natgillin/translations-raw huggingface dataset:
24. uzsver, ka jūras vēja enerģijai ir milzīgs attīstības potenciāls un tai var būt liela nozīme, lai panāktu Eiropas neatkarību no enerģijas importa, kā arī klimata aizsardzībā, tai pašā laikā norāda, ka vēl jāpieliek milzīgas pūles, lai pilnībā attīstītu šo potenciālu; tāpēc aicina Komisiju izstrādāt jūras vēja enerģijas rīcības plānu, kas nodrošinās efektīvu Eiropas pieeju jūras energotehnoloģijai un veicinās ciešākus starpsavienojumus;
Stresses the enormous development potential of offshore wind energy and the significant contribution it could make to Europe's independence from energy imports and to climate protection, while pointing out that enormous efforts are still needed to fully develop this potential; therefore calls on the Commission to draw up an offshore wind energy action plan, embodying an efficient European approach to offshore technology and promoting stronger interconnections;
25. aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt labvēlīgas tirgus vides izveidi atjaunojamai enerģijai, paredzot aizliegt aplamas subsīdijas un priekšlaicīgu publiskā iepirkuma izmantošanu Eiropas Savienībā, kas ļautu samazināt energoefektīvo un atjaunojamo energotehnoloģiju izmaksas;
25. calls on the Commission and the Member States to contribute to the creation of a favourable market environment for renewable energy, which should include the abolition of perverse subsidies and the proactive use of public procurement within the EU to help reduce the cost of both energy efficient and renewable technologies;
27. atgādina, ka energoresursu dažādošana arī atjaunojamo energoresursu nozarē var veicināt vietējā energoresursu potenciāla labāku izmantošanu, kā arī sekmēt Eiropā inovācijas, konkurētspēju un apgādes drošumu, neļaujot pirms laika izstumt no tirgus tehnoloģijas ar ilgtermiņa potenciālu;
Recalls that ensuring a broad energy mix also within renewable energies may enable the potential of local energy resources to be better utilised and contribute to European innovation, competitiveness and security of supply by ensuring that technologies with long-term potential are not squeezed out of the market prematurely;
30. atzīmē saules enerģijas koncentrēšanas tehnoloģijai doto stimulu Eiropā, kas izskaidrojams ar pareizi izvēlētām tirgus atbalsta shēmām un Eiropas pētījumu finansējumam, un sagaida, ka jo īpaši dienvidu dalībvalstis veicinās tehnoloģiju attīstību un samazinās saules enerģijas iegūšanas izmaksas;
Notes the impetus that has been given to concentrating solar power technology in Europe thanks to appropriately chosen market support schemes and European research funding, and expects southern Member States in particular to encourage technological development and reduce the cost of concentrating solar power;
33. atzinīgi vērtē Eiropas Investīciju bankas atbalstu atjaunojamiem energoresursiem, piešķirot aizdevumus ar atvieglotiem noteikumiem, un mudina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt šādus finansēšanas veidus, kā arī sekmēt tos valsts un privātajā sektorā, ja tur ir interese iegūt līdzekļus atjaunojamo energoresursu attīstībai;
Welcomes the support from the European Investment Bank for renewable energy sources in the form of preferential loans and urges the Commission and Member States to support such types of funding and encourage them in the public and private sector where there is an interest in the leverage of funds for the development of renewable energy sources;
35. norāda, ka ir jāturpina pētniecības un izstrādes darbi par tādas enerģijas uzglabāšanu, kas iegūta no atjaunojamiem avotiem, par piemēru ņemot ūdeņraža tehnoloģiju; uzsver, ka šajā nolūkā ir jāvienkāršo administratīvie akti un apstiprināšanas procedūras un jāpārvar pašreizējie šķēršļi;
Points out that further research and development is needed into the storage of energy produced from renewable sources, following the example of hydrogen technology; stresses that, to this end, administrative provisions and approval procedures must be simplified and existing obstacles overcome;
Apkure un dzesēšana
Heating and Cooling:
38. aicina Komisiju paātrināt paraugprakses noteikumu plašu pieņemšanu visās dalībvalstīs, padarot to obligātu vismaz attiecībā uz būtiski atjaunotām un jaunām ēkām, lai nodrošinātu kaut nelielu daļu no apkurei vajadzīgā siltuma ar atjaunojamiem energoresursiem, kā tas jau notiek arvien lielākā skaitā reģionu un pašvaldību;
Calls on the Commission to speed up the widespread adoption in all Member States of best practice regulations making it compulsory, at least where existing buildings are substantially renovated and new buildings are built, for a minimum proportion of the heating requirement to be met from renewable sources, as it already is in a growing number of regions and municipalities;
40. atzīmē, ka pieejamie statistikas dati par enerģijas patēriņu apkurei un dzesēšanai nav pietiekami uzticami, salīdzināmi un pārredzami, un aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt saskaņotas procedūras, lai pilnveidotu šo nozaru statistiku;
Notes that the available statistics on the energy consumption for heating and for cooling purposes are not sufficiently reliable, comparable and transparent, and calls on the Commission and the Member States to develop procedures so as to improve the statistics for these sectors;
Transports un biodegviela
Transport and biofuels:
43. atzinīgi vērtē Komisijas ierosinājumu veicināt biodegvielas un citu atjaunojamo energoresursu izmantošanu transporta nozarē, nosakot saistošu mērķi — 10 %, ar nosacījumu, ka var pierādīt, ka šī degviela ir ražota ilgtspējīgā veidā; atzīmē, ka ir svarīgi, lai tirgū nonāktu otrās un trešās paaudzes biodegviela, un aicina paātrināt tehnoloģijas attīstību šajā nozarē; uzsver, ka biodegvielas ilgtspējīga izmantošana samazinātu atkarību no naftas un CO 2 emisijas transporta nozarē; tomēr uzskata, ka ir jāpanāk taisnīgs līdzsvars starp pārtikas un enerģijas ražošanu;
Welcomes the Commission’s proposal for promoting biofuels and other renewable energies for transport by means of imposing a binding target of 10%, provided that it can be proved that such fuels are produced in a sustainable way; notes the importance of second and third-generation biofuels becoming commercially available and calls for technological progress to be accelerated in this field; stresses that the sustainable use of biofuels would reduce oil dependency and CO 2 emissions in the transport sector; however, finds that a fair balance between food and energy production should be sought;
48. aicina Komisiju sadarboties ar PTO un līdzīgām starptautiskām organizācijām, lai nodrošinātu starptautiski atzītus konkrētus ilgtspējas kritērijus un sertifikācijas sistēmu, tādējādi veicinot ilgtspējīgu biodegvielas ražošanu pasaulē un radot vienlīdzīgus konkurences apstākļus visiem;
Calls on the Commission to seek cooperation with the WTO and similar international organisations in order to secure international acceptance of specific sustainability criteria and the certification system, and thus promote the most sustainable means of production of biofuels worldwide and create a level playing field for all;
55. mudina dalībvalstis apzināt iespējamos atjaunojamos energoresursus dažādos reģionos, ar mērķi pilnīgi izmantot katras valsts iespējas, tādējādi mudinot reģionus izmantot atjaunojamos energoresursus;
Urges the Member States to map out potential renewable energy sources in their different regions with a view to exploiting the capacities of each country to the full and thus encouraging the regions to make use of renewable energy sources;
57. norāda, ka meža biomasa, ko izmanto enerģijas vai izejvielu ieguvei, ir jāpatērē atbilstīgi starptautiski atzītiem augsta līmeņa ilgtspējības standartiem; uzsver, ka ar mežu saistītās nozares ieguldījums un saistības ir jāatzīst un jāatbalsta politikā, sekmējot labākus ekonomiskos, ekoloģiskos un sociālos rādītājus;
Points out that forest biomass used for energy or for raw materials must be managed according to internationally recognised, high standards of sustainability; emphasises that contributions and commitments from the forest-based sector should be recognised and supported by policies which are conducive to better economic, environmental and social performance;
Atjaunojamo enerģijas avotu ceļvedis
Roadmap for renewable energy
ES ir gaidāmas izmaiņas.
The EU is at a turning point.
Tradicionālie energoresursi drīz izbeigsies, un mēs arvien vairāk būsim atkarīgi no importa un klimata pārmaiņām, kas, pēc pētnieku prognozēm, atstās šausminošas sekas gan uz industrializēto valstu, gan jaunattīstības valstu iedzīvotājiem.
Conventional energy resources are about to run out while we are experiencing an increasing dependency on imports and climatic changes which researchers predict will have dreadful consequences for the inhabitants of both industrialised and developing countries.
Referentes galvenais vēstījums šajā ziņojumā ir pareizas šī jaunā Eiropas pasākuma sistēmas izveides nozīme.
The rapporteur's key message in this report is the importance of creating the right framework for this new European venture.
Tādējādi atjaunojamos enerģijas avotus nevar nodalīt no citiem mērķiem attiecībā uz iekšējā elektroenerģijas tirgus īstenošanu, 20 % energoefektivitātes potenciāla sasniegšanu un CO 2 emisiju tirdzniecības shēmas pārskatīšanu.
Renewable energy cannot therefore be seen as separate from the other targets relating to implementation of an internal market for electricity, achievement of an energy efficiency potential of 20% and revision of the CO 2 emissions trading scheme.
Visi šie mērķi ir savstarpēji saistīti, tādēļ galvenie centieni jāvērš uz to, lai nodrošinātu, ka mēs sasniedzam atbilstīgu tiesisko regulējumu un liekam dalībvalstīm īstenot jau pieņemtos tiesību aktus un lēmumus.
All these targets are interconnected and the primary concern therefore is to ensure that we achieve the proper legislative framework and compel the Member States to implement already adopted legislation and decisions.
Mums jānodrošina ilgtermiņa perspektīva, kas mudina investorus iesaistīties šajā milzīgajā pasākumā.
We must guarantee a long-term perspective that encourages investors to become involved in this huge venture.
Šie priekšnoteikumi ir jāizpilda, lai mēs varētu sasniegt savus politiskos mērķus – drošākas piegādes, samazinātas CO 2 emisijas un jaunu darbavietu izveide ES.
These are the preconditions that need to be met so that we can achieve our political objectives of greater security of supply, reduction of CO 2 emissions and creation of new jobs in the EU.
Tomēr vienlaikus mums ir jāizstrādā enerģētikas politika, pamatojoties uz solidaritāti ar jaunattīstības valstīm, kurās 1,6 miljardiem cilvēku nav pieejami energoresursi.
Yet, at the same time, we must develop an energy policy that is based on solidarity with the developing countries where 1.6 bn people have no access to energy.
Enerģētikas nozari vairs nevar uzskatīt tikai par enerģijas piegādātāju, bet tai arī jāpiedalās tādu problēmu risināšanā, kas saistītas ar vidi, klimatu un piegāžu drošību.
The energy sector can no longer be regarded only as a supplier of energy but must also be a joint player in resolving the problems involving the environment, climate and security of supply.
Valstu rīcības plāni
National Action Plans
Referente atbalsta Komisijas priekšlikumu noteikt valstu rīcības plānos, cik liels atjaunojamo enerģijas avotu īpatsvars ir jāsasniedz katrai dalībvalstij.
The rapporteur backs the Commission's proposal that it must be laid down in National Action Plans how great a proportion of renewable energy is to be achieved by the individual Member State.
Tomēr šai pieejai ir nepilnības, kuras ir svarīgi ņemt vērā, izstrādājot un īstenojot individuālos plānus.
However, there are pitfalls with this approach which it is important to be aware of when framing and implementing the individual plans:
1) Kopīga Eiropas enerģētikas politika
(1) A common European energy policy
Pirmkārt, ir svarīgi uzsvērt, ka valstu mērķi nedrīkst aizēnot primāro mērķi izstrādāt kopīgu Eiropas enerģētikas politiku.
Firstly, it is important to emphasise that national targets must not overshadow the overriding ambition of developing a common European energy policy.
Pirmām kārtām ir svarīgi izveidot un paplašināt kopīgo Eiropas tiesisko regulējumu atjaunojamiem enerģijas avotiem un Eiropas mērķu klimata un enerģijas jomā īstenošanai.
First and foremost, it is important for us to create and expand the common European legislative framework for renewable energy and for meeting Europe's climate and energy targets.
Tas nozīmē, ka Komisijas priekšlikumā atjaunojamo enerģijas avotu tiesiskajam regulējumam ir jāiekļauj direktīvas par elektroenerģiju no atjaunojamiem enerģijas avotiem pārskatīšana, direktīvas par biodegvielām pārskatīšana un priekšlikums atjaunojamo enerģijas avotu apsildes un dzesēšanas nozarē tiesiskajam regulējumam.
This means that the Commission proposal for a legislative framework for renewable energy must include revision of the directive on electricity from renewable energy sources, revision of the directive on biofuels and a proposal for a legal framework for renewable energy in the heating and cooling sector.
Vienlaikus ir jāpiemēro pašreizējās direktīvas elektroenerģijas iekšējā tirgus patiesai īstenošanai; skatīt arī turpmāk.
At the same time, existing directives for actual implementation of the internal market in electricity must be enforced; see also below.
2) Taisnīga pienākumu sadale
(2) Fair burden sharing
Otrkārt, galvenā problēma ir nodrošināt, ka visas dalībvalstis piedalās augsto 20 % atjaunojamās enerģijas avotu un 20 % energoefektivitātes mērķu sasniegšanā līdz 2020. gadam.
Secondly, the major challenge must be to ensure that all Member States contribute to achievement of the ambitious targets of 20% renewable energy and 20% energy efficiency by 2020.
Līdz šim tikai dažas ārkārtīgi aktīvas dalībvalstis ir veicinājušas atjaunojamo enerģijas avotu attīstību ES.
So far, only a few extremely active Member States have contributed to the development of renewable energy in the EU.
Tādēļ referente uzskata, ka ir būtiski nodrošināt Komisijai galveno lomu dažādo valstu centienu koordinēšanā, kvalitātes novērtēšanā un uzraudzībā.
The rapporteur believes, therefore, that it is essential that the Commission be given a central role in the coordination, quality assurance and monitoring of the efforts of the various countries.
Papildus tam ir jāizvirza prasība dalībvalstīm regulāri iesniegt ziņojumus, lai Komisija var iejaukties darba gaitā, ja atsevišķa dalībvalsts nepilda savas saistības.
In addition, Member States should be required to submit regular reports so that the Commission can intervene on an on-going basis if individual Member States do not live up to their obligations.
Komisijai ir jāspēj pārbaudīt valstu rīcības plānu pamatotība un jābūt tiesīgai tos noraidīt gadījumos, kad atjaunojamo enerģijas avotu attīstīšanai ir nepietiekami dokumenti attiecībā uz valstu mērķiem un kad nav skaidri dokumentēts, kādiem operatoriem ir jānodrošina šāda attīstība un kur iegūstams vajadzīgo investīciju finansējums.
The Commission must be able to verify the validity of National Action Plans and be entitled to reject them where there is insufficient documentation for the development of renewable energy in relation to the national targets and where it is not clearly documented what operators are expected to carry out such developments and from where the financing of the necessary investment is to come.
Referente ierosina sadalīt pienākumus, ņemot vērā atjaunojamo enerģijas avotu objektīvo potenciālu dažādās valstīs.
It is the rapporteur's proposal that the burden must be shared in the light of the objective potential for renewable energy in the various countries.
Ja valsts atrodas pie Atlantijas okeāna, tai ir liels vēja enerģijas potenciāls; Dienvideiropas valstīm ir liels saules enerģijas potenciāls; ja valstij ir nozīmīgi ūdens resursi, tai ir liels potenciāls līdzsvarot nepastāvīgus enerģijas avotus; gadījumos, kad nav optimizēta biomasa, pastāv liels biomasas potenciāls.
If a country has an Atlantic coastline, there is great potential for wind energy; for countries in southern Europe, there is great potential for solar energy; if a country has substantial water power, there is great potential for balancing fluctuating energy and, where the use of biomass has not been optimised, there is great potential for biomass.
Tādēļ nedrīkst aizbildināties tikai ar to, ka valstij ir daudz atjaunojamās enerģijas avotu un ka tāpēc tā var vieglāk atbrīvoties no pienākumiem, lai gan joprojām pastāv liels atjaunojamo enerģijas avotu potenciāls.
It should not therefore be argued that, just because a country has a lot of renewable energy, it can get off more cheaply if there is still ample potential for more renewable energy.
Tādēļ ir svarīgi nodrošināt, ka tehnoloģijas tiek piemērotas vietējiem apstākļiem.
It is important, therefore, to ensure that technologies are adapted to local circumstances.
Referente pauž bažas par atsevišķu dalībvalstu uzskatu, ka jāpievērš īpaša uzmanība valstīm, kurās ir zems oglekļa enerģijas kopums.
The rapporteur is concerned at the attitude of certain Member States that special heed should be paid to countries with a low carbon energy mix.
Atjaunojamo enerģijas avotu mērķu pieņemšanas pamatojumam ir jābūt atjaunojamo enerģijas avotu, nevis zema oglekļa satura enerģijas avotu veicināšanai plašā nozīmē.
The purpose with adopting renewable energy targets must be to promote renewable energy and not low carbon energy sources in the broad sense.
Atjaunojamo enerģijas avotu priekšrocības Eiropai ir ne tikai CO 2 emisiju samazināšana, bet tikpat lielā mērā tas, ka šādu enerģiju ES var ražot pati, tādēļ gan samazināt atkarību no energoresursu importa, gan palīdzēt radīt darbavietas un veicināt izaugsmi Eiropā.
The advantages of renewable energy for Europe are not only about reducing CO 2 emissions but just as much about the fact that this is energy which the EU can produce itself and thereby both reduce import dependency on energy and help create jobs and growth in Europe.
Īpašas raizes rada sekas, kādas var būt attiecīgo saistību iespējamai samazināšanai zem 20 % lielākajām dalībvalstīm.
There is particular reason to be alert to the consequences of a possible reduction in the relevant obligations to below 20% for the largest Member States.
Ja tiktu nolemts par labu šādam samazinājumam, piemēram, piecām lielākajām valstīm, tas nozīmētu, ka visnotaļ neproporcionāli liela daļa atjaunojamo enerģijas avotu būtu jānodrošina atlikušajām valstīm, lai sasniegtu kopīgo 20 % mērķi ES, jo šīs valstis veido ne mazāk par 60 % no energoresursu patēriņa.
Should this be decided, for example, for the five largest countries it will mean - since they account for no less than 60% of energy consumption - that a quite disproportionately large proportion of renewable energy will be required of the remaining countries in order to achieve an overall target of 20% in the EU.
3) Atjaunojamo enerģijas avotu tehnoloģiju ieguldījuma aprēķināšanas metodoloģija
(3) Methodology for calculating the contribution from renewable energy technologies
Pastāv īpaša problēma attiecībā uz statistisko metodoloģiju, aprēķinot dažādu atjaunojamo enerģijas avotu tehnoloģiju ieguldījumu.
There is a particular problem with regard to the statistical methodology for calculating the contribution from the various renewable energy technologies.
Statistikas biroja izmantotā metode, lai aprēķinātu dažādu atjaunojamo enerģijas avotu tehnoloģiju ieguldījumu, nozīmē, ka elektroenerģija, kas iegūta no vēja jaudas un saules enerģijas, tiek samazināta attiecībā uz elektroenerģiju, kura iegūta no biomasas, kā to norādījusi Komisija „Atjaunojamo enerģijas avotu ceļvedī”.
The method employed by Eurostat for calculating the contribution from the various renewable energy technologies means that, as pointed out by the Commission in 'Renewable energy roadmap', electricity derived from wind power and solar energy is penalised in relation to electricity derived from biomass.
Tas ir saistīts ar to, ka biomasas ieguldījums tiek aprēķināts, pamatojoties uz biomasas enerģijas saturu, pirms tā tiek pārveidota elektrībā, to sadedzinot elektrostacijā.
This is because the contribution from biomass is calculated on the basis of the energy content of the biomass before it is converted to electricity by combustion in a power station.
Vēja jauda un saules enerģija tiek aprēķināta, pamatojoties uz saražotās elektrības enerģijas saturu.
Wind power and solar energy are calculated on the basis of the energy content of the electricity generated.
Tas, ka pārveides zaudējumi netiek ņemti vērā, dod biomasai negodīgu priekšrocību pār vēja un saules enerģiju.
The fact that the conversion loss is not included gives biomass an unfair advantage over wind and solar energy.
Šī neizdevīgā situācija ir īpaša problēma tām valstīm, kurās vēja jauda vai saules enerģija veido īpaši lielu elektrības ražošanas daļu.
This disadvantageous situation is a special problem for those countries with a particularly large share of wind power or solar energy in their electricity production.
Šis problemātiskais jautājums ir jārisina saistībā ar Komisiju, kas iesniedz savu priekšlikumu direktīvai par atjaunojamiem enerģijas avotiem.
This problematical issue must be dealt with in connection with the Commission submitting its proposal for a directive on renewable energy.
Pēdējais punkts attiecībā uz valstu rīcības plāniem ir referentes bažas par to, vai Komisijai un jo īpaši Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorātam ir pietiekami daudz darbinieku, lai uzņemtos šo milzīgo īstenošanas un uzraudzības uzdevumu.
A last point concerning the National Action Plans is the rapporteur's concern whether the Commission, and DG Tren in particular, have enough staff to tackle this huge task of implementation and monitoring.
Pieņemot darbā vajadzīgo personālu, Parlamentam ir jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu, ka grandiozie mērķi un plāni netiktu pamesti novārtā jomās, kurās nekas nav īstenots.
Parliament must make the strongest possible appeal for recruitment of the necessary staff to ensure that the grand targets and plans are not abandoned in a vacuum where nothing is implemented.
Iekšējais tirgus
The internal market
Lai sasniegtu 20 % atjaunojamo enerģijas avotu mērķi, ir būtiski radīt labākus nosacījumus elektrības no atjaunojamiem enerģijas avotiem pieejai pārvades energotīkliem.
It is essential for attainment of the target of 20% renewable energy that better conditions of access to the transmission grid be created for electricity from renewable energy sources.
Lai to paveiktu, ir vajadzīgs pareizi funkcionējošs iekšējais tirgus ar atjaunojamo enerģijas avotu atvērtu, nediskriminējošu un efektīvu pieeju energotīkliem, kuram vienlaikus jābūt pietiekami attīstītam, lai varētu apstrādāt lielus elektroenerģijas apjomus no atjaunojamiem enerģijas avotiem.
This requires a properly functioning internal energy market with open, non-discriminatory and effective access for renewable energy to the grid which must at the same time be sufficiently developed to be able to cope with large quantities of electricity from renewable energy sources.
Referente uzskata, ka atbildīgā pārvades sistēmas operatora (PSO) īpašumtiesību nodalīšana no komercdarbībām būs labākā garantija tam, ka netiks pieļauta diskriminācija pret atjaunojamās enerģijas ražotājiem attiecībā uz pieeju energotīkliem.
The rapporteur believes that separation of ownership of the responsible transmission system operator (TSO) from commercial activities will be the best guarantee that there will be no discrimination against renewable energy producers in terms of access to the grid.
Atbalsta shēmas
Support schemes
Lai gan referente uzskata, ka atbalsta shēmu saskaņošana Eiropas līmenī ir galīgais uzdevums, pēc viņas domām, tirgus pašreizējā posmā nav gatavs šādam solim.
Although the rapporteur believes that harmonisation of support schemes at European level is the ultimate objective, it is not her view that the market at this stage is ready for this step.