers based on these modalities.
Visām diskusijām par kompromisu sarakstiem jānotiek šoruden, lai 2006. gada 31. decembrī varētu noslēgt Dohas sarunu kārtu.
The discussions on the lists of concessions should take place this autumn so that the round of negotiations begun at Doha can be completed by 31 December 2006.
Šajā sakarā ir absolūti nepieciešams, lai Eiropas Savienība aktīvi piedalītos diskusijās par sarunu noteikumiem, kuru rezultātā izstrādās kompromisu sarakstu.
It is imperative that the European Union should play an active part in the discussions on the negotiation modalities that will lead to the drafting of lists of concessions.
Tirdzniecības sarunās var panākt vienošanos, tikai panākot līdzsvaru trijās jomās:
An agreement for the trade negotiations can only be found if there is the following:
– vispārēju līdzsvaru sarunās, lai ievērotu vienotu saistību principu;
- an overall balance in the negotiations in order to respect the single-undertaking principle;
– līdzsvaru lauksaimniecības sarunās, ņemot vērā Eiropas Savienības ražotāju jau veiktos pasākumus secīgajās reformās un turpinot KLP reformu, kā arī saglabājot lauksaimniecības daudzfunkcionalitāti;
- balance within the agricultural negotiations, taking into account the efforts already undertaken by Community producers through a series of reforms and maintaining the CAP reform and the multifunctional nature of agriculture;
– līdzsvarots Pasaules Tirdzniecības organizācijas locekļu ieguldījums, ņemot vērā to līdzdalības iespējas sarunās un attīstības pakāpi.
- balance of the efforts made by members of the World Trade Organisation, taking into consideration their ability to take part in the negotiations and their level of development.
Tādēļ ir absolūti nepieciešams diferencēt jaunattīstības valstis un ierobežot tirdzniecības liberalizācijas ietekmi valstīs, kurām ar Eiropas Savienību ir noslēgti preferenču nolīgumi, samazinot tām piešķirtās preferences.
With this in mind, it is essential to evaluate the conditions for the differentiation among developing countries and to limit the impact of trade liberalisation for those countries that have preferential agreements with the European Union by removing the preferences granted under these agreements.
Jāsaglabā saliedētība, ko Eiropas Savienība parādīja Pasaules Tirdzniecības organizācijas 6.
The unity shown by the European Union at the Sixth Ministerial Conference should remain intact.
PTO Ministru konferences Honkongā rezultāti
Results of the Sixth Ministerial Conference of the WTO in Hong Kong
Dohas sarunu kārtas izvērtējumu pēc PTO Ministru konferences Honkongā
Assessment of the Doha Round following the WTO Ministerial Conference in Hong Kong
ar ieteikumiem Komisijai par piekļuvi iestāžu dokumentiem
with recommendations to the Commission on access to the institutions' texts
(Iniciatīva – Reglamenta 39. pants)
(Initiative – Rule 39 of the Rules of Procedure)
REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMA PIELIKUMS
ANNEX TO THE MOTION FOR A RESOLUTION:
IZVĒRSTI IETEIKUMI PAR PRASĪTĀ PRIEKŠLIKUMA SATURU.......................................6
DETAILED RECOMMENDATIONS on THE CONTENT OF THE PROPOSAL REQUESTED 6
– ņemot vērā EK Līguma 192. panta otro daļu,
– having regard to Article 192, second paragraph, of the EC Treaty,
– ņemot vērā iestāžu ziņojumus par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem, un it īpaši ņemot vērā šīs regulas 17. panta 2. punktā paredzēto Komisijas pirmo trīsgadu ziņojumu par regulas īstenošanu,
– having regard to the institutions' reports on the implementation of Regulation (EC) No 1049/2001 of 30 May 2001 regarding public access to European Parliament, Council and Commission documents and, particularly, to the Commission's first triennial report on implementation, as provided for in Article 17(2) of that Regulation,
– ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu ( A6-0052/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A6‑0052/2006 ),
A. tā kā līdz ar Amsterdamas Līguma ratifikāciju un Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (EK Līguma) 255. panta stāšanos spēkā pārredzamība ir kļuvusi par Eiropas Savienības pamatprincipu, kura mērķi ir stiprināt Eiropas Savienības iestāžu demokrātisko raksturu, dot iespēju pilsoņiem daudz ciešāk iesaistīties lēmumu pieņemšanas procesā, nodrošināt lielāku valsts pārvaldes leģitimitāti, kas panākama ar efektīvāku darbu un plašāku pārskatatbildību pilsoņu priekšā, kā arī, visbeidzot, ļaut savlaicīgāk atklāt problēmas vai kļūdas;
A. whereas since ratification of the Amsterdam Treaty and the entry into force of Article 255 of the Treaty establishing the European Community (TEC), transparency has become a fundamental principle of the European Union, the aims of which are to strengthen the democratic nature of the European institutions, enable citizens to participate more closely in the decision-making process, ensure that public administrations enjoy greater legitimacy by being more effective and more accountable to the citizens, and, finally, allow problems or errors to be detected in a more timely manner,
B. tā kā Regulā (EK) Nr. 1049/2001 tikai daļēji ir īstenots EK Līguma 225. pants, jo
B. whereas Regulation (EC) No 1049/2001 only partially implements Article 255 TEC, in as much as:
- netiešā likumdošanas definīcija (regulas 12. pants) ir pārāk vispārīga, un to var pārprast kā administratīvu darbību; turklāt minētajā regulā nav paredzēts noteikums, ka Padomei un Parlamentam tiesību akti ir jāapspriež un jāpieņem publiski vai ka līdztekus likumdošanas iniciatīvām nekavējoties pieejamiem jābūt arī dalībvalstu iesniegtajiem grozījumiem; jābūt pieejamiem arī visiem tiesību aktu sagatavošanas dokumentiem (neatkarīgi no tā, vai tos izstrādā iestāžu juridiskie dienesti vai ne), lai Parlaments, Padome un Komisija lēmumus var pieņemt uz vienlīdzīgiem pamatiem un koleģiālā sadarbībā; turklāt vēl nav panākta kopēja izpratne par prasībām attiecībā uz tiesību aktu publicēšanu „Oficiālajā Vēstnesī” vai „Oficiālā Vēstneša” organizatoriskajiem principiem (piemēram, par izdevuma elektronisko versiju),
- its implicit definition of legislative activity (Article 12) is too general and could create confusion with activities of an administrative nature; moreover, the Regulation does not provide that legislation should be debated and adopted in public by the Council and the Parliament or that, in addition to legislative initiatives, amendments submitted by the Member States should also be immediately accessible; by the same token, all preparatory legislative documents should also be accessible (regardless of whether they are drawn up by the legal services of the institutions) so that decisions can be taken on an equal footing and in loyal cooperation by Parliament, the Council and the Commission in full knowledge of the domain to be regulated; furthermore, there is still no common understanding of the requirements regarding publication of legislative texts in the Official Journal or the way in which the Journal should be organised (for instance, as far as the electronic edition is concerned),
- nav skaidru noteikumu par piekļuvi administratīviem dokumentiem, tā saukto pārdomu laiku, tiesību aktu projektu labāku izstrādi, pilsoņu informēšanu attiecībā uz procedūru, kāda jāievēro katrai procesā iesaistītajai iestādei, kopīgiem dokumentu arhivēšanas noteikumiem vai priviliģētu piekļuvi personām ar īpašām piekļuves tiesībām,
- there are no clear rules on: access to documents of an administrative nature; the so-called time for reflection; better drafting; informing citizens of the procedure to be followed by each institution involved; common rules for archiving documents, or privileged access by persons with specific access rights,
- ir acīm redzams, ka jānosaka, kādos apstākļus atsevišķus dokumentus pilnībā vai daļēji var klasificēt kā konfidenciālus, un ka vajadzīgi noteikumi, kas paredz šādu klasifikāciju regulāri pārskatīt; turklāt Eiropas Savienības pamatā esošajam demokrātijas principam neatbilst tas, ka Eiropas Parlamentam nav skaidra juridiska pamata, lai piekļūtu klasificētai ES informācijai, sevišķi gadījumos, kad arī dalībvalstu parlamentiem šāda piekļuve ir liegta vai ierobežota; jāizstrādā arī noteikums, kas nepieļautu, ka trešās valstis vai starptautiskas organizācijas Padomei vai Komisijai aizliedz dot atļauju Parlamentam piekļūt klasificētai informācijai,
- there is a clear need to define the circumstances in which specific documents can be classified, completely or in part, as confidential and for rules requiring such classifications to be reviewed regularly; furthermore, it is contrary to the democratic principle on which the Union is founded that the European Parliament does not have a clear legal basis for accessing classified EU information, notably where such access is also forbidden to or limited for national parliaments; provision must also be made to prevent third countries or international organisations from prohibiting the Council or the Commission from giving Parliament access to classified information,
- administratīvais mehānisms (iestāžu reģistri, datu bāzes un citas IT lietotnes) vēl ir izmēģinājuma posmā, un visām trijām iestādēm nav kopējas pieejas; pat iestāžu savstarpējās procedūrās vēl nav panākta kopēja izpratne par to, kā pārvaldīt dažādus dokumentu veidus, kā tos kopīgi izmantot un uzglabāt; lai gan ir panākti atsevišķi uzlabojumi, joprojām skaidri ir jūtams iestāžu sadarbības trūkums, sevišķi attiecībā uz dokumentiem, kas saistīti ar iestāžu savstarpējām procedūrām, tāpēc tajos neorientējas ne tikai vienkāršie pilsoņi, bet arī profesionāļi, pētnieki un dalībvalstu parlamenti;
- the administrative machinery (institutions' registers, databases and other IT applications) is still in an experimental phase and there is no common approach by the three institutions; even as regards inter-institutional procedures, there is still no common understanding among the institutions on how to manage, share, and store the various types of documents; although some improvements have been made, there is still a clear lack of coordination between the institutions, notably in respect of documents linked to inter-institutional procedures, as a result of which it is not only ordinary citizens who are lost but also professionals, researchers and national parliaments,
C. tā kā, neraugoties uz to, ka Regulā (EK) Nr. 1049/2001 jau ir noteikts to pārskatīt pēc trijiem gadiem, un lai gan Parlaments vairākas reizes ir aicinājis Komisiju uzlabot un pastiprināt Kopienas tiesību aktus, kas attiecas uz pārredzamību, netiek gatavots neviens priekšlikums Parlamenta Reglamenta 39. panta 2. punkta nozīmē;
C. whereas, even though provision was made in Regulation (EC) No 1049/2001 for its revision after three years, and despite the fact that Parliament has asked the Commission on several occasions to improve and strengthen Community legislation on transparency, no proposal within the meaning of Rule 39(2) of Parliament's Rules of Procedure is underway,
D. tā kā grūtības piemērot Regulu (EK) Nr. 1049/01 zināmā mērā ir bijušas saistītas ar neatbilstīgu īstenošanu; tā kā Eiropas Kopienu Tiesas praksē ir atklājies, ka jāprecizē un skaidrāki jāpadara daži minētās regulas noteikumi, it īpaši attiecībā uz dalībvalstu un trešo pušu izstrādātajiem dokumentiem, kā arī attiecībā uz izņēmumiem izmeklēšanas interesēs, juridisko konsultāciju un „pārdomu laiku”;
D. whereas the problems in the application of the Regulation (EC) No 1049/01 have in some respects been linked to inadequate implementation; whereas the case-law of the Court of Justice has also revealed the need to develop and clarify some of the provisions of the Regulation, particularly those concerning documents produced by the Member States and third parties and the exceptions for investigations, legal advice and the 'time for reflection',
E. tā kā EK Līguma 207. pantā minēto lēmumu pieņemšanas procesa efektivitāti labāk var nodrošināt pārredzamās un atklātās sarunās, kā arī iestādēm koleģiāli sadarbojoties, nevis slepenās sarunās Padomē; tāpēc paužot nožēlu, ka Padome 2005. gada 22. decembra secinājumos ir noteikusi, ka nevēlas mainīt savu Reglamentu un ministru līmeņa diskusijas padarīt pārredzamas visā likumdošanas procesā,
E. whereas transparent and open negotiations and loyal cooperation between the institutions are a better way of ensuring the effectiveness of the decision-making procedure referred to in Article 207 of the EC Treaty than secret negotiations in the Council; regretting, therefore, that, in its Conclusions of 22 December 2005, the Council chose not to amend its rules of procedure and to have transparent debates at ministerial level throughout the legislative procedure,
Pamatojoties uz sabiedrības interesēm vai privātām interesēm, vispārējus principus un ierobežojumus, kas reglamentē minētās tiesības piekļūt dokumentiem, divos gados pēc Amsterdamas Līguma stāšanās spēkā nosaka Padome saskaņā ar 251. pantā minēto procedūru.
Confirms that the recommendations below respect the principle of subsidiarity, the fundamental rights of citizens, the case-law of the ECHR, particularly that on Article 8, and Articles 7 and 8 of the Charter of Fundamental Rights;
Katra iepriekš minētā iestāde savā reglamentā paredz īpašus noteikumus par piekļuvi tās dokumentiem.” , kas ir šīs regulas juridiskais pamats,
(3) Each institution referred to above shall elaborate in its own Rules of Procedure specific provisions regarding access to its documents.' , which is the legal basis for the Regulation itself:
a) ir galvenais Līgumos noteiktais juridiskais pamats, lai īstenotu Eiropas Savienības pamatprincipus, kas minēti Eiropas Savienības Līguma (ES Līguma) 1. pantā, saskaņā ar kuru „ (..) lēmumu pieņemšana ir cik iespējams atklāta un cik iespējams tuvināta pilsoņiem ”, un ES Līguma 6. pantā, saskaņā ar kuru „ Savienība ir dibināta, ievērojot (..) demokrātijas (..) un tiesiskuma principu ”,
(a) is the main legal basis in the Treaties for implementing the founding principles of the Union, outlined in Article 1 of the Treaty on the European Union (TEU), according to which '... decisions are taken as openly as possible and as closely as possible to the citizen', and in Article 6 TEU, according to which 'the Union is founded on the principles of ... democracy ... and the rule of law';
b) ir galvenais juridiskais pamats attiecībā uz pārredzamību un konfidencialitāti visā Padomes, Komisijas un Parlamenta („likumdošanas trijotnes”) darbībā, šīm iestādēm rīkojoties saskaņā ar EK Līgumu un ES Līgumu,
(b) is the pivotal legal basis, as far as transparency and confidentiality are concerned, for all the activities of the Council, the Commission and Parliament (the 'legislative triangle') when acting under the TEC and the TEU;
c) ir pareizi un pilnībā jāīsteno Eiropas Parlamenta
(c) must be loyally and fully implemented in the rules of procedure of the European Parliament
EK Līguma 199. pants. „Eiropas Parlaments ar vairākuma lēmumu pieņem Reglamentu.” , Komisijas
Article 199 TEC: 'The European Parliament shall adopt its Rules of Procedure, acting by a majority of its Members.' , the Commission
EK Līguma 218. panta 2. punkts. „Komisija pieņem savu Reglamentu, lai nodrošinātu to, ka gan tā, gan tās struktūrvienības darbojas saskaņā ar šo Līgumu.
Article 218(2) TEC: 'The Commission shall adopt its Rules of Procedure, acting by a majority of its Members.' and of the Council
EK Līguma 207. panta 3. punkts. „Padome pieņem savu Reglamentu.
Art. 207(3) TEC: ' The Council shall adopt its Rules of Procedure.
Lai piemērotu 255. panta 3. punktu, Padome šajā Reglamentā paredz nosacījumus, ar kādiem Padomes dokumenti ir pieejami atklātībai.
For the purpose of applying Article 255(3), the Council shall elaborate in these Rules the conditions under which the public shall have access to Council documents.
Šā punkta sakarā Padome nosaka tos gadījumus, kuros jāuzskata, ka tā pieņem lēmumu likumdevējas statusā, lai šajos gadījumos dokumenti būtu brīvāk pieejami, tomēr nemazinot lēmumu pieņemšanas procesa efektivitāti.
For the purpose of this paragraph, the Council shall define the cases in which it is to be regarded as acting in its legislative capacity, with a view to allowing greater access to documents in those cases, while at the same time preserving the effectiveness of its decision-making process.
Kad Padome pieņem lēmumu likumdevējas statusā, balsojuma rezultātus un balsojuma skaidrojumus, kā arī protokolā ietvertos paziņojumus noteikti dara zināmus atklātībai.” reglamentos,
In any event, when the Council acts in its legislative capacity, the results of votes and explanations of vote as well as statements in the minutes shall be made public.' ;
d) ir konsekventi jāpiemēro, kad iestādes pieņem lēmumu likumdevējas statusā (kā minēts EK Līguma 207. pantā) vai īsteno ES un EK tiesību aktus (EK Līguma 202. pants)
(d) must be applied consistently when the institutions act in a legislative capacity (as outlined in Article 207 TEC) or implement EU and EC legislation (Article 202 TEC)
EK Līguma 202. pants.
Article 202 TEC: 'To ensure that the objectives set out in this Treaty are attained the Council shall, in accordance with the provisions of this Treaty:
Padome var izvirzīt noteiktas prasības, kas attiecas uz šo pilnvaru īstenošanu.
The Council may impose certain requirements in respect of the exercise of these powers.
Īpašos gadījumos Padome var arī paturēt tiesības tieši īstenot izpildvaru.
The Council may also reserve the right, in specific cases, to exercise directly implementing powers itself.
Šīm procedūrām jāsaskan ar principiem un noteikumiem, ko Padome pēc Komisijas priekšlikuma, saņēmusi Eiropas Parlamenta atzinumu, iepriekš pieņēmusi ar vienprātīgu lēmumu.” , neatkarīgi no tā, kura iestāde darbojas likumdevējas statusā vai īsteno ieviešanas pilnvaras.
The procedures referred to above must be consonant with principles and rules to be laid down in advance by the Council, acting unanimously on a proposal from the Commission and after obtaining the opinion of the European Parliament.' , irrespective of which institution implements the legislation or exercises implementing powers.
2. ieteikums (par normatīvu un nenormatīvu dokumentu jēdzienu)
Recommendation 2 (on the concepts of legislative and non-legislative documents)
Komisijai saskaņā ar viedokļiem, kas izteikti regulas 15. pantā paredzētās iestāžu komitejas diskusijā, un atbilstīgi 1. ieteikumā minētajiem principiem jāgroza Regula (EK) Nr. 1049/2001:
The Commission, following discussion in the inter-institutional committee provided for in Article 15 of the Regulation and in compliance with the principles outlined in Recommendation 1, should amend Regulation (EC) No 1049/2001:
a) no jauna definējot jēdzienu „normatīvi dokumenti” , kas minētās regulas 12. panta 2. punktā pašreiz ir definēti kā dokumenti, kuri „(..) izdoti vai saņemti tādu tiesību aktu pieņemšanas procedūras laikā, kas dalībvalstīs vai dalībvalstīm ir juridiski saistoši”, papildinot ar atsauci, ka [tiesību] akta jēdziens ir jāattiecina tikai uz sekundārajiem tiesību aktiem (ar tiešu juridisko pamatu Līgumos); attiecībā uz normatīvajiem dokumentiem piekļuve jānodrošina:
(a) by re-defining the concept of 'legislative documents', currently defined in Article 12(2) of that Regulation, as documents '...drawn up or received in the course of procedures for the adoption of acts that are legally binding in or on the Member States', by adding a reference to the fact that the concept of (legislative) act should be reserved for secondary law only (with a direct legal basis in the Treaties); As far as legislative documents are concerned, access should be granted: