natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Projekts ir līdzsvarots un atspoguļo visu iesaistīto pušu vēlmes un bažas.
In addition food producer groups will be better able to protect and promote proprietary products.
Taču mēs vēlamies arī Kopienas novērtējumu," norādīja K. Lepāža.
The report should come to the plenary at the end of September.
Kas mainīsies?
Food labelling
Taču ĢMO audzēšanu nevarēs aizliegt, par iemeslu minot sabiedrības veselības aizsardzību.
During a seminar on food labelling, MEPs answered questions from our Facebook fans and Twitter followers.
Citi pārtikas likumdošanas dienaskārtības jautājumi
Our readers were mostly concerned about food safety and clear labelling .
Balsojums Vides komitejā paredzēts 19. aprīlī.
Ania asked how an ideal label would look.
Pirmdien Lauksaimniecības komitejā tika iesniegti jauni noteikumi par pārtikas kvalitāti.
"We will not be able to achieve it as the ideal label is different for each consumer," Swedish Green Carl Schlyter said, but it should help consumers make informed choices and avoid fake food, for example strawberry yogurt that contains no strawberries.
Tie paredz ierosinājumus lauksaimniecības produktu kvalitātes un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu normām, ka arī piedāvā jaunas vispārējas vadlīnijas.
Dutch Liberal Gerben-Jan Gerbrandy agreed labels should be clear and should provide information about issues that impact health like fat and salt.
Cita starpā tiks pieprasīta obligāta audzēšanas vietas norāde uz marķējuma, kas arī atvieglos un veicinās īpaši tradicionālo pārtikas produktu pārdošanu.
However, British Conservative Struan Stevenson thinks some MEPs want too much information and he simply want them to be clear and straightforward.
Tikai divus drīkst audzēt: vienu kartupeļu šķirni un vienu kukurūzas šķirni.
German Christian Democrat Renate Sommer said we should also ensure the elderly are educated in how to read labels.
Valstis, kuras izmanto "drošības klauzulu", lai aizliegtu ĢMO: Austrija, Francija, Grieķija, Ungārija, Vācija, Luksemburga;
On the threat from imported food , for example from China or the US, Mr Schlyter noted that the EU has an early warning system.
Pret ĢM pārtiku iebilst 61% eiropiešu, 21% domā, ka tā ir droša, 53% uzskata, ka ĢMO var būt kaitīgi (Eurobarometrs / 2010. gada oktobris);
"When one country discovers something dangerous in imported food it has to inform others".
Vispopulārākie ĢMO ASV: 93% - sojas pupas, 86% - kukurūza.
Third countries must meet EU standards if they want to sell food here, Ms Sommer added.
Ziņojuma projekts Eiropas Komisija - ĢMO Ieteikuma projekts - Pārtikas informācijas sniegšana patērētājiem Ziņojuma projekts - Lauksaimniecības produktu kvalitātes shēmas
Food day FB event page Photo-reportage on Flickr Press release about food labelling Press release about food quality Food quality feature
2010. gadā Eiropas Parlaments saņēmis 1655 lūgumrakstus
EP received 1655 citizens' petitions in 2010
Vide un pamattiesības joprojām ir galvenās jomas par kurām ES pilsoņi iesniedz lūgumrakstus Eiropas Parlamentam, liecina Lūgumrakstu komitejas 2010. gada ziņojums (referents Willy Meyer (GUE / NGL, Spānija).
Environment, fundamental rights attract most attention The environment and fundamental rights continued to be of most concern to EU citizens petitioning the Parliament in 2010, according to the Petitions Committee's annual report, drafted by Spainish MEP Willy Meyer of the GUE/NGL group.
Arvien vairāk sūdzību tiek iesniegtas elektroniski: 63% no lūgumrakstu pieteikumiem iesniegti tiešsaistē.
EU citizens are increasingly turning to electronic petitioning, with 63% opting for an online application rather than mailing a petition.
Mūsdienās lūgumraksts ir rakstisks aicinājums Parlamentam rīkoties; to var iesniegt ikviens iedzīvotājs, lai vērstu uzmanību uz nepilnībām ES likumos.
Ahead of the coming into force in 2012 of the citizens’ initiative, which will allow citizens to band together to demand changes to EU law, and the European Year of Citizenship in 2013, we look at one of the cornerstones of European citizenship.
Lai gan ar katru gadu Eiropas Parlaments saņem arvien vairāk sūdzību, pirmajos ES pastāvēšanas gados šī pilsoniskās aktivitātes forma nebūt nebija tik populāra.
Citizens wishing to draw attention to failures in applying EU rules can turn to the Parliament, via a written request, or petition, calling for action.
Pirmais lūgumraksts Eiropas Parlamentam tika iesniegts 1958.gadā no Nīderlandes, lūdzot kompensāciju par zaudējumiem metāllūžņus krāpšanā.
The first petition came in the first year of the Parliamentary Assembly in 1958 and was a Dutch request for compensation for damages caused by a scrap metal fraud.
Taču pieaugot Eiropas Parlamenta pilnvarām, pieauga arī lūgumrakstu skaits.
However, as the EP's power has grown, so has the number of petitions.
2010. gadā Eiropas Parlaments saņēma 1655 individuālus vai kolektīvus lūgumrakstus.
The EU often receives petitions concerning national issues over which it has no competence or that should more properly go to the European Court of Human Rights.
2010. gada lūgumraksti
Petitions 2010
No 1655 saņemtajiem lūgumrakstiem, 864 (52%) tika atzīti par pieņemamiem, t.i. tādiem, kas ietilpst ES kompetencē.
petitions down 14% to 1655 - 52% admissible
Pretēji iepriekšējo gadu tendencēm, salīdzinot ar 2009. gadu, to skaits ir samazinājies par 14%.
main issues: environment 245, fundamental rights 152, internal market 131
Eiropas Parlaments bieži saņem lūgumrakstus par valstu nacionālajiem jautājumiem, kuros tai nav kompetences, vai arī par jautājumiem, kuri būtu jāiesniedz Eiropas Cilvēktiesību tiesā.
petitions about: Spain 288, EU 285, Germany 273, Italy 182
Vairāk nekā puse no lūgumrakstiem iesniegti par Spāniju, kā arī par Vāciju un Itāliju.
petitions by: Germans 409, Spaniards 261, Italians 214
Visvairāk izmantotās valodas lūgumrakstu iesniegšanai ir bijušas vācu un angļu valodas; lielāko daļa lūgumrakstu iesnieguši vācieši, spāņi, itāļi, rumāņi un poļi.
language: German 430, English 295, Spanish 261, Italian 198
20110513STO19332 Jūsu tiesības iesniegt lūgumrakstu Lūgumrakstu komiteja Ziņojuma projekts par Lūgumrakstu komitejas apspriedēm 2010. gadā
20110513STO19332 Your right to petition the EP 2010 annual report Petitions Committee History: petitions 1958–1979 Q&A on the citizens' initiative
17.maijs - starptautiskā diena pret homofobiju
17 May: International day against homophobia
Daudzās pasaules valstīs viņi joprojām saskaras ar dažāda veida nosodījumu, un tiem tiek piespriesti naudas sodi, ieslodzījums vai pat nāvessods (galvenokārt Āfrikas un arābu valstīs).
Lesbian, gay, bisexual and transgender people have had a tough fight to establish their rights in society, and still face fines, long-term imprisonment and even the death penalty in some (mostly African and Arab) countries.
"Saskaņā ar līgumiem un Pamattiesību hartu, Eiropas Savienība ir apņēmusies izskaust homofobiju," atgādināja J.Buzeks.
Under the EU treaties and the Charter of Fundamental Rights, the EU is committed to rooting out homophobia, Mr Buzek said.
Viendzimuma laulības vai reģistrēta civilsavienība joprojām netiek atzītas lielākajā daļā ES valstu, un viendzimuma pāri visbiežāk sastopas ar nopietnām grūtībām, mēģinot panākt savu tiesību atzīšanu citās valstīs.
Same-sex marriage or registered civil union are still not recognised in most EU countries, and same-sex couples face serious problems when trying to get their rights recognised in other MS.
Kā atgādināja J. Buzeks, Eiropas Parlaments ir apstiprinājis virkni rezolūciju, kas nosoda diskrimināciju un vēlas, lai nākamo paaudžu eiropieši kļūst atvērtāki un tolerantāki, "lai nākotnē diena pret homofobiju nebūtu vajadzīga."
The European Parliament has approved a number of resolutions condemning discrimination and wants to "make sure that future generations of Europeans grow accustomed to a culture of openness, non-discrimination and tolerance", Mr Buzek said.
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100507STO74266 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0149 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P6-TA-2009-0211 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT TA P7-TA-2011-0019 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P7-TA-2011-0019 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT TA P7-TA-2010-0495 0 NOT XML V0//EN
Eiropas Parlamenta deputāti un Latīņamerikas parlamentārieši lems par tirdzniecības nolīgumu
MEPs, Latin American MPs to focus on financial crisis, trade ties
Drošība un aizsardzība, migrācija, finanšu krīze un klimata izmaiņas būs galvenie jautājumi, kas tiks apspriesti Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārās asamblejas (Eurolat) plenārsēdē.
Trade relations with Mercusor under the spotlight Meeting 17-19 May Meeting in Montevideo, Uruguay Security and defense, migration, the financial crisis and climate change will be on the agenda when MEPs and their Latin American counterparts meet 17-19 May in Montevideo, Uruguay, for the fifth plenary of the Euro-Latin American Parliamentary Assembly (EuroLat).
Sanāksmes dienaskārtības svarīgākais punkts būs sarunas par ES tirdzniecības nolīgumu ar Mercosur valstīm (Brazīliju, Argentīnu, Urugvaju un Paragvaju).
A key issue will be negotiations for a free trade agreement between the EU and Mercosur (Brazil, Argentina, Uruguay and Paraguay).
Eiropas Parlamenta deputāts Hosē Ignasio Salafranka (EPP, Spānija), kurš ir Eurolat līdzpriekšsēdētājs no Eiropas puses norādīja: "Šī Eurolat sanāksme ir zīme veselīgām divpusējām attiecībām: mēs turpinām virzīties uz priekšu ar dažādiem nolīgumiem gan ekonomiskā uzplaukuma, gan finanšu krīzes laikā; kamēr mūsu dalībvalstīs stagnē, Latīņamerikas valstis ir tās, kas veido pasaules ekonomisko izaugsmi".
Spanish EPP member Jose Ignacio Salafranca , who will co-chair the meeting, said, "I see this Eurolat meeting as a sign of a healthy two-way relationship: we are able to move forward with different agreements both during good economic times for Europe as well as during the current financial crisis, when our Member States are stagnationg and Latin American countries are leading world economic growth".
Dažu ES valstu vadītāji ir pauduši bažas par ideju atvērt Eiropas tirgu Dienvidamerikas lauksaimniecības preču importam, par to pretī saņemot lielāku piekļuvi Mercosur tirgiem.
Some EU governments have expressed concern over the idea of opening European markets to South American agricultural imports in return for a greater access to Mercosur's markets.
Viņi uzskata, ka pārtikas importa palielināšana varētu radīt problēmas daudziem ES ražotājiem.
They have warned that increased food imports could pose problems for many EU producers.
20110513STO19334 Eurolat 5. plenārsēdes dienaskārtība Par Mercosur (angļu valodā)
20110513STO19334 Eurolat - 5th Plenary Session More on Mercosur
Parlamenta komiteja iebilst pret ES 2014.-2020. gadu budžeta iesaldēšanu
Don't freeze EU budget for 2014-2020, say MEPs
EP īpašā komiteja (pilns nosaukums - EP īpašā komiteja politikas uzdevumiem un budžeta līdzekļiem ilgtspējīgai Eiropas Savienībai pēc 2013. gada) uzskata, ka nav pieļaujama ES daudzgadu budžeta iesaldēšana 2013.gada līmenī, kā to pieprasa dažas dalībvalstis.
Freezing future EU budgets at 2013 levels - as some Member States demand - "is not a viable option", says Parliament's Policy Challenges Committee.
Balsojums notiks ceturtdien, un paredzams, ka tuvāko nedēļu laikā sāksies Eiropas Parlamenta un dalībvalstu sarunas par šo jautājumu.
Its budget recommendations for 2014-2020 will be debated on Wednesday and put to the vote on Thursday, ready for future budget negotiations with Member States.
EP īpašās komitejas deputāti aicina palielināt budžetu nākamajai daudzgadu finanšu perspektīvai vismaz par 5%, salīdzinot ar 2013.gada budžetu.
MEPs are calling for an increase of at least 5% over 2013 levels for the next long-term budget, known as the Multi-annual Financial Framework (MFF).
Šis pieaugums ir nepieciešams, lai nodrošinātu EP un dalībvalstu izvirzīto mērķu īstenošanu, norādīts deputāta Salvador Garriga Polledo (EPP, Spānija) sagatavotajā rezolūcijā.
This increase is needed to achieve the aims to which Member States and Parliament have already committed themselves, says a resolution drafted by Salvador Garriga Polledo (EPP, ES).
Ja dalībvalstis nepiekrīt, komitejas deputāti aicina valstīm norādīt, no kurām politikas prioritātēm vai projektiem būtu jāatsakās.
If Member States disagree, then members of the committee challenge them to say which policy priorities should be dropped.
Komiteja uzskata, ka esošajā līmenī ir jāpaliek finansējumam reģionālai politikai un lauksaimniecībai un jāpalielina investīciju apjoms enerģētikas infrastruktūrā.
The committee wants regional policy and agriculture funding to remain at current levels, but increases for investment in energy infrastructure.
Turklāt iespējams līdzekļu ietaupījums varētu veidoties, samazinot ES administratīvos izdevumus.
It also acknowledges that further savings could possibly be made on EU administration.
EP deputāti kritizē esošo finansējuma sistēmu, kura lielākoties balstās uz dalībvalstu iemaksām.
MEPs point out that the current funding system relies almost entirely on national contributions.
Viņi arī aicina izbeigt atlaižu, izņēmumu un korekcijas mehānismu darbību.
They call for an end to all rebates, exceptions, and corrective mechanisms.
Ziņojumā uzsvērts, ka pašu resursu sistēmas pārstrukturēšana pati par sevi neattiecas uz ES budžeta lielumu, bet gan uz to, lai atrastu efektīvāku resursu kombināciju saskaņotās ES politikas un mērķu finansēšanai.
A system of real own resources - as the Treaty prescribes - would be "fairer, more transparent, simpler and equitable", as it would neither affect the size of the budget nor increase the overall tax burden on citizens, adds the resolution.
Procedūra: nesaistošā rezolūcija
Vote: Thursday 9 June
Preses konference: trešdien, 8.jūnijā, plkst.14.30 Rezolūcijas projekts - šeit Komitejas preses relīze (26.05.2011, angļu valodā) - šeit Jautājumi un atbildes par ES budžetu un pašu resursiem (angļu valodā) - šeit Salvador Garriga Polledo (EPP, Spānija) profils - šeit
Press Conference: Wednesday 8 June at 14.30 Draft resolution on a new MFF for a competitive, sustainable and inclusive Europe Press Release on Committee vote (26.05.2011) Q&A on future EU budget and own resources Profile of the rapporteur, Salvador GARRIGA POLLEDO (EPP, ES)
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0193 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0193 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110516NEW19404 FULL-TEXT DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110516NEW19404 FULL-TEXT DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110516NEW19404 ITEM-002-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110516NEW19404 ITEM-002-EN DOC XML V0//EN
Nodeva smagajiem kravas transportlīdzekļiem
Charging lorries for noise and air pollution
- Otrdien, 7.jūnijā, Parlaments balsos par grozījumiem direktīvā par autoceļu nodevu smagajiem kravas transportlīdzekļiem, ar ko tiks ieviests princips "piesārņotājs maksā".
EU Member States would be entitled to set "polluter pays" road tolls to reflect the real cost of noise and air pollution by heavy goods vehicles, under a proposed change to "Eurovignette" rules to be put to a vote on Tuesday.
Vismaz 15 % no ieņēmumiem katrā dalībvalstī būs jānovirza Eiropas transporta tīkla (TEN-T) projektu finansiālam atbalstam, lai uzlabotu transporta ilgtspējību.
Member States would be required to invest at least 15% of HGV road toll revenue in Trans-European Transport Networks (TEN-T), particularly rail and water haulage.
Dalībvalstīm būs jāziņo Komisijai par progresu transporta infrastruktūras attīstībā.
They would pledge to use the remainder to fund transport infrastructure improvements and report back to the Commission.
Virkne dalībvalstu un EP deputātu neatbalsta šos ierosinājumus, jo uzskata, ka tie novedīs pie pārvadājumu pakalpojumu cenu strauja pieauguma.
Opposition from certain Member States and MEPs from peripheral countries which would be hardest hit by road transport price hikes nonetheless remains strong.
Lai 2.lasījumā priekšlikumi tiktu atbalstīti, "par" jānobalso vismaz 369 deputātiem.
The change would need to be backed by 369 MEPs (a qualified majority), in Tuesday's second-reading vote.
Pēc balsojuma otrdien, 7.junijā ir paredzēta preses konference, kurā piedalīsies ar ziņotājs Said El Khadraoui (S&D, Beļģija) un Transporta komisārs Siim Kallas .
A press conference with rapporteur Said El Khadraoui (S&D, BE) and Transport Commissioner Siim Kallas will take place after the vote.
Procedūra : koplēmuma procedūra, 2.lasījums Rezolūcijas par Direktīvu projekts - šeit Preses relīze par Transporta un tūrisma komitejas balsojumu (12.04.2011, angļu valodā) - šeit Preses relīze par EP un Padomes vienošanos (25.05.2011, angļu valodā) - šeit Said El Khadraoui (S&D, Beļģija) profils - šeit Likumdošanas observatorija - šeit
Press Conference: after the vote (tbc) Draft report on revision of the Eurovignette Directive Press release on Transport Committee's second-reading vote Press release on EP-Council preliminary agreement Profile of rapporteur Said El Khadraoui (S&D, BE) EP procedure file on road transport
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0171 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0171 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110411IPR17408 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110411IPR17408 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110411IPR17408 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110523IPR19954 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110516NEW19404 ITEM-001-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110516NEW19404 ITEM-001-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110516NEW19404 ITEM-003-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110516NEW19404 ITEM-003-EN DOC XML V0//EN
Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās Šengenai
Vote on Bulgaria and Romania bid to join Schengen area
Parlaments vērtēs Bulgārijas un Rumānijas gatavību pievienoties Šengenas zonai.
Parliament will assess whether Bulgaria and Romania are ready to join the Schengen border check-free zone.
EP Pilsoņu brīvību komiteja uzskata, ka abas valstis ir gatavas pievienoties, taču uzsver, ka Parlamentam jāsaņem informācija par papildus pasākumiem, kas ir paredzēti uz Bulgārijas-Turcijas-Grieķijas robežām pastiprinātas imigrācijas gadījumā.
The Civil Liberties Committee says they are, but also stresses that Parliament must be kept informed of additional measures to be taken in the Bulgaria-Turkey-Greece area to deal with any surge in migration pressure.
Parlamenta balsojums par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos Šengenai notiks 8.jūnijā - dienu pirms Padomes tikšanās, kurā dalībvalstu tieslietu un iekšlietu ministri apspriedīs šo jautājumu.
Parliament's opinion on whether Bulgaria and Romania should join the Schengen area will be put to a vote on Wednesday 8 June, ahead of the 9-10 Justice and Home Affairs Council, which is to discuss the issue.
Pašreiz galvenais nosacījums ir valstu spēja nodrošināt drošību uz ES ārējām robežām.
The key condition for joining Schengen under current rules is the ability to ensure the security of EU’s external borders.
Vērtējums par to, vai jaunās dalībvalstis ir īstenojušas visas prasības, lai pievienotos Šengenas zonai (sauszemes, jūras un gaisa robežu kontrole, vīzu izsniegšana, policijas sadarbība, gatavība pievienoties Šengenas Informācijas sistēmai un izmantot to, datu aizsardzība) ir priekšnosacījums ES Padomes galīgā lēmuma pieņemšanai par iekšējo robežu pārbaužu atcelšanu.
Checking that new members have met all Schengen requirements (control of land, sea and air borders, issuing visas, police co-operation, readiness to connect to and use the Schengen Information System and data protection), is a prerequisite for the Council of Ministers to decide, after consulting Parliament, to abolish checks at internal borders with those Member States.
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0185 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0185 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110502IPR18523 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110502IPR18523 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110516NEW19404 ITEM-004-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110516NEW19404 ITEM-004-EN DOC XML V0//EN
Procedūra: nesaistoša rezolūcija
Procedure: Non-legislative resolution
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110516NEW19404 ITEM-003-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110516NEW19404 ITEM-008-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110516NEW19404 ITEM-005-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110516NEW19404 ITEM-010-EN DOC XML V0//EN
EP deputāti debatēs par Ungārijas konstitūciju
-//EP//TEXT MOTION B7-2011-0344 0 NOT XML V0//EN
Balsojums par plānots nākamā plenārsesijā.
Court of Auditors: vote on Hans Gustaf Wessberg's candidature
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110516NEW19404 ITEM-004-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110516NEW19404 ITEM-015-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110516NEW19404 ITEM-001-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110516NEW19404 ITEM-012-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110516NEW19404 ITEM-002-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110516NEW19404 ITEM-013-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110516NEW19404 ITEM-003-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110516NEW19404 ITEM-014-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110516NEW19404 ITEM-005-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110516NEW19404 ITEM-016-EN DOC XML V0//EN
Latvijas pretendenti cīnīsies par EP Žurnālistikas balvu
UK nominations for the EP prize for journalism 2011
Nacionālā līmeņa žūrija izvērtējusi Latvijas žurnālistu iesniegtos pieteikumus Eiropas Parlamenta Žurnālistikas balvai un dalībai otrajai kārtai Eiropas līmenī izvirzījusi ziņojumus divās kategorijās - radio un internets.
The UK nominations for the EP Prize for Journalism have been selected and will now compete for the €5,000 prizes against entries from other EU Member States.
Latvijā balvai pieteica 4 ziņojumus, bet kopumā visās dalībvalstīs - 355 mediju ziņojumus.
The radio category winner was Chris Bowlby, for a piece broadcast on BBC Radio 4, while the written press category winner was Ewan Pate for a piece written for the Scottish regional paper The Courier.
Eiropas līmenī konkursā piedalīsies 27 valstu nacionālo kārtu uzvarētāji.
In this series presenter Chris Bowlby investigated how the far right is influencing mainstream European politics.
EP priekšsēdētājs Ježijs Buzeks žurnālistikas balvu katrā no kategorijām pasniegs šī gada oktobrī.
For this first episode he travelled to Scandinavia where anti-immigration parties are increasingly powerful.
Balvu pasniegs četrās kategorijās: prese, radio, TV un interneta mediji.
There were three members of the UK judging panel, one from the Reuters Institute for the Study of Journalism, a former BBC European affairs presenter, and a freelance legal journalist.
Uzvarētājs katrā kategorijā saņems balvu - 5 000 eiro.
All nominees will be invited to the award ceremony in Brussels in mid-October.
Deputāti aicina noteikt kvotas sieviešu skaitam uzņēmumu vadībā
MEPs sympathetic to quotas for women in business leadership
© Getty Tikai 10% no amatiem Eiropas lielo uzņēmumu valdēs ieņem sievietes, lai gan 60% no universitāšu absolventēm ir tieši sievietes.
Too few women in the boardroom © Getty Only 10% of the board members of the EU’s top 10 listed companies are women and Parliament vice-president Rodi Kratsa-Tsagaropoulou wants to introduce legally binding quotas to improve gender balance in boardrooms.
Grieķu deputāte Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (EPP) vēlas panākt, ka uzņēmumu valdēs sievietes ieņemtu arvien vairāk amatu un aicina ieviest kvotas.
Parliament's Women's Committee will vote 25 May on proposals to impose quotas, allowing competent women access to top jobs.
Lai gan situācija katrā valstī ir atšķirīga, statistikas dati liecina, ka sieviešu skaits uzņēmumu augstākā līmeņa vadībā joprojām ir niecīgs.
The introduction of legal requirements at national level has helped in some EU countries, but statistics show that women remain poorly represented at management level.
Kvotu ieviešana dažās ES valstīs ir vainagojusies panākumiem un situācija pamazām uzlabojas, tomēr šis progress ir tik lēns, ka būs nepieciešami vēl 50 gadi, lai uzņēmumu valdēs vismaz 40% locekļu būtu sievietes.
With the number of women at the top of business increasing just 0.5% a year, it will take another 50 years before corporate boards include at least 40% women.