natgillin/translations-raw huggingface dataset:
No šīm prioritārajām vielām noteiktas vielas identificēja kā prioritārās bīstamās vielas, uz kurām attiecas emisiju, izplūžu un zudumu izbeigšana vai pakāpeniska pārtraukšana.
Among those priority substances, certain substances have been identified as priority hazardous substances which are subject to phase-out or cessation of emissions, discharges and losses.
Dažas vielas tika pārbaudītas un tās būtu klasificējamas.
Some substances were under review and should be classified.
(6) Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 20. novembra Lēmums, ar ko izveido prioritāro vielu sarakstu ūdens resursu politikas jomā un ar ko groza Direktīvu 2000/60/EK, noteikts pirmais 33 vielu vai vielu grupu saraksts, ko nosprauda par prioritāti rīcībai Kopienas līmenī.
(6) Decision No 2455/2001/EC of the European Parliament and of the Council of 20 November 2001 establishing the list of priority substances in the field of water policy and amending Directive 2000/60/EC sets out the first list of 33 substances or groups of substances that have been prioritised for action at Community level.
Tomēr nav iespējams pilnībā novērst dabā sastopamu vai dabiska procesa rezultātā radušos vielu emisijas, izplūdes un zudumus no visiem iespējamiem avotiem.
For substances occurring naturally or through natural processes, however, complete phase-out of emissions, discharges and losses from all potential sources is impossible.
Dažas vielas tika pārbaudītas, un tās būtu klasificējamas.
Some substances were under review and should be classified.
Lai sasniegtu Direktīvas 2000/60/EK mērķus, prioritāro vielu sarakstā jāiekļauj vēl citas vielas.
Further substances should be added to the list of priority substances to achieve the objectives of Directive 2000/60/EC.
Ir svarīgi neuzņemties tādas saistības, ko nebūs iespējams izpildīt.
It is important not to make commitments which are impossible to deliver on.
Dažu dabā sastopamo vielu izplūdi nevar pilnībā apturēt.
For some naturally occurring substances complete cessation is not possible.
Jau Ūdens pamatdirektīvas 16. panta 8. punkta formulējumā, atsaucoties uz prioritāro vielu „pirmo” sarakstu, kā arī Lēmumā 2455/2001/EC, kurā aicināts pakāpeniski pievienot citas vielas šim sarakstam, ir skaidri pateikts, ka „pirmais” saraksts ir tikai sākums un ka citas vielas jāiekļauj šajā sarakstā, lai sasniegtu Ūdens pamatdirektīvas mērķus.
It is clear from the very wording of Article 16(8) of the water framework directive, which refers to a 'first' list of priority substances, and from Decision 2455/2001/EC, which calls for the progressive addition of further substances to the list, that the 'first' list was only the beginning and that further substances should be added to achieve the objectives of the water framework directive.
(6a) Dabā sastopamajām vielām vai vielām, kuras radušās dabiska procesa rezultātā, tādām kā kadmijs, dzīvsudrabs un poliaromātiskie ogļūdeņraži, pilnīga emisijas, izplūdes un zudumu pārtraukšana no visiem potenciāliem avotiem nav iespējama.
(6a) For substances occurring naturally or through natural processes, such as cadmium, mercury and poly-aromatic hydrocarbons, complete phase-out of emissions, discharges and losses from all potential sources is impossible.
(7) No Kopienas interešu viedokļa un efektīvākam virszemes ūdeņu aizsardzības regulējumam ir lietderīgi, ka vides kvalitātes standartus nosaka tiem piesārņotājiem, kas Kopienas līmenī klasificēti kā prioritārās vielas un ļaut dalībvalstīm vajadzības gadījumā izstrādāt valsts līmenī noteikumus atlikušajiem piesārņotājiem, ņemot vērā attiecīgos Kopienas tiesību aktus.
(7) From the point of view of Community interest and for a more effective regulation of the surface water protection, it is appropriate that EQS are set up for pollutants classified as priority substances on Community level and to leave to the Member States to lay down , where necessary, rules for remaining pollutants on national level subject to the application of relevant Community rules.
Tomēr astoņi piesārņotāji, uz kuriem attiecas Padomes 1986. gada 12. jūnija Direktīva 86/280/EEK par emisiju robežvērtībām un kvalitātes mērķiem attiecībā uz dažām bīstamām vielām, kas iekļautas Direktīvas 76/464/EEK pielikuma I sarakstā un kuri veido to vielu grupu, attiecībā uz kurām labs ķīmiskais stāvoklis būtu jāsasniedz līdz 2015. gadam, nav iekļauti prioritāro vielu sarakstā.
Nonetheless, eight pollutants which fall under the scope of Council Directive 86/280/EEC of 12 June 1986 on limit values and quality objectives for discharges of certain dangerous substances included in List I of the Annex to Directive 76/464/EEC and form part of the group of substances for which good chemical status should be achieved by 2015 were not included in the list of priority substances.
Tomēr vispārējie šiem piesārņotājiem noteiktie standarti izrādījās noderīgi un ir lietderīgi to standartu regulējumu saglabāt Kopienas līmenī.
However, the common standards established for those pollutants proved to be useful and it is appropriate to maintain the regulation of their standards on Community level.
(7) No Kopienas interešu viedokļa un efektīvākam virszemes ūdeņu aizsardzības regulējumam ir lietderīgi, ka vides kvalitātes standartus nosaka tiem piesārņotājiem, kas Kopienas līmenī klasificēti kā prioritārās vielas un ļaut dalībvalstīm izstrādāt valsts līmenī noteikumus atlikušajiem piesārņotājiem, ņemot vērā attiecīgos Kopienas tiesību aktus.
(7) From the point of view of Community interest and for a more effective regulation of the surface water protection, it is appropriate that EQS are set up for pollutants classified as priority substances on Community level and to leave to the Member States to lay down rules for remaining pollutants on national level subject to the application of relevant Community rules.
(7a) Dažas vielas, kas atrodas virszemes ūdeņos, ir ļoti kaitīgas zivīm, taču šīs vielas nav ietvertas vides kvalitātes standartu sarakstos saistībā ar ūdens resursu politiku.
(7a) Certain substances are very harmful to fish if present in surface waters but do not figure on the lists of environmental quality standards for water policy.
To skaitā īpaši minamas tādas vielas kā perfluoroktāna sulfonāti (PFOS) un tetrabromobifenols A (TBBP – A).
These include in particular PFOS and Tetrabromobisphenol-A (TBBP-A).
Ja vajadzīgs, Komisijai jāiesniedz priekšlikumi, lai pieņemtu vides kvalitātes standartus ūdens resursu politikas jomā arī attiecībā uz šīm vielām.
The Commission will if necessary submit proposals for adopting environmental quality standards in the field of water policy for these substances too.
PCB , dioksīni, PFOS un tetrabromobifenols ir ļoti bīstamas vielas videi, un tās ir jāietver to vielu sarakstā, uz kurām attiecas vides kvalitātes standarti.
PCBs, dioxins, PFOS and Tetrabromobisphenol are very damaging to the environment and should be included in the lists of substances to which environmental quality standards apply.
(9) Ūdens videi ķīmiskais piesārņojums var radīt gan īslaicīgu, gan ilgstošu kaitējumu, un tādēļ vides kvalitātes standartu noteikšanā būtu jāizmanto dati gan par akūtu, gan hronisku iedarbību.
(9) The aquatic environment can suffer from chemical pollution both in the short term and in the long term, and therefore both acute and chronic effects data should be used as the basis for establishing the EQS.
Lai nodrošinātu, ka ūdens vide un cilvēku veselība tiek piemēroti aizsargāta, gada vidējie kvalitātes standarti būtu jānosaka tā, lai tie aizsargātu no ilgstošas iedarbības, un maksimāli pieļaujamā koncentrācija būtu jānosaka tā, lai aizsargātu no īslaicīgas iedarbības.
In order to ensure that the aquatic environment and human health are adequately protected, annual average quality standards should be established at a level providing protection against long-term exposure, and maximum allowable concentrations should be established to protect against short term exposure.
Saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 10. pantā noteikto kombinēto pieeju ir jāsaskaņo maksimālo pieļaujamo koncentrāciju piemērošana, jo īpaši galējo vai netipisko vērtību apstrādē un emisiju kontroles pasākumu noteikšanā.
The application of maximum allowable concentrations, in accordance with the combined approach laid down in Article 10 of Directive 2000/60/EC, the treatment of outliers in particular, and the determination of emission controls should be harmonised.
Galējo vai netipisko vērtību dēļ maksimālās pieļaujamās koncentrācijas var būt neobjektīvas un tās nav attiecinātas uz kādu laika posmu, bet ir diskrētas.
Maximum allowable concentrations are prone to bias by outliers and do not refer to any kind of time period but are of discrete nature.
Tāpēc jebkuri mēģinājumi noteikt vai prognozēt šīs vērtības, kas jādara saskaņā ar emisiju atļauju saņemšanas kārtību, varētu būt diezgan neprecīzi.
Therefore, any attempt to estimate or predict such values, which is a necessity in emission permit procedures, will be strongly biased.
Lai nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus, ir jāizstrādā saskaņoti noteikumi šo jautājumu risināšanai.
To provide for a level playing field, harmonised rules for dealing with these issues shall be developed.
(10) Tā kā Kopienas līmenī nav pietiekami plašas un ticamas informācijas par prioritāro vielu koncentrāciju biotā un sedimentos un ņemot vērā to, ka informācija par virszemes ūdeņiem sniedz pietiekamu pamatu, lai nodrošinātu vispārēju aizsardzību un efektīvu piesārņojuma kontroli, vides kvalitātes standartu vērtības noteikšana šajā posmā būtu jāattiecina tikai uz virszemes ūdeņiem.
(10) In the absence of extensive and reliable information on concentrations of priority substances in biota and sediments at a Community level and in view of the fact that information on surface water seems to provide a sufficient basis to ensure comprehensive protection and effective pollution control, establishment of EQS values should be, at this stage, limited to surface water only.
Tomēr attiecībā uz heksahlorbenzolu, heksahlorbutadiēnu un dzīvsudrabu tikai ar Kopienas līmeņa vides kvalitātes standartiem vien nevar nodrošināt aizsardzību pret netiešu iedarbību un sekundāru saindēšanos.
However, as regards hexachlorobenzene, hexachlorobutadien and mercury, it is not possible to ensure protection against indirect effects and secondary poisoning by mere EQS for surface water on Community level.
Tādēļ šādos gadījumos būtu jānosaka vides kvalitātes standarti biotām.
Therefore in those cases, EQS for biota should be set up.
Lai dalībvalstīm atkarībā no to monitoringa stratēģijas ļautu būt elastīgākām, tām būtu jābūt iespējai vai nu uzraudzīt šos vides kvalitātes standartus un pārbaudīt to ievērošanu attiecībā uz biotām, vai jāpārvērš tie par virszemes ūdeņu kvalitātes standartiem.
In order to allow Member States flexibility depending on their monitoring strategy they should be able either to monitor those EQS and check compliance with them in biota, or convert them into EQS for surface water.
Bez tam dalībvalstīm jānosaka vides kvalitātes standarti sedimentiem un biotai, kur tas vajadzīgs un piemērots, lai papildinātu Kopienas līmenī noteiktos vides kvalitātes standartus.
Furthermore, it is for Member States to set up EQS for sediment or biota where it is necessary and appropriate to complement the EQS set up on Community level.
Tā kā sedimenti un biota joprojām ir svarīga noteiktu vielu dalībvalstu veiktā monitoringa matricas, lai novērtētu antropogēno darbību un tendenču ilgstošu iedarbību, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka biotā un sedimentos nepalielinās pašreizējais piesārņojuma līmenis.
Moreover, as sediment and biota remain important matrices for monitoring of certain substances by Member States in order to assess long term impacts of anthropogenic activity and trends the Member States should ensure that existing levels of contamination in biota and sediments will not increase.
Lai to panāktu, dalībvalstīm jāveic prioritāro vielu monitorings biotā un sedimentos un jāziņo šie rezultāti Komisijai.
To be able to do so, Member States should perform monitoring of priority substances in biota and sediment and communicate the results to the Commission.
Ja nav noteiktas konkrētas monitoringa saistības, tad uz papīra paliek dalībvalstu pienākums nodrošināt, lai biotā un sedimentos nepalielinātos koncentrācija.
The obligation on Member States to ensure that existing levels in biota and sediment do not increase becomes lip service if there are no concrete monitoring obligations.
Dalībvalstīm jāveic biotas un sedimentu monitorings, kuram savukārt jābūt pamatā tai Kopienas rīcībai kvalitātes standartu jomā, kādu ir prasīts veikt Ūdens pamatdirektīvā.
Member States should perform monitoring on biota and sediments, which in turn should form the basis for Community action on quality standards as called for in the water framework directive.
(11a) Svins, ko izmanto zvejas aprīkojumā kā amatierzvejā, tā profesionālajā zvejā, ir ūdens piesārņojuma avots.
(11a) Lead, used in fishing equipment for both recreational and professional fisheries, is a source of water pollution.
Lai samazinātu svina daudzumu zvejas ūdeņos, dalībvalstīm ir jāmudina zvejniecības nozare aizstāt svinu ar mazāk bīstamām alternatīvām.
In order to reduce the level of lead in fishing waters, Member States should encourage the fishing sector to replace lead by less hazardous alternatives.
(11b) Polihlorbifenili ( PCB ) un dioksīni ir divas toksisko vielu grupas, kuras ir noturīgas un bioakumulatīvas.
(11b) Polychlorinated biphenyls ( PCBs) and dioxins are two groups of toxic substances that are persistent and bioaccumulable.
Abu grupu vielas nopietni apdraud cilvēku veselību un vidi, tām ir ļoti negatīva ietekme uz ūdensdzīvniekiem un līdz ar to arī uz zivsaimniecības nozares dzīvotspēju.
Both groups of substances entail a considerable risk to human health and the environment, and have a highly negative impact on aquatic species and, therefore, on the viability of the fisheries sector.
Turklāt Komisija vairākkārt ir uzsvērusi nepieciešamību ietvert šīs vielas prioritāro vielu saraksta C daļā.
The Commission has, in addition, on various occasions stressed the need to include these substances in the list of priority substances.
Tāpēc jaunajā direktīvā ir jānosaka šo vielu iekļaušana prioritāro vielu sarakstā.
The present Directive should therefore provide for their future inclusion in this list.
(18a) Regulā (EK) Nr. 1907/2006 ir paredzēta pārskatīšana, lai izvērtētu kritērijus, pēc kuriem identificē noturīgas, bioakumulatīvas un toksiskas vielas.
(18a) Regulation (EC) No 1907/2006 provides for a review to assess the adequacy of the criteria for identifying substances which are persistent, bioaccumulative and toxic.
Komisijai jāizdara atbilstīgi grozījumi Direktīvas 2000/60 X pielikumā, tiklīdz ir grozīti Regulā (EK) Nr. 1907/2006 noteiktie kritēriji.
The Commission should amend Annex X of Directive 2000/60/EC accordingly as soon as the criteria in Regulation (EC) No 1907/2006 have been modified.
REACH noteiktie noturīgo, bioakumulatīvo un toksisko ( PBT ) vielu kritēriji ir neatbilstīgi.
The PBT criteria under REACH have been found to be deficient.
Tie ir tik stingri, ka gandrīz neviena noturīgā, bioakumulatīvā un toksiskā viela netiek identificēta.
They are so rigid that almost no PBT substances are identified.
Diemžēl tie paši kritēriji ir pārņemti, pārskatot Direktīvas 2006/60/EK X pielikumu.
Unfortunately, the same criteria have been applied in the revision of Annex X of Directive 2000/60/EC.
Tiklīdz REACH tiks izdarīti labojumi par noturīgu, bioakumulatīvu un toksisku vielu kritērijiem, Komisijai jāpārskata arī X pielikums.
As soon as the criteria for PBT substances under REACH have been corrected, the Commission should review Annex X.
(22a) Ievērojot Līguma 174. pantu, kā tas ir atkārtoti apliecināts Direktīvā 2000/60/EK, Kopienai, izstrādājot vides politiku, jāņem vērā pieejamie zinātniskie un tehniskie dati, vides apstākļi dažādos Kopienas reģionos, visas Kopienas ekonomikas un sociālā attīstība un tās reģionu līdzsvarota attīstība, kā arī iespējamie ieguvumi un izdevumi darbības vai bezdarbības gadījumā.
(22a) Pursuant to Article 174 of the Treaty, and as reiterated in Directive 2000/60/EC, the Community must, in preparing its policy on the environment, take account of the available scientific and technical data, environmental conditions in the various regions of the Community, the economic and social development of the Community as a whole and the balanced development of its regions, as well as the potential benefits and costs of action or lack of action.
Ar šo direktīvu nosaka vides kvalitātes standartus prioritārajām vielām un noteiktiem citiem piesārņotājiem.
This Directive lays down environmental quality standards for priority substances and certain other pollutants.
Ar šo direktīvu nosaka pasākumus ūdens piesārņojuma samazināšanai un vides kvalitātes standartus prioritārajām vielām un noteiktiem citiem piesārņotājiem , lai:
This Directive lays down measures to limit water pollution and environmental quality standards for priority substances and certain other pollutants in order to:
a) samazinātu prioritāro vielu izplūdes, emisijas un zudumus līdz 2015. gadam, kā arī
(a) reduce discharges, emission and losses of priority substances by 2015; and
b) saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 1., 4., un 16. pantu, izbeigtu prioritāro bīstamo vielu noplūdes, emisijas un zudumus un panāktu labus ķīmiskās kvalitātes rādītājus visiem virszemes ūdeņiem.
(b) cease discharges, emission and losses of priority hazardous substances, in accordance with Articles 1, 4 and 16 of Directive 2000/60/EC to achieve a good chemical status for all surface waters.
Mērķis ir arī novērst jebkādu jaunu stāvokļa pasliktināšanos un līdz 2020. gadam visām dabā sastopamajām vielām sasniegt koncentrācijas, kas daudz neatšķirtos no dabiskā fona līmeņa, kā arī saskaņā ar starptautiskajiem nolīgumiem par jūras aizsardzību panākt gandrīz nulles koncentrāciju visām antropogēnajām sintētiskajām vielām.
The aim is also to prevent any further deterioration and by 2020 to achieve concentrations close to the natural background levels for all naturally occurring substances and concentrations close to zero for all anthropogenic synthetic substances in accordance with international agreements on the protection of the sea.
Šajā direktīvā noteiktie mērķi jāpilda tāpat kā Direktīvas 2000/60/EK 4. pantā paredzētie .
Objectives set out in this Directive are to be treated as objectives under Article 4 of Directive 2000/60/EC.
Komisija saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 21. panta 2. punktā minēto procedūru līdz 2020. gadam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs direktīvas īstenošanas panākumiem .
The Commission shall, in accordance with the procedure referred to in Article 21(2) of Directive 2000/60/EC, by 2020 present to the European Parliament and the Council a report on the success of implementation of this Directive
Šā grozījuma mērķis ir precizēt, ka priekšlikumā ir iekļauti pasākumi, kas paredz samazināt vai izbeigt piesārņošanu.
This amendment clarifies that the proposal includes measures to reduce and cease pollution.
Tas sasaucas ar Ūdens pamatdirektīvas galīgajiem mērķiem un parāda to, ka mērķis nav tikai aizsargāt vidi un cilvēku veselību, bet darīt to, paturot prātā Ūdens pamatdirektīvas plašāko redzējumu, kā tas izteikts 16. pantā .
This relates to the ultimate aims of the Water Framework Directive and demonstrates that the objective is not only to protect the environment and human health but to do so within the wider objectives of the WFD as laid out in Article 16.
Ļoti svarīgi ir, ka Komisija pārskata šīs direktīvas īstenošanu, lai nodrošinātu, ka tās mērķi tiek sasniegti .
It is vital that the Commission reviews the implementation of this Directive to ensure that it achieves its aims.
Dalībvalstis nodrošina, ka to virszemes ūdeņu sastāvs atbilst vides kvalitātes standartiem attiecībā uz prioritārajām vielām, kas izteikti ar gada vidējo un maksimāli pieļaujamo koncentrāciju, kā noteikts I pielikuma A daļā, un vides kvalitātes standartiem attiecībā uz I pielikuma B daļā uzskaitītajiem piesārņotājiem.
Member States shall ensure that the composition of their surface waters complies with environmental quality standards for priority substances, expressed as an annual average and as a maximum allowable concentration, as laid down in Part A of Annex I and with environmental quality standards for pollutants listed in Part B of Annex I.
Lai saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu panāktu virszemes ūdens objektu labas ķīmiskās kvalitātes rādītājus, dalībvalstis nodrošina, ka šo virszemes ūdens objektu , sedimentu un biotu sastāvs atbilst vides kvalitātes standartiem attiecībā uz prioritārajām vielām, kas izteikti ar gada vidējo un maksimāli pieļaujamo koncentrāciju, kā noteikts I pielikuma A daļā, un vides kvalitātes standartiem attiecībā uz I pielikuma B daļā uzskaitītajiem piesārņotājiem.
In order to achieve a good chemical status for bodies of surface water pursuant to Article 4(1)(a) of Directive 2000/60/EC, Member States shall ensure that the composition of those bodies of surface water, sediment and biota complies with environmental quality standards for priority substances, as laid down in Part A of Annex I and with environmental quality standards for pollutants listed in Part B of Annex I.
Tādējādi šā grozījuma mērķis ir nodrošināt saskaņotību ar pamatdirektīvas 4. pantu .
This amendment therefore seeks to ensure consistency with Article 4 of the Framework Directive.
Ar šo grozījumu precizē arī Ūdens pamatdirektīvas 16. panta 7. punktā skaidri norādīto, proti, ka Komisija iesniegs priekšlikumus par vides kvalitātes standartiem, kas attiecas uz virszemes ūdeņiem, sedimentiem un biotu.
This amendment likewise clarifies what is also clearly stated in Article 16(7) of the WFD, that the Commission shall submit proposals for EQS in surface water, sediment and biota.
Dalībvalstis vienmēr veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka uzņēmumi, kuri ūdenstilpēs izpludina notekūdeņus, kuru sastāvā ir prioritārās vielas, izmanto vislabākās pieejamās ražošanas un notekūdeņu attīrīšanas metodes.
Member States shall at all times take the measures required to ensure that plants which discharge into bodies of water waste water containing priority substances employ the best available production and waste water treatment techniques.
Šo pasākumu pamatā ir Direktīvas 96/61/EK 16. panta 2. punktā paredzētās informācijas apmaiņas rezultāti.
These measures shall be based on the results of the exchange of information provided for in Article 16(2) of Directive 96/61/EC.
Dalībvalstis, īpašu uzmanību pievēršot labākajām pieejamajām metodēm, kā tās definētas Direktīvā 96/61/EK, un pamatojoties uz vienotu Eiropas sistēmu, var prioritāro vielu emisijas no stacionārajiem avotiem samazināt efektīvi, neietekmējot konkurenci un atbilstīgi piesardzības un „piesārņotājs maksā” principiem.
By insisting on the use of 'best available techniques', in keeping with the principle laid down in the IPPC Directive (96/61/EC), Member States can, on a uniform European basis, take effective action to reduce emissions of priority substances from point sources in a manner which has no impact on competition and is consistent with the precautionary principle and the polluter-pays principle.
2. panta 1. punkta 2.a daĻa (jauna)
ARTICLE 2, PARAGRAPH 1, SUBPARAGRAPH 2 A (new)
Lai noteiktu mērķtiecīgas un efektīvas kontroles iespējas, dalībvalstīm ir jāuzlabo pieejamās zināšanas un dati par prioritāro vielu avotiem un piesārņojuma kustību.
Member States must improve the knowledge and data available on sources of priority substances and ways in which pollution occurs in order to identify targeted and effective control options.
2. panta 1.a punkts (jauns)
ARTICLE 2, PARAGRAPH 1 A (new)
Ir svarīgi koordinēt to ūdensteču monitoringu, kuras šķērso vairākas dalībvalstis, lai risinātu piesārņojuma problēmu tā izcelsmes vietā.
It is important to coordinate monitoring on water courses passing through several Member States in order to tackle pollution at the source.
2. panta 2. punkts
ARTICLE 2, PARAGRAPH 2