natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ņemot vērā jauninājumu straujo progresu un izmaiņas šajā jomā, ir būtiski, lai lietotāju – invalīdu perspektīvas un ieguldījums tiek integrēts horizontāli, izmantojot informācijas sabiedrības daudzos projektus, ievērojot gan IST jauninājumus precēm/iekārtām un pakalpojumiem, gan sakarību starp palīgtehnoloģijām un kopējo projektu.
Given the rapid pace of innovation and change in this area it is essential that the perspective and input of disabled users is integrated horizontally across the bulk of information society projects both in respect of ICT innovations for goods/equipment and services as well as the interplay between assistive technologies and universal design.
I pielikuma I daļas sadaļas „Tēmas” 3. punkta „Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas” apakšpunkta „Pamatojums” 4. rindkopa
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 3 "Information and Communication Technologies", Subpoint "Rationale", paragraph 4
Pēc plašām konsultācijām, tostarp ar vairākām Eiropas tehnoloģiju platformām un rūpniecības nozares iniciatīvām, ir izvirzītas prioritātes tādās jomās kā nanoelektronika, iegultās sistēmas, mobilie sakari, elektroniskie sabiedrības saziņas līdzekļi, robotika un programmatūra, pakalpojumi un tīkli ( GRID ).
Priorities have been set following extensive consultations including input from a series of European Technology Platforms and industrial initiatives in areas such as nano-electronics, embedded systems, mobile communications, electronic media, robotics and software, services and Grids.
Pēc plašām konsultācijām, tostarp ar vairākām Eiropas tehnoloģiju platformām un rūpniecības nozares iniciatīvām, ir izvirzītas prioritātes tādās jomās kā nanoelektronika, iegultās sistēmas, mobilie sakari, elektroniskie sabiedrības saziņas līdzekļi, robotika un programmatūra, pakalpojumi un tīkli ( GRID ), kā arī atbilstoša infrastruktūra, kas izveidota, lai palielinātu Eiropas augsta līmeņa datoru jaudu ( GEANT un GRID ).
Priorities have been set following extensive consultations including input from a series of European Technology Platforms and industrial initiatives in areas such as nano-electronics, embedded systems, mobile communications, electronic media, robotics and software, services and Grids , and relevant infrastructure designed to increase Europe's high-level computer capacity (GÉANT and GRID).
Pilnībā jāatbalsta GÉANT, ātrgaitas tīkli un GRID tehnoloģijas, jo tām ir lieli panākumi Pamatprogrammas finansētajā pētniecībā un pašlaik tās ir pasaules līmeņa IST priekšplānā - šo līmeni nedrīkst apdraudēt.
GÉANT, high-speed networks and GRID technologies must be backed to the hilt, since they constitute major successes stemming from research financed under the Framework Programmes and since they are currently at the forefront of world-class ICT - a status which must not be jeopardised.
I pielikuma I daļas sadaļas „Tēmas” 3. punkta „Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas” apakšpunkta „Darbības” apakšvirsraksts „Lietojumprogrammu pētniecība” 1. ievilkums
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 3 "Information and Communication Technologies", Subpoint "Activities", subheading "Applications Research", indent 1
– IKT, kas risina sabiedrības problēmas: tādas jaunas sistēmas un pakalpojumi sabiedriski nozīmīgās jomās, kas uzlabo kvalitāti, efektivitāti, pieejamību un iekļautību; lietotājdraudzīgas lietojumprogrammas, jauno tehnoloģiju un iniciatīvu integrēšana, piemēram, interaktīva automatizēta dzīves vide.
- ICT meeting societal challenges: New systems and services in areas of public interest improving quality, efficiency, access and inclusiveness; user friendly applications, integration of new technologies and initiatives such as ambient assisted living.
IKT, kas risina sabiedrības problēmas: tādas jaunas sistēmas un pakalpojumi sabiedriski nozīmīgās jomās, kas uzlabo kvalitāti, efektivitāti, pieejamību un iekļautību; jo īpaši attiecībā uz maznodrošināto grupām, tostarp IKT pieejamību invalīdiem, lietotājdraudzīgas lietojumprogrammas, jauno tehnoloģiju un iniciatīvu integrēšana, piemēram, interaktīva automatizēta dzīves vide.
- ICT meeting societal challenges: New systems and services in areas of public interest improving quality, efficiency, access and inclusiveness in particular with regard to disadvantaged groups, including ICT accessibility for disabled persons ; user friendly applications, integration of new technologies and initiatives such as ambient assisted living.
Šajā sakarā EAF uzskata, ka Pamatprogrammā jāapstirpina divpusēja pieeja, kas ietver gan palīgtehnoloģiju, gan kopējā projekta principus.
In this respect EDF believes a two pronged approach must be adopted by the Framework Programme which embraces both the principles of assistive technologies (AT) and Design for All principles.
I pielikuma I daļas iedaļas „Tēmas” 4. punkta „Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas” apakšpunkta „Darbības” apakšpunkts „Materiāli”
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 4 "Nanosciences, Nanotechnologies, Materials and new Production Technologies", Subpoint "Activities", bullet point "Materials"
Jaunu zināšanu radīšana par augstas efektivitātes materiāliem jauniem produktiem un procesiem; uz zinātnes atziņām balstīti materiāli ar pielāgotām īpašībām; uzticamāka konstruēšana un simulācija; augstāka sarežģītība; saderība ar vidi; nano- molekulāro- makro - līmeņu integrācija ķīmijas tehnoloģijā un materiālu apstrādes nozarēs; jauni nanomateriāli, biomateriāli un hibrīdu materiāli, tostarp to veidošana un apstrādes kontrole.
Generating new knowledge on high-performance materials for new products and processes; knowledge-based materials with tailored properties; more reliable design and simulation; higher complexity; environmental compatibility; integration of nano-molecular-macro levels in the chemical technology and materials processing industries; new nano-materials, bio-materials and hybrid materials, including design and control of their processing.
Jaunu zināšanu radīšana par augstas efektivitātes materiāliem jauniem produktiem un procesiem, kā arī ar tiem saistītam remontam, uzlabošanai un darba mūža pagarināšanai; uz zinātnes atziņām balstīti materiāli ar pielāgotām īpašībām; uzticamāka konstruēšana un simulācija; augstāka sarežģītība; saderība ar vidi; nano- molekulāro- mikro-makro līmeņu integrācija ķīmijas tehnoloģijā un materiālu apstrādes nozarēs; jauni nanomateriāli, biomateriāli un hibrīdu materiāli, tostarp to veidošana un apstrādes kontrole.
Generating new knowledge on high-performance materials for new products and processes as well as for their repair, upgrade and extension of lifespan; knowledge-based materials with tailored properties; more reliable design and simulation; higher complexity; environmental compatibility; integration of nano-molecular-micro-macro levels in the chemical technology and materials processing industries; new nano-materials, bio-materials and hybrid materials, including design and control of their processing.
I pielikuma I daļas iedaļas „Tēmas” 4. punkta „Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas” apakšpunkta „Darbības” apakšpunkts „Jauna ražošana”
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 4 "Nanosciences, Nanotechnologies, Materials and new Production Technologies", Subpoint "Activities", bullet point "New Production"
Radīt apstākļus un resursus uz zināšanām balstītai ražošanai, tostarp, lai veidotu, attīstītu un apstiprinātu jaunas sistēmas saistībā ar jaunām rūpnieciskām vajadzībām; izstrādāt plaša lietojuma ražošanas pamatlīdzekļus pielāgojamai, uz sadarbību un zinātnes atziņām balstītai ražošanai; izstrādāt jaunas inženierzinātnes koncepcijas, izmantojot tehnoloģiju apvienojumu (piemēram, nano-, bio-, info-, izziņas un to inženierijas prasības), lai radītu nākamās paaudzes produktus un pakalpojumus ar augstu pievienoto vērtību un pielāgotos mainīgajām vajadzībām.
Creating conditions and assets for knowledge-intensive production, including construction, development and validation of new paradigms responding to emerging industrial needs; development of generic production assets for adaptive, networked and knowledge-based production; development of new engineering concepts exploiting the convergence of technologies (eg, nano, bio, info, cognitive and their engineering requirements) for the next generation of high value-added products and services, and adaptation to the changing needs.
Radīt apstākļus un resursus uz zināšanām balstītai ilgtspējīgai ražošanai, tostarp, lai veidotu, attīstītu un apstiprinātu jaunas sistēmas saistībā ar jaunām rūpnieciskām vajadzībām; izstrādāt plaša lietojuma ražošanas pamatlīdzekļus pielāgojamai, uz sadarbību un zinātnes atziņām balstītai ražošanai; izstrādāt jaunas inženierzinātnes koncepcijas, izmantojot tehnoloģiju apvienojumu (piemēram, nano-, bio-, info-, izziņas un to inženierijas prasības), lai radītu nākamās paaudzes produktus un pakalpojumus ar augstu pievienoto vērtību un pielāgotos mainīgajām vajadzībām.
Creating conditions and assets for sustainable knowledge-intensive production, including construction, development and validation of new paradigms responding to emerging industrial needs; development of generic production assets for adaptive, networked and knowledge-based production; development of new engineering concepts exploiting the convergence of technologies (eg, nano, bio, info, cognitive and their engineering requirements) for the next generation of high value-added products and services, and adaptation to the changing needs.
I pielikuma I daļas iedaļas "Tēmas" 4. punkta “Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas” apakšpunkta “Darbības” apakšpunkts “Tehnoloģiju integrēšana rūpnieciskie lietojumiem ”
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 4 "Nanosciences, Nanotechnologies, Materials and new Production Technologies", Subpoint "Activities", bullet point "Integration of technologies for industrial applications"
Integrēt jaunas zināšanas un tehnoloģijas par nanozinātnēm, materiāliem un ražošanu lietojumiem vienā vai vairākās nozarēs, tādās kā: veselība, būvniecība, transports, enerģētika, ķīmija, vide, tekstilpreces un apģērbs, celuloze un papīrs, mašīnbūve.
Integrating new knowledge and technologies on nano, materials and production in sectoral and cross sectoral applications such as: health, construction, transport, energy, chemistry, environment, textiles and clothing, pulp and paper, mechanical engineering.
Integrēt jaunas zināšanas un tehnoloģijas, tostarp eko-tehnoloģijas , par nanozinātnēm, materiāliem un ražošanu lietojumiem vienā vai vairākās nozarēs, tādās kā: veselība, būvniecība, transports, enerģētika, ķīmija, vide, tekstilpreces un apģērbs, celuloze un papīrs, mašīnbūve.
Integrating new knowledge and technologies , including eco-technologies, on nano, materials and production in sectoral and cross sectoral applications such as: health, construction, transport, energy, chemistry, environment, textiles and clothing, pulp and paper, mechanical engineering.
I pielikuma I daļas iedaļas „Tēmas” 5. punkta „Enerģētika” apakšpunkts „Mērķis”
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 5 "Energy", Subpoint "Objective"
Pārveidot pašreizējo uz degizrakteņiem balstīto enerģētikas sistēmu ilgtspējīgākā sistēmā, kas balstītos uz dažādiem enerģijas avotiem un nesējiem apvienojumā ar uzlabotu energoefektivitāti, lai atrisinātu arvien augošās problēmas saistībā ar piegādes drošību un klimata pārmaiņām, vienlaikus palielinot Eiropas enerģētikas nozares konkurētspēju.
Transforming the current fossil-fuel based energy system into a more sustainable one based on a diverse portfolio of energy sources and carriers combined with enhanced energy efficiency, to address the pressing challenges of security of supply and climate change, whilst increasing the competitiveness of Europe’s energy industries.
Līdz 2020. gadam pārveidot pašreizējo uz degizrakteņiem balstīto enerģētikas sistēmu visefektīvākā enerģētiskā un vismazāk no degizrakteņiem atkarīgā ekonomikā pasaulē ; tādā veidā ilgtspējīgā enerģijas ekonomija pirmām kārtām balstīsies uz dažādiem atjaunīgās enerģijas avotiem un nesējiem apvienojumā ar uzlabotu energoefektivitāti un enerģijas konservāciju , lai atrisinātu arvien augošās problēmas saistībā ar piegādes drošību un klimata pārmaiņām, vienlaikus palielinot Eiropas ilgtspējīgās enerģētikas nozares konkurētspēju.
Transforming the current fossil-fuel based energy system into the most energy efficient and least fossil fuels dependent economy in the world by 2020; such a sustainable energy economy will be based primarily on a diverse portfolio of renewable energy sources and carriers combined with enhanced energy efficiency and energy conservation to address the pressing challenges of security of supply and climate change, whilst increasing the competitiveness of Europe’s sustainable energy industries.
I pielikuma I daļas iedaļas „Tēmas” 5. punkta „Enerģētika” apakšpunkta „Pamatojums” 1. daļa
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 5 "Energy", Subpoint "Rationale", paragraph 1
Nepieciešamību izstrādāt piemērotus un savlaicīgus risinājumus pamato satraucošas enerģijas pieprasījuma tendences pasaulē (paredzams, ka nākamajos 30 gados tas pieaugs par 60%), vajadzība būtiski ierobežot siltumnīcefekta gāzu emisijas nolūkā mazināt klimata pārmaiņu postošās sekas, naftas cenu kaitējošā nepastāvība (jo īpaši attiecībā uz transporta nozari, kas ir lielā mērā atkarīga no naftas cenām) un ģeopolitiskā nestabilitāte naftas piegādātāju apgabalos.
The urgency to develop adequate and timely solutions is justified by the alarming trends in global energy demand (predicted to rise by 60% in the next 30 years), the need to curb dramatically emissions of greenhouse gases to mitigate the devastating consequences of climate change, the damaging volatility of oil prices (in particular for the transport sector which is heavily oil dependent) and geopolitical instability in supplier regions.
Pētījumi un demonstrējumi ir vajadzīgi, lai nodrošinātu videi draudzīgākās un rentablākās tehnoloģijas un pasākumus, kas dotu iespēju ES izpildīt savus mērķus atbilstīgi Kioto protokolam un tos pārsniegt, un izpildīt savas enerģētikas politikas saistības, kā aprakstīts 2000. gada Zaļajā grāmatā par energoapgādes drošību.
Research and demonstration are needed to provide the most environmentally and cost-effective technologies and measures enabling the EU to meet its targets under the Kyoto Protocol and beyond and to implement its energy policy commitments, as described in the 2000 Green Paper on the security of energy supply.
Nepieciešamību identificēt un izstrādāt piemērotus un savlaicīgus risinājumus pamato satraucošas enerģijas pieprasījuma tendences pasaulē (paredzams, ka nākamajos 30 gados tas pieaugs par 60%), vajadzība būtiski ierobežot siltumnīcefekta gāzu emisijas nolūkā mazināt klimata pārmaiņu postošās sekas, naftas cenu kaitējošā nepastāvība (jo īpaši attiecībā uz transporta nozari, kas ir lielā mērā atkarīga no naftas cenām) un ģeopolitiskā nestabilitāte naftas piegādātāju apgabalos.
The urgency to identify and develop adequate and timely solutions is justified by the alarming trends in global energy demand (predicted to rise by 60% in the next 30 years), the need to curb dramatically emissions of greenhouse gases to mitigate the devastating consequences of climate change, the damaging volatility of oil prices (in particular for the transport sector which is heavily oil dependent) and geopolitical instability in supplier regions.
Pētījumi un demonstrējumi ir vajadzīgi, lai nodrošinātu videi draudzīgākās un rentablākās tehnoloģijas un pasākumus, kas dotu iespēju ES izpildīt savus mērķus atbilstīgi Kioto protokolam un tos pārsniegt, un izpildīt savas enerģētikas politikas saistības saskaņā ar 2005. gada Zaļajā grāmatā par energoefektivitāti un 2000. gada Zaļajā grāmatā par energoapgādes drošību noteikto.
Research and demonstration are needed to provide the most environmentally and cost-effective technologies and measures enabling the EU to meet its targets under the Kyoto Protocol and beyond and to implement its energy policy commitments, as described in the 2005 Green Paper on Energy Efficiency and in the 2000 Green Paper on the security of energy supply.
I pielikuma I daļas iedaļas „Tēmas” 5. punkta „Enerģētika” apakšpunkta „Pamatojums” 2. daļa
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 5 "Energy", Subpoint "Rationale", paragraph 2
Eiropa ir panākusi vadošo lomu pasaulē vairākās enerģētikas ražošanas un energoefektivitātes tehnoloģijās.
Europe has developed world leadership in a number of energy generation and energy efficiency technologies.
Tā ir pirmajā vietā attiecībā uz modernajām atjaunojamās enerģijas tehnoloģijām, tādām kā saules enerģija , bioenerģija un vēja enerģija.
It is the pioneer in modern renewable energy technologies, such as solar energy, bio-energy and wind energy.
Tomēr šajās jomās pašlaik pastāv konkurence (jo īpaši no ASV un Japānas).
These positions, however, are now facing competition (in particular from the US and Japan).
I pielikuma I daļas iedaļas „Tēmas” 5. punkta „Enerģētika” apakšpunkta „Pamatojums” 3. daļa
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 5 "Energy", Subpoint "Rationale", paragraph 3
Enerģētikas sistēmas radikālai pārveidošanai ir vajadzīgas jaunas tehnoloģijas, kuru radīšanā iesaistītais risks ir liels un priekšrocības pārāk nekonkrētas, lai privātie uzņēmumi sniegtu visu nepieciešamo finansējumu pētniecībai, attīstībai, demonstrējumiem un ieviešanai.
Radically transforming the energy system requires new technologies with risks that are too high and the benefits too uncertain for private firms to provide all the investment needed for research, development, demonstration and deployment.
Tādēļ privātā sektora ieguldījumu veicināšanā svarīga loma ir valsts sektora atbalstam un, lai sacenstos ar tautsaimniecībām, kas sistemātiski iegulda lielus līdzekļus līdzīgās tehnoloģijās, ir jāapvieno Eiropas centieni un resursi saskanīgā un efektīvākā veidā.
Public support should therefore play a key role in mobilising private investment and European efforts and resources should be combined in a coherent and more effective manner, to compete with economies that are investing heavily and consistently in similar technologies.
Šajā ziņā izšķirīga loma ir Eiropas tehnoloģiju platformām, koordinētā veidā apvienojot vajadzīgos pētniecības pasākumus.
European technology platforms play a vital role in this regard, by mobilising the necessary research effort in a coordinated manner.
Enerģētikas sistēmas radikālai pārveidošanai ilgtspējīgā programmējamā enerģētikā ir vajadzīgas jaunas tehnoloģijas, kuru radīšanā iesaistītais risks ir liels un priekšrocības pārāk nekonkrētas, lai privātie uzņēmumi sniegtu visu nepieciešamo finansējumu pētniecībai, attīstībai, demonstrējumiem un ieviešanai.
Radically transforming the energy system into a sustainable intelligent energy one requires new technologies with risks that are too high and the benefits too uncertain for private firms to provide all the investment needed for research, development, demonstration and deployment.
I pielikuma I daļas iedaļas „Tēmas” 5. punkta „Enerģētika” apakšpunkta „Darbības” apakšpunkts „Ūdeņradis un kurināmā elementi”
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 5 "Energy", Subpoint "Activities", bullet point "Hydrogen and fuel cells"
Integrētas darbības, lai nodrošinātu stabilu tehnoloģisku pamatu konkurētspējīgai ES kurināmā elementu un ūdeņraža nozarei stacionāriem, pārnēsājamiem un transporta lietojumiem.
Integrated action to provide a strong technological foundation for competitive EU fuel cell and hydrogen industries, for stationary, portable and transport applications.
Ūdeņraža un kurināmā elementu Eiropas tehnoloģiju platforma atbalsta šo darbību, ierosinot integrētu pētniecības un ieviešanas stratēģiju.
The Hydrogen and Fuel Cells European Technology Platform helps this activity by proposing an integrated research and deployment strategy.
Integrētas darbības, lai nodrošinātu stabilu tehnoloģisku pamatu konkurētspējīgai ES kurināmā elementu un ūdeņraža nozarei stacionāriem, pārnēsājamiem un transporta lietojumiem, kas balstīti uz atjaunīgās enerģijas avotiem.
Integrated action to provide a strong technological foundation for competitive EU fuel cell and hydrogen industries, for stationary, portable and transport applications based on renewable energy sources .
Atbilstīgi ES mērķim līdz 2050. gadam sasniegt ilgtspējīgu ūdeņraža ekonomiju, pētniecība jākoncentrē uz ūdeņraža ieguvi no atjaunīgās enerģijas avotiem.
In line with the EU objective of creating a sustainable hydrogen economy by 2050, research should focus on the production of hydrogen from renewable energy sources.
I pielikuma I daļas iedaļas „Tēmas” 5. punkta „Enerģētika” apakšpunkta „Darbības” apakšpunkts „CO2 uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģijas nulles izmešu līmeņa elektroenerģijas ieguvei”
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 5 "Energy", Subpoint "Activities", bullet point "CO2 capture and storage technologies for zero emission power generation"
Krasi samazināt izrakteņu kurināmā izmantošanas ietekmi uz vidi, cenšoties nodrošināt efektīvas elektroenerģijas ieguves stacijas ar nullei tuvu izmešu līmeni, pamatojoties uz CO2 uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģijām.
To drastically reduce the environmental impact of fossil fuel use aiming at highly efficient power generation plants with near zero emissions, based on CO2 capture and storage technologies.
Pētījumi par CO2 uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģijām tiks orientēti uz sociālo, ekonomisko, juridisko un vides kritēriju attīstību šais tehnoloģijās, iekļaujot garantijas par pastāvīgu uzglabāšanu visā kalpošanas laikā.
Research on carbon capture and storage technologies will be oriented towards the development of social, economic, legal and environmental criteria for the technology, including guarantees as to the permanence of the storage throughout its lifetime.
CO2 uztveršanas un uzglabāšanas projektu neatkarīga zinātniska izskatīšana un uzraudzība tiks veikta to īstenošanas vietās, rezultāti tiks pilnībā atklāti sabiedrībai.
Carbon capture and storage projects will be subject to independent scientific review and monitoring on a site-by-site basis, results of which will be fully disclosed to the public.
I pielikuma I daļas iedaļas „Tēmas” 5. punkta „Enerģētika” apakšpunkta „Darbības” apakšpunkts „Energoefektivitāte un ietaupījumi”
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 5 "Energy", Subpoint "Activities", bullet point "Energy efficiency and savings"
Jaunas koncepcijas un tehnoloģijas, lai uzlabotu energoefektivitāti un ietaupījumu ēkām, pakalpojumiem un rūpniecībai.
New concepts and technologies to improve energy efficiency and savings for buildings, services and industry.
Tas ietver energoefektivitātes stratēģiju un tehnoloģiju integrēšanu, jaunu un atjaunīgās enerģijas tehnoloģiju izmantošanu un enerģijas pieprasījuma pārvaldību.
This includes the integration of strategies and technologies for energy efficiency, the use of new and renewable energy technologies and energy demand management.
Jaunu koncepciju un tehnoloģiju attīstība un demonstrācija, lai uzlabotu zema, pasīva un paaugstināta enerģijas patēriņa energoefektivitāti un ietaupījumu ēkām, pakalpojumiem un rūpniecībai.
Development and demonstration of new concepts and technologies to improve energy efficiency and savings for low-energy, passive energy and plus-energy buildings, services and industry.
Tas ietver energoefektivitātes stratēģiju un tehnoloģiju integrēšanu, jaunu atjaunīgās un ilgtspējīgas enerģijas tehnoloģiju izmantošanu un enerģijas pieprasījuma pārvaldību.
This includes the integration of strategies and technologies for energy efficiency, the use of renewable and sustainable new energy technologies and energy demand management.
I pielikuma I daļas iedaļas „Tēmas” 5. punkta „Enerģētika” apakšpunkta „Darbības” apakšpunkts „Zināšanas enerģētikas politikas veidošanai”
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 5 "Energy", Subpoint "Activities", bullet point "Knowledge for energy policy making"