natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komisijas pienākums ir informēt nacionālos parlamentus par jebkādām jaunām iniciatīvām, un “agrīna brīdinājuma mehānisms” dot tiem iespēju novērot atbilstību funkciju decentralizācijas principam.
The Commission is obliged to inform national parliaments of any new initiatives and the “early warning mechanism” enables them to monitor compliance with the principle of subsidiarity.
2.3.4 Nākamībā pilsoņus iespējams informēt par attiecīgo viņu valdību ieņemtajām pozīcijām Padomē, jo šīs minētās institūcijas pienākums būs darboties caurredzamā veidā savā likumdošanas institūcijas lomā.
2.3.4 In future, citizens can be informed of the positions adopted by their respective governments at the Council, since the latter body will be bound to act in a transparent way in its capacity as a legislative body.
2.3.5 Pirmo reizi līdzdalības demokrātija ir atzīta kā princips, kas pamato Savienības darbību un rada būtiski svarīgu pārstāvošās demokrātijas daļu.
2.3.5 For the first time, participatory democracy has been recognised as a principle underlying the operation of the Union and providing a vital counterpart to representative democracy.
2.3.5.1 Uzturot atklātu un regulāru dialogu ar pārstāvošajām pilsoniskās sabiedrības apvienībām, ES institūcijām jārīkojas saskaņotākā un caurredzamākā veidā.
2.3.5.1 By maintaining an open and regular dialogue with representative civil society associations, EU Institutions should act in a more coherent and transparent way.
Konsultējoties ar attiecīgajām pusēm, būs iespējams, piemēram, izvairīties no “piekasīgiem” likumiem un likumiem, ko nav iespējams piemērot praksē.
By consulting the parties concerned, it should be possible, for example, to avoid nitpicking rules and rules which cannot be applied in practice.
Saskaņā ar Konstitucionālo līgumu Komisijas pienākums būs veikt arī daudz efektīvāku savu priekšlikumu ekonomiskās un sociālās ietekmes, ieskaitot ietekmi reģionālā un vietējā līmenī, izvērtēšanu.
Under the Constitutional Treaty the Commission would also be obliged to carry out a more effective assessment of the economic and social impact of its proposals, including the impact at regional and local level.
2.3.5.2 Viens no galvenajiem Konstitucionālā līguma jauninājumiem ir tiesību uz tautas iniciatīvu iedibināšana.
2.3.5.2 One of the major innovations of the Constitutional Treaty is the establishment of a right of popular initiative.
Ja katru pieprasījumu atbalsta vismaz viens miljons pilsoņu, kas nāk no ievērojama skaita dalībvalstu, ES pilsoņi nākamībā var aicināt Eiropas Komisiju iesniegt tādu tiesību aktu priekšlikumus, kas atbilst viņu prasībām.
Provided that each request is supported by at least one million citizens coming from a significant number of Member States, EU citizens may in future invite the European Commission to submit proposals for legislation which meet their aspirations.
2.3.6 Konstitucionālais līgums apstiprina sociālo partneru izpildīto lomu kā galveno demokrātiskas dzīves sastāvdaļu Savienībā, vienlaikus izrādot cieņu sociālā dialoga autonomijai.
2.3.6 The Constitutional Treaty confirms the role played by the social partners as a key component of democratic life in the Union, whilst respecting the autonomy of the social dialogue.
2.3.7 Šīs ierosinātās Eiropas Konstitūcijas jaunās daļas (I daļas) ieviešana padarīs iespējamu samazināt demokrātijas deficītu paplašinātajā Eiropā.
2.3.7 The introduction of this new part (Part I) of the proposed Constitution for Europe should make it possible to reduce the democratic deficit in an expanding Union.
2.4.1 Pamattiesību hartu sastādīja Konvencija, kuras demokrātiskā likumība bija plaši atzīta.
2.4.1 The Charter of Fundamental Rights was drawn up by a Convention whose democratic legitimacy was widely recognised.
Pilsoniskās sabiedrības organizāciju ieguldījumam hartas izveidošanā bija liela nozīme.
Contributions from civil society organisations played an important role in the drafting of the Charter.
2.4.2 Pamattiesību harta tiek uzskatīta par iezīmīgu soli uz priekšu, jo tā sevī ietver – nesadalot tās atsevišķās kategorijās – visu veidu individuālās un kolektīvās tiesības: civilās un politiskās tiesības un sociālās un ekonomiskās tiesības.
2.4.2 The Charter of Fundamental Rights is seen as marking a step forward as it incorporates, without breaking them down into separate categories, all types of individual and collective rights (civil and political rights and social and economic rights).
Tā ieņem arī novatorisku pieeju, atzīstot vairāk “mūsdienīgo” civilo tiesību (kas saistītas ar ilgtspējīgu attīstību, patērētāju aizsardzību, dzimumu vienlīdzību, bioētiku, personisko datu aizsardzību u.tml.).
It also adopts an innovatory approach by recognising more “contemporary” civil rights (linked to sustainable development, consumer protection, gender equality, bioethics, the protection of personal data, etc.).
2.4.3 Savienības pilsoņu pamattiesības drīzāk veido Konstitucionālā līguma neatņemamu sastāvdaļu, nevis ieņem preambulas formu.
2.4.3 The fundamental rights of Union citizens form an integral part of the Constitutional Treaty, rather than taking the form of a preamble.
2.4.4 Eiropas Pamattiesību hartas ietveršana līgumā, kā to pieprasījis liels skaits Eiropas pilsoniskās sabiedrības organizāciju, ir ārkārtīgi svarīga, jo ar to šīs tiesības būs likumīgi saistošas.
2.4.4 The incorporation of the European Charter of Fundamental Rights into the Treaty, as demanded by a large number of European civil society organisations, is of significant importance as these rights will henceforth be legally binding.
2.4.5 Šis progresīvais pasākums praksē nozīmēs to, ka pilsoņi iegūs labāku tiesisko aizsardzību.
2.4.5 This progressive measure will, in practice, mean that citizens will benefit from better legal protection.
Nākotnē viņi varēs atsaukties uz Hartas noteikumiem jebkurā valsts tiesā, apstrīdot Eiropas institūciju un dalībvalstu lēmumus Kopienas likumu ieviešanā.
They will, in future, be able to invoke the provisions of the Charter in any national courts when challenging decisions taken by the European Institutions and by Member States in implementing Community law.
2.4.6 EESK, kas bija iesaistīta Eiropas Pamattiesību hartas sastādīšanā, uzskata, ka hartas ietveršana līgumā pārstāv nozīmīgu soli uz priekšu fizisko un juridisko personu tiesību aizsardzībā.
2.4.6 The EESC, which was involved in the drawing-up of the European Charter of Fundamental Rights, takes the view that its incorporation into the Treaty represents a significant step forward in the protection of the rights of natural and legal persons .
2.5 Savienība, kas spēj ievērot savu pilsoņu prasības, pamatojoties uz Kopienas metodi un Kopienas politiku (līguma III daļa)
2.5 A Union which is capable of meeting the aspirations of its citizens by virtue of the Community method and Community policies (Part III of the Treaty)
2.5.1 Esošie līgumi un jo īpaši Kopienas metode ir apliecinājuši savu efektivitāti ievērojamā pakāpē.
2.5.1 The existing Treaties and, in particular, the Community method, have demonstrated their effectiveness to a considerable degree.
Tāpēc ierosinātās Konstitūcijas III daļa izklāsta galvenos esošo līgumu noteikumus attiecībā uz ES kopējo politiku, vienlaikus paplašinot kvalificētā vairākuma balsojumu aptuveni 20 jomās, uz kurām līdz šim attiecās vienbalsīgs balsojums.
Part III of the Constitutional Treaty therefore sets out the main provisions of the existing treaties with regard to the EU’s common policies, whilst extending qualified majority voting to approximately 20 areas hitherto subject to unanimous voting.
Turklāt tā oficiāli atzīst koplēmuma procedūru kā “parastu likumdošanas procedūru”, līdz ar to stiprinot Eiropas Parlamenta pilnvaras.
Furthermore, it gives official recognition to the co-decision procedure as “ordinary legislative procedure”, thereby strengthening the powers of the European Parliament.
Tādējādi lielāko daļu Savienības pieņemot lēmumu attiecībā uz kopējo politiku iespējams pieņem efektīvāk un demokrātiskāk.
Most of the decisions taken by the Union relating to the common policies can therefore be adopted more effectively and more democratically.
2.5.2 Konstitūcijas projekta III daļa izklāsta pamatprincipus, uz kurām balstītas jomas, kurās ES dalībvalstis nolēmušas vai nu apvienot kopējā fondā savus resursus, vai arī sadarboties.
2.5.2 Part III of the draft Constitution sets out the general principles underlying the fields in which the EU Member States have decided either to pool their resources or to cooperate.
Taču politikas saturs šajās jomās nav iecirsts akmenī; tas ir atkarīgs no ES valdību un Eiropas Parlamenta vairākuma balsojumā pieņemtajiem lēmumiem un tādējādi atspoguļo šo institūciju gribu.
The content of the policies in these areas is not, however, cast in stone; it depends on the decisions taken by EU governments and by majority votes in the European Parliament and therefore reflects the will of these bodies.
2.5.3 Tas, piemēram, ir gadījums sociālajā politikā, kur tika ietverts vispārēji piemērojams noteikums (tā sauktā sociālā klauzula), pēc kura Savienībai, nosakot un īstenojot politiku un pasākumus, ir jārēķinās ar prasībām saistībā ar augstu nodarbinātības līmeņa veicināšanu, atbilstošas sociālās aizsardzības nodrošināšanu, sociālās izslēgtības apkarošanu kā arī ar augsta līmeņa vispārējo un profesionālo izglītību un veselības aizsardzību.
2.5.3 One example of this is social policy, with the insertion of a general provision ('social clause') stipulating that the Union must take into account, when defining and implementing its policies, 'the requirements linked to the promotion of a high level of employment, the guarantee of adequate social protection, the fight against social exclusion, and a high level of education, training and protection of human health'.
Tas pats attiecas uz cīņu pret jebkuru diskriminācijas un izslēgtības formu, vispārējās intereses pakalpojumu lomas atzīšanu Savienības sociālās un teritoriālās kohēzijas veicināšanā kā arī, Līgumā jau nostiprinātajā, vides aspektu iesaistīšanā un patērētāju aizsardzības prasībās.
Further examples include combating all forms of discrimination and exclusion and the recognition of the role of services of general interest in the promotion of the social and territorial cohesion of the Union or, as already enshrined in the Treaty, catering for the environmental dimension and the requirements of consumer protection.
2.5.4 Grūtības, kādas sastaptas, nodrošinot tautas iesaistīšanu Konstitucionālā līguma projektā, var saistīt ar pašu faktu, ka, lai gan sabiedrība ir radusi, ka ar to apspriežas par noteiktu rīcību vai noteiktu politiku, tā nav pieradusi, ka ar to apspriežas par darba sistēmām.
2.5.4 The difficulty encountered in securing popular involvement in the draft Constitutional Treaty may be attributed to the very fact that, whilst the public is used to being consulted on specific actions or proposed policies, it is not used to being consulted on operating frameworks.
Lai mobilizētu sabiedrības viedokli, mums jāuzsāk debates par to, kādu rīcības kursu sabiedrība un dalībvalstis vēlas ieņemt tagad, kad Konstitūcija projektā skaidri izklāstīti principi, vērtības, mērķi un darbības likumi.
In order to mobilise public opinion, we have to launch a debate on what course of action the public and the Member States wish to pursue, now that the principles, values, objectives and operating rules have been clearly set out in the draft Constitution.
2.5.5 Šī iemesla dēļ EESK vēlētos šajā posmā izveidot saikni starp Konstitūcijas līgumu un Lisabonas stratēģiju, ko drīzumā tās perioda vidū vajadzēs pārskatīt.
2.5.5 For this reason, the EESC would, at this stage, like to establish a link between the Constitutional Treaty and the Lisbon Strategy, which will shortly be the subject of a mid-term review.
Lisabonas stratēģijas priekšmets jāievieš debatēs, jo tajā izplānots visu ES pilsoņu nākotnes redzējums, ko raksturo: konkurētspēja, pilnīga nodarbinātība; kopējas zināšanas; investīcijas cilvēkresursos un izaugsme, vienlaikus ilgtspējīgas attīstības gaitā saglabājot dzīvo vidi un dzīves kvalitāti.
The subject of the Lisbon Strategy should be introduced into the debate since it maps out a vision of the future for all citizens of the EU marked by: competitiveness, full employment; shared knowledge; investment in human resources; and growth, whilst preserving the living environment and the quality of life through sustainable development.
Šobrīd šī stratēģija ir sabrukusi, jo tās ieviešanas instrumenti neatbilst savam uzdevumam un hroniski pietrūkst tautas iesaistīšanās un civilās sabiedrības iesaistīšanās.
This strategy has now broken down as the implementing instruments are not up to the task and there is a chronic lack of public involvement and involvement of civil society.
Tādēļ šajā posmā ir būtiski svarīga svaigu impulsu un jaunu Kopienas iniciatīvu nepieciešamība, lai padarītu Savienības ekonomisko un sociālo projektu uzticības cienīgu.
At this stage, there is therefore a vital need for a fresh impulse and new Community initiatives in order to make the Union's economic and social project credible.
2.5.6 Savā atzinumā, ko tā iesniedza Eiropas Padomei
2.5.6 In the opinion which it submitted to the European Council
Gaidāmais vidusperioda pārskats jāuzlūko kā tāds, kas sniedz iespēju, ko nedrīkst palaist garām, lai nodotu tautai un pilsoniskajai sabiedrībai skaidru politisko vēstījumu, kurā izklāstīts ES projekta saturs.
The forthcoming mid-term review must be seen as providing an opportunity, which cannot be missed, to pass on to the public and civil society a clear political message spelling out the content of the EU's project.
2.5.7 ES pilsoņiem jāliek apzināties faktu, ka ar Konstitūcijas projektu panāktais demokrātiskais progress viņiem līdz ar to piedāvā nepieciešamību pašiem lemt par tās politikas un darbības saturu, kāds īstenojams Savienības praksē, lai ievērotu viņu prasības.
2.5.7 EU citizens need to be made aware of the fact that the democratic progress achieved by the draft Constitution offers them the wherewithal to decide themselves on the content of the policies and actions to be pursued in practice by the Union in order to meet their aspirations.
Tādēļ Konstitucionālā līguma noraidīšana būtu līdzvērtīga līgumu iesaldēšanai to pašreizējā formā.
Rejection of the Constitutional Treaty would therefore be tantamount to freezing the Treaties in their present form .
2.6 Eiropas pilsoniskās sabiedrības saliedēšana ap Konstitucionālā līguma sasniegumiem, lai pārvarētu tā nepilnības
2.6 Rallying European civil society behind the achievements of the Constitutional Treaty in order to overcome its shortcomings
2.6.1 Tas nenozīmē, ka mums jāklusē par Konstitucionālā līguma nepilnībām tā pašreizējā formā.
2.6.1 This does not mean that we should keep quiet about the shortcomings of the Constitutional Treaty in its current form.
Lielu skaitu pilsoniskās sabiedrības prasību nebija iespējams ņemt vērā Konvencijā, mazāku skaitu šādu prasību – IGC.
A large number of the demands of civil society could not be taken into account by the Convention and still fewer by the IGC.
Savā 2003. gada 24. septembra atzinumā
In its opinion of 24 September 2003
Skatīt atsauci 1. lpp EESK atzīmēja veselas sērijas vājo punktu Konstitūcijas līgumā, tostarp sekojošos:
4 Cf. footnote 1 4 , the EESC noted a wholes series of weaknesses in the Constitutional Treaty, including the following:
2.6.1.1 Atbilstošu darbības noteikumu trūkums attiecībā uz organizētas pilsoniskās sabiedrības demokrātijas principa ieviešanu.
2.6.1.1 The lack of adequate operational provisions for implementing the principle of participatory democracy.
Tā rezultātā EESK loma netika stiprināta nepieciešamajā apmērā, lai nodrošinātu efektīvu pilsonisko dialogu.
As a result, the role of the EESC was not strengthened to the extent necessary to ensure effective civil dialogue.
2.6.1.2 Noteikumu trūkums, kas atzītu organizētas pilsoniskās sabiedrības nozīmi decentralizācijas principa (ieskaitot funkcionālo decentralizāciju) ieviešanā, protokolā par šī principa piemērošanu.
2.6.1.2 The absence of provisions acknowledging the role played by organised civil society in implementing the subsidiarity principle (including functional subsidiarity) in the protocol on the application of this principle.
2.6.1.3 ES vadības vājums attiecībā uz ekonomikas un nodarbinātības politiku un likumu trūkumu, kas paredzētu Eiropas Parlamenta un EESK konsultācijas šajās jomās, kas visvairāk attiecas uz pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem.
2.6.1.3 The weakness of EU governance as regards economic and employment policy and the absence of rules providing for consultation of the European Parliament and the EESC in these areas, which concern civil society players most of all.
2.6.1.4 Jebkādas prasības trūkums attiecībā uz obligātu konsultēšanos ar EESK par nediskriminējošā principa piemērošanu, kopēju patvēruma un imigrācijas politiku vai kultūru, neraugoties uz komitejas pieredzi šajās jomās.
2.6.1.4 The lack of any requirement for mandatory consultation of the EESC on application of the non-discrimination principle, the common asylum and immigration policy or culture, despite the Committee's expertise in these fields.
2.6.2 Vai tas tādā gadījumā nozīmē, ka līgumu vajadzētu noraidīt?
2.6.2 Does this mean then that the Treaty should be rejected?
EESK uzskata, ka tas ne tikai pasliktinātu stāvokli un raidītu negatīvu signālu attiecībā uz Eiropas kopību gan iekšienē, gan ārpus Savienības, kur naidīgi vai konkurējoši spēki noteikti priecātos par tādu neveiksmi.
The EESC believes that this would only make things worse and send a negative signal regarding the European venture, both within the Union and outside, where hostile or competing forces would certainly take delight in such a setback.
Gluži pretēji, Komiteja tic, ka ir iespējams balstīties uz ierosināto institucionālo sistēmu un pilnveidot to darba pasākumu rezultātā:
On the contrary, the Committee feels that it is possible to build on the proposed institutional framework and improve it through operational measures:
2.6.2.1 Noteikumi attiecībā uz organizētas pilsoniskās sabiedrības demokrātiju jāpadara par virknes paziņojumu priekšmetu, kuros noteiktas konsultāciju procedūras un EESK loma.
2.6.2.1 The provisions on participatory democracy should be made the subject of a series of communications defining the consultation procedures and the role of the EESC.
2.6.2.2 Ar pilsonisko sabiedrību jākonsultējas par Eiropas likuma saturu, kurā noteiktas pilsoņu iniciatīvas tiesību ieviešanas procedūras.
2.6.2.2 Civil society should be consulted on the content of the European law defining the procedures for implementing the right of citizens' initiative.
EESK varētu lūgt iesniegt paskaidrojošu atzinumu šajā jautājumā.
The EESC could be asked to deliver an exploratory opinion on this subject.
Komiteja varētu arī sniegt savu atbalstu pilsoniskās sabiedrības iniciatīvām.
It could also lend its support to civil society initiatives.
2.6.2.3 Organizētas pilsoniskās sabiedrības demokrātijas princips jāpiemēro galvenajām ES stratēģijām izaugsmes, nodarbinātības un ilgtspējīgas attīstības veicināšanā.
2.6.2.3 The principle of participatory democracy should be applied to the EU's key strategies for promoting growth, employment and sustainable development.
2.6.3 Turklāt, joprojām tāda Konstitucionālā līguma ietvaros, kāds tas pieņemts, ir svarīgi informēt tautu arī par to, kā iespējams ieviest elastību un panākt progresu bez nepieciešamības pārskatīt līgumu:
2.6.3 Moreover, and still within the framework of the Constitutional Treaty as it has been adopted, it is also important to inform the public about how flexibility could be introduced and progress could be achieved without the need to revise the Treaty:
2.6.3.1 Dalībvalstīm, kas vēlas turpināt savu virzību pa Eiropas integrācijas ceļu, būs vieglāk izveidot sekmīgu sadarbību savā starpā.
2.6.3.1 Member States wishing to advance further down the road of European integration will find it easier to establish enhanced cooperation between themselves.
2.6.3.2 Ja visas dalībvalstis izsaka savu politisko gribu tā darīt, būs iespējams paātrināt integrāciju jutīgajās jomās, kurās joprojām tiek prasīts vienbalsīgums, piemēram, tādās kā nodokļu politika vai sociālā politika.
2.6.3.2 If all the Member States express the political will to do so, it will be possible to deepen integration in sensitive areas where unanimity is still required, such as taxation or social policy, for example.
"Savienojošā klauzula" ļauj izvērst kvalificētā vairākuma balsojumu arī attiecībā uz šīm jomām.
A "bridging clause" allows qualified majority voting to be extended to these areas.
2.6.4 Izvēloties ieinteresētu, kritisku un konstruktīvu pieeju, organizētā pilsoniskā sabiedrība palīdzēs nodrošināt to, lai pilsoņi būtu labi informēti un uzturētu spiedienu uz valdībām.
2.6.4 By opting for a committed, critical and constructive approach, organised civil society will help to ensure that citizens are well informed and will keep up the pressure on governments.
Sliktākais būtu tas, ja politiķiem nāktos būt pārliecinātiem par – diemžēl izplatītu – viedokli, ka pilsoņi nav ieinteresēti Eiropas kopībā.
The worst thing would be if politicians were to be confirmed in the - unfortunately widely held - view that citizens are not interested in the European venture.
Šāds viedoklis ir absolūti nepatiess, jo cilvēki faktiski ļoti daudz gaida no Eiropas, jo īpaši to, ka tā uzlabos viņu ikdienas dzīvi, sniedzot viņu nākotnes redzējumu.
This view is totally false because people actually expect much from Europe, in particular that it will bring improvements in their everyday life by providing a vision of their future.
2.6.5 EESK uzskata, ka Konstitucionālā līguma pieņemšana pati par sevi vēl nav nobeigums.
2.6.5 The EESC believes that the adoption of the Constitutional Treaty is not an end in itself.
Drīzāk tā atklāt ceļu uz organizētas pilsoniskās sabiedrības demokrātijas stiprināšanu.
Rather, it opens the way towards a strengthening of participatory democracy.
Līguma noraidīšana nozīmētu atteikšanos no progresa, kas panākts ar Konvencijas metodi.
To reject the Treaty would be to give up the progress achieved through the Convention method .
Efektīva saziņa
Effective communication
EESK uzskata, ka saziņas stratēģijas kvalitāte būs noteicošais faktors tajā, kā cilvēki Eiropā pieņems Konstitucionālo līgumu.
The EESC believes that the quality of the communication strategy will be a determining factor for the adoption of the Constitutional Treaty by the people of Europe.
Tādēļ nepieciešama pragmatiska un profesionāla pieeja, lai nodrošinātu to, ka stratēģija ir efektīva.
A pragmatic and professional approach is therefore needed to ensure that the strategy is effective.
EESK iesaka saziņas stratēģiju veidot ap darbību sekojošajās četrās jomās:
The EESC recommends that the communication strategy be built around action in the following four areas:
3.1 Resursu nodrošinājums: informācijas līdzekļi un finansējums
3.1 Provision of resources: information tools and funding
3.1.1 Konstitucionālā līguma komplicētība prasa to informācijas līdzekļu attīstīšanu, ko būtu iespējams izmantot, mainot tradicionālo saziņas procesu, lai uzsāktu kampaņas vai organizētu debates.
3.1.1 The complexity of the Constitutional Treaty calls for the development of information tools that could be used, upstream of the communication process, to launch campaigns or organise debates.
3.1.2 Dalībvalstu ziņā, ar Eiropas Parlamenta informācijas biroju un Komisijas pārstāvniecību dalībvalstīs atbalstu, būtu tas, kā radīt informācijas līdzekļus un padarīt tos pieejamus.
3.1.2 It would be up to the Member States, with the support of the information offices of the European Parliament and the Commission representations in the Member States, to devise information tools and make them accessible.
3.1.3 Šie līdzekļi varētu ieņemt skaidrojošu gidu formu Konstitucionālam līgumam, kas pielāgoti dažādu iedzīvotāju grupu interesēm katrā dalībvalstī.
3.1.3 These tools could take the form of interpretive guides to the Constitutional Treaty, geared to the concerns of different population groups in each Member State.