natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Protams, Revīzijas palātai ir jāpilda savi pienākumi, piemēram, attiecībā uz ticamības deklarāciju.
Of course, the Court of Auditors must comply with its duties with regard to, for instance, the Statement of Assurance.
Taču, manuprāt, ir svarīgi radīt darbības jomu plašākai efektivitātes novērtēšanai.
But as I see it, it is important to create scope for more performance auditing.
Saskaņā ar iepriekšminēto ir jāpiebilst —uzskatu, ka lielus ietaupījumus parasti nevar nodrošināt, kamēr nav izpētīti un apspriesti dažādu programmu un pasākumu pamatelementi.
In line with what I said earlier, I believe that major savings usually cannot be achieved until fundamental elements in various programmes and activities are examined and questioned.
Eiropas Savienības pasākumu efektivitātei un lietderībai ir būtiski veikt revīzijas, kas uzrāda šos elementus, un novērtēt to, cik lielā mērā mērķi tiek īstenoti.
Audits which bring out these elements and evaluate the degree of target fulfilment are therefore of central importance for the effectiveness and efficiency of European Union activities.
Kā Jūs raksturotu savu apņemšanos būt neatkarīgam, pildot pienākumus, un kā Jūs konkrēti plānojat īstenot šo principu praksē?
How would you describe your obligation to be independent in carrying out your duties and how do you concretely envisage putting this principle into practise?
Šis jautājums man nav jaunums.
This issue is not a new one for me.
Esmu strādājis Riksbank pārvaldē ilgu laiku.
I have been a part of the Riksbank’s management for a long period of time.
Kad 1995. gadā sāku tajā strādāt, Riksbank jau darbojās kā neatkarīga iestāde monetārās politikas jomā.
When I began work there in 1995 the Riksbank was already in practice an independent authority in monetary policy contexts.
Kopš 1999. gada mūsu neatkarīgai statuss ir oficiāli noteikts mūsu valsts tiesību aktos.
Since 1999 we have had legislation that also formally makes clear our independent position.
Vispirms vēlos uzsvērt personības integritātes nozīmi.
Let me begin by emphasising the importance of personal integrity.
Šādā darbā ir ārkārtīgi svarīgi saprast savu lomu un censties izpildīt darbu pareizi, nepakļaujoties ārējai ietekmei.
In this type of work it is extremely important to understand the role you have and to endeavour to carry out the work in a correct manner without any external influence.
Revīzijas palātai ir Uzvedības kodekss, ko esmu izlasījis un uzskatu par pieņemamu.
The Court of Auditors has a Code of Conduct that I have read and found reasonable in this perspective.
Ļaujiet man šajā sakarā pieminēt vēl vienu problēmu.
Let me mention a further issue in this context.
Tiesību aktos noteikta neatkarība ir laba lieta, taču ir jānodrošina, lai tā nenovestu pie pašpietiekamības un sliktākajā gadījumā — pie izolācijas.
Legislated independence is a good thing, but it is necessary to ensure that it does not lead to self-sufficiency and, if worst comes to worst, to isolation.
Ir būtiski pastāvīgi attīstīt un uzlabot pašu darbību un to īstenot, cieši sadarbojoties ar citām Eiropas iestādēm, piemēram, ar Parlamentu.
It is essential to work constantly on developing and improving one’s own operations and to do this in close collaboration with other European institutions, such as Parliament.
Augsta neatkarības pakāpe nozīmē ievērojamu pieprasījumu pēc pārredzamības.
A high degree of independence entails considerable demands for transparency.
Tikai atklātu iestādi var efektīvi novērtēt, un ir svarīgi, lai neatkarīgas iestādes, kurām ir būtiska vara, tiek pārbaudītas, lai tās patiešām uzņemtos atbildību par savu darbību.
Only an open institution can be evaluated efficiently and it is important that institutions with independence and substantial power are subject to checking in order to be truly accountable for their activities.
Kā Riksbank vadības loceklis, esmu jau sen pieradis regulāri atskaitīties Zviedrijas Parlamentam par visām personīgajām finanšu saistībām un aktīviem.
As a member of the Riksbank’s management I have long been used to regularly reporting all personal financial liabilities and assets to the Swedish Parliament.
Šie pārskati ir bijuši publiski pieejami.
These accounts have been available to the general public.
Pašreizējā darbā turklāt pastāv būtiski ierobežojumi ārēju pasākumu veikšanai.
In my present work there are also substantial restrictions on outside activities.
Jāsaņem atļauja no Riksbank Ģenerālpadomes, kas ir ļoti ierobežojoša.
It is necessary to obtain permission from the General Council of the Riksbank, which is very restrictive.
Šobrīd neveicu citu darbību ka vien to, kas ir tieši saistīta ar Riksbank pārvaldnieka amatu.
At present I have no other activities besides those directly related to my position as Riksbank Governor.
Esmu bijis Zviedrijas Bankas pārvaldnieks kopš 2003. gada un pirms tam, kopš 1995. gada — pārvaldnieka vietnieks.
I have been Governor of Sveriges Riksbank since 2003 and prior to that Deputy Governor since 1995.
Strādājot Riksbank , esmu guvis ievērojamu pieredzi valsts pārvaldē.
My work at the Riksbank has given me considerable experience of public management.
Minētajā laikposmā Riksbank un tās filiāļu darbinieku skaits tika samazināts no vairāk nekā 1200 līdz aptuveni 420 darbiniekiem, tādējādi esam kļuvuši par vienu no Eiropas mazākajām centrālajām bankām.
The number of employees at the Riksbank and its subsidiary companies has been reduced from over 1,200 to around 420 during this period, which makes us one of Europe’s smallest central banks.
Mūsu bilance sastāda aptuveni 20 miljardus eiro, kas, protams, uzliek būtiskas finanšu vadības un riska pārvaldības prasības.
Our balance sheet amounts to around 20 billion euros, which of course makes considerable demands on financial management and management of risks.
Šo gadu laikā mūsu iekšējās revīzijas un vadības sistēmas tika pakļautas apjomīgām pārmaiņām.
Our internal auditing and control systems have undergone far-reaching changes during these years.
Noteiktos laikposmos tieši man ir bijusi uzticēta abu minēto funkciju pārvaldība.
Both functions have reported directly to me during certain periods.
Pēdējo desmit gadu laikā Riksbank ir kļuvusi neatkarīga gan de facto , gan de jure un saskaņā ar vairākiem pētījumiem ir viena no pasaules visatklātākajām centrālajām bankām.
The Riksbank has over the past ten years attained independence both de facto and de jure and is one of the world’s most open central banks, according to several studies.
Pirms sāku strādāt Riksbank, biju vienas no Skandināvijas lielākajām, kā arī pēc vidējiem rādītājiem pēdējās desmitgadēs pašas pelnošākās komercbankas — Svenska Handelsbanken — galvenais ekonomists laikposmā no 1992. līdz 1995. gadam.
Prior to working at the Riksbank, I was chief economist at Svenska Handelsbanken between 1992 and 1995, one of the Nordic area’s largest commercial banks, and on average the most profitable over recent decades.
Biju atbildīgs par ekonomiskās peļņas un fiksēto ienākumu izpēti un biju bankas Aktīvu un pasīvu komitejas loceklis.
I was responsible for economic and fixed income research and a member of the bank’s Asset and Liability Committee.
Esmu bijis arī Handelsbanken Markets investīciju bankas Vadības grupas loceklis kopš tās dibināšanas 1994. gadā.
I was also a member of the management group of Handelsbanken Markets, the bank’s investment bank, from its start in 1994.
No 1985. līdz 1992. gadam strādāju Zviedrijas Finanšu ministrijā.
Between 1985 and 1992 I worked at the Swedish Ministry of Finance.
Pirmo piecu gadu laikā vadīju nodaļu, kas bija atbildīga par ilgtermiņa un strukturālām lietām.
During the first five years I was head of the division responsible for long-term and structural issues.
Centrālais šī darba aspekts bija ekonomiskā analīze, kas līdzinājās atklātu sistēmu, piemēram, darba tirgus, lauksaimniecības, reģionālās palīdzības, infrastruktūras, vides, sociālās apdrošināšanas, izglītības un veselības aprūpes sistēmu lietderības revīzijai.
A central element of this work was economic analyses, of a nature fairly similar to performance auditing, of public systems regarding, for instance, the labour market, agriculture, regional aid, infrastructure, environment, social insurances, education and healthcare.
Turklāt pats piedalījos vairākās publiskās aptaujās šajā jomā.
I also took part in several public enquiries in this field.
Sākoties Zviedrijas 1990. gada ekonomiskajai krīzei, tiku iecelts par ekonomikas ministra vietnieku un biju atbildīgs par visu ekonomikas politikas jomu.
At the beginning of the crisis the Swedish economy underwent in 1990, I was appointed Under-Secretary for Economic Affairs, with responsibility for the entire economic policy field.
Šajā kontekstā lielā mērā biju iesaistīts budžeta jautājumu risināšanā.
In this context I was also very much involved in budget issues.
Laikposmā no 1984. līdz 1985. gadam strādāju par galveno ekonomistu Zviedrijas Valsts parādu birojā, kas ir atbildīgs par valdības aizņēmumiem Zviedrijā un ārzemēs, kā arī par valdības parāda pārvaldību.
During the period 1984-1985 I was chief economist at the Swedish National Debt Office, which is the authority responsible for the government’s borrowing in Sweden and abroad and the management of government debt.
No 1970. līdz 1984. gadam esmu bijis Stokholmas Ekonomikas augstskolas students, pasniedzējs un pētnieks.
From 1970 to 1984 I was a student, lecturer and researcher at the Stockholm School of Economics.
Manas doktora disertācijas tēma bija darba tirgus funkcionēšana.
My doctoral thesis was on the functioning of the labour market.
Šajā laikā uzrakstīju vairākus pētījumus un dažas grāmatas, sniedzot publisku sistēmu un projektu novērtējumu.
During this period I also wrote a number of reports and a couple of books containing assessments of public systems and projects.
Tajos aplūkoti tādi temati kā rūpniecības politika, darba tirgus jautājumi, reģionālā politika un — nebūt ne pēdējā vietā — ārvalstu palīdzību.
These covered subjects such as industrial policy, labour market issues, regional policy and, not least, foreign aid.
Šis darbs, tāpat kā daži pienākumi Finanšu ministrijā, lielā mērā bija saistīts ar lietderības revīziju.
Like some of my work at the Ministry of Finance, much of this was similar to performance auditing.
Pateicoties augstākajam zinātniskajam grādam ekonomikā, biju guvis ievērojamu pieredzi uzskaites un finanšu jomā.
My first degree in economics provided substantial training in accounting and finance.
Kopš astoņdesmito gadu vidus esmu pildījis Valdes locekļa pienākumus dažās valsts iestādēs, valstij piederošos uzņēmumos un Ekonomikas augstskolas Valdē.
Since the mid-1980s I have been on the boards of some public authorities, state-owned companies and a school of economics.
Tādējādi esmu guvis būtisku pieredzi valsts finanšu, vadības un pārvaldes revīziju jomā.
This has also provided important experience of public finance, management and management auditing.
Ja Jūs jau esat strādājis Eiropas Revīzijas palātas locekļa amatā, lūdzu, raksturojiet attiecīgajā laikposmā sniegto ieguldījumu Eiropas Savienības finanšu vadības uzlabošanā?
If you have already served as a Member of the European Court of Auditors…..
Šādā amatā neesmu strādājis.
Not relevant.
Mans mērķis Budžeta kontroles komitejas uzklausīšanas sēdē būs pierādīt, ka man ir Revīzijas palātas locekļa amatam nepieciešamā kvalifikācija.
My objective in the hearings before the Committee on Budgetary Control will be to show that I possess the required qualifications to become a Member of the Court of Auditors.
Ja Parlamenta atzinums par manu iecelšanu amatā būs nelabvēlīgs, nopietni apsvēršu iespēju atsaukt savu kandidatūru.
If Parliament were to arrive at an unfavourable opinion on my appointment, I would seriously consider withdrawing my candidacy.
Lars Heikensten iecelšana Revīzijas palātas locekļa amatā
Nomination of Lars Heikensten as a Member of the Court of Auditors
par Moren Louis Levysohn iecelšanu Revīzijas palātas locekļa amatā
on the nomination of Morten Louis Levysohn as a Member of the Court of Auditors
PE 364.894
PE 364.894
par Morten Louis Levysohn iecelšanu Revīzijas palātas locekļa amatā
on the nomination of Morten Louis Levysohn as a Member of the Court of Auditors
– ņemot vērā EK līguma 247. panta 3. punktu un EURATOM līguma 160.b panta 3. punktu, saskaņā ar kuriem Padome ir konsultējusies ar Parlamentu ( C6-0340/2005 ),
– having regard to Article 247(3) of the EC Treaty, and Article 160b(3) of the Euratom Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6-0340/2005 ),
– ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu ( A6-0370/2005 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgetary Control ( A6-0370/2005 ),
PIELIKUMS: MORTEN LOUIS LEVYSOHN CURRICULUM VITAE
ANNEX 1 : CURRICULUM VITAE OF MORTEN LOUIS LEVYSOHN
Personas dati:
Personal data:
Dzimis 1949. gada 31. maijā Kopenhāgenā.
Born March 31, 1949 in Copenhagen.
Tiesību zinātņu grāds, iegūts Kopenhāgenas Universitātē (1972)
Graduate of Law from the University of Copenhagen (1972).
Darba pieredze:
Professional career:
Eiropas Revīzijas palātas loceklis.
Member of the European Court of Auditors.
Viens no IV revīzijas grupas locekļiem-referentiem, atbildīgais par pašu līdzekļu revīziju, bankas operācijām, administratīvajiem izdevumiem, ES iestādēm un institūcijām.
One of the Member Rapporteurs of Audit Group IV, that is responsible for the audit of own resources, banking activities, administrative expenditure, EU institutions and bodies.
2005. gadā ievēlēts par IV grupas vecāko.
2005 elected Dean of Group IV.
Koordinēšanas, vērtēšanas, ticamības garantiju un attīstības ( CEAD ) grupas (2002–2005) un Palātas Iekšējā audita komitejas loceklis.
Member of the CEAD group (2002-2005) and the Court's Internal Audit Committee (2003-2005).
Palātas Administratīvās komitejas locekļa aizvietotājs.
Substitute member of the Court's Administrative Committee (2004-).
NAOD (Dānijas Revīzijas biroja) galvenā revidenta vietnieks.
Assistant Auditor General in the NAOD.
No 1999. gada galvenā revidenta aizvietotājs.
From 1999 Deputy Auditor General as well.
Līdz 1999. gadam bijis galvenā revidenta vietnieks, atbildīgs par finanšu revīzijas plānošanu un vadību.
Until 1999, Assistant Auditor General responsible for the overall planning and management of the financial audit.
No 2000. gada galvenokārt atbildīgs par finanšu revīziju un veiktspējas izvērtēšanu Aizsardzības ministrijā, Nodokļu un pārtikas ministrijā, Lauksaimniecības un Zivsaimniecības ministrijā, ieskaitot Dānijas un ES savstarpējo norēķinu revīziju.
From 2000, in particular responsible for financial audit and performance audit examinations of the Ministries of Defence, Taxation and Food, Agriculture and Fisheries, including the accounts between the Danish State and EU.
Atbildīgs par iekšējo revīzijas dienestu pārbaudēm un sadarbību ar tiem, kā arī par juridiskajiem pakalpojumiem un revīzijas metodoloģiju.
Responsible for review of and cooperation with internal audit bodies and for legal service and audit methodology.
NAOD un Eiropas Revīzijas palātas sadarbības koordinators un NAOD un NATO Starptautiskās revidentu padomes sadarbības koordinators.
Liaison Officer between the NAOD and the European Court of Auditors and Liaison Officer between NAOD and the International Board of Auditors in NATO.
NAOD direktors (iecelts amatā 1986. gada 1. jūnijā), NAOD vadības grupas loceklis.
Director in the NAOD (appointed June 1, 1986), member of the executive group of the NAOD.
Sekretariāta vadītājs, starpnodaļu plānošanas un auditēšanas uzdevumu izpilde, finanšu revīzija un plaša mēroga pārbaudes, sevišķi Sociālo lietu ministrijā, Iekšlietu ministrijā un Vides ministrijā.
Head of Secretariat, cross-departmental planning and auditing tasks, financial audit and major examinations of, in particular the Ministry of Social Affairs, the Ministry of the Interior and the Ministry of Environment.
NAOD nodaļas vadītājs.
Head of section in the NAOD.
Nodaļas vadītājs Tieslietu ministrijā, Valsts pārvaldnieka birojs.
Head of section in the Ministry of Justice, the Public Trustee's Office.
Viens gads militārā dienesta armijā un militāro lietu virsprokurora birojā.
One year military service in the army and at the Office of the chief prosecutor in military matters.
Uzdevumi, kas veikti papildus darbam NAOD :
Additional tasks parallel with working in the NAOD:
1989–2001 Dānijas Karaliskās Rozenborga un Amalienborga hronoloģiskās kolekcijas revidents.
1989-2001 auditor for The Royal Danish Chronological Collection at Rosenborg and Amalienborg.
Vairāku komiteju, ar finanšu revīziju saistītu darba grupu priekšsēdētājs un loceklis, subsīdiju revīzijas un valdības iestāžu vadība.
Chairman and member of several committees and working groups relating to financial audit, subsidy audit and managing government agencies.
No 1996. līdz 1998. gadam piedalījies darba grupā, kura izstrādāja „Eiropas pamatnostādnes Starptautiskās Augstāko revīzijas iestāžu organizācijas ( INTOSAI ) revīzijas standartu ieviešanai” .
Participated in 1996-1998 in the working group, which made ” European I m plementing Guideline for the INTOSAI auditing standards ”.
(Grupu izveidoja Eiropas Savienības Augstāko revīzijas iestāžu sakaru komiteja, kurai tā bija pakļauta.)
(The group was established by and reported to the Contact Committee of the Supreme Audit Institutions in the European Union.)
Lekcijas un publikācijas:
Lecturer/published works:
No 1982. līdz 1995. gadam lasīja lekcijas Kopenhāgenas Biznesa augstskolas Revidentu fakultātes maģistrantūrā.
In the period 1982-1995 lectured at the School for Auditor Graduates at the business school in Copenhagen.
Bieži lasījis lekcijas un sniedzis prezentācijas par tēmām, kas saistītas ar revīziju, piemēram, lekciju „ Eiropas pamatnostādnes INTOSAI revīzijas standartu ieviešanai” 2000. gada oktobrī Igaunijas Valsts revidentu institūtā.
Has often given lectures and made presentations about audit related subjects, for instance ”the European Implementing Guideline for the INTOSAI auditing standards” at the Estonian SAI in October 2000.
1994. gadā publicējis rakstu krājumu „Valsts apropriācijas un pārskatu sistēmas pamatiezīmes” un dažādus rakstus, piemēram, „EUROSAI” 6/1999 publicētais raksts „Labas publiskās revīzijas prakse”.
Has published a compendium on “the Basic Features of the State’s Appropriation and Accounting System”, 1994 and various articles, for instance ”The Principles of ”Good Public Auditing Practice” in ”EUROSAI”, 6/1999.
Kopumā ņemot, ļoti atbalstu Parlamenta iniciatīvu uzlabot ES finanšu vadību, kā rezultātā ir radīta Komisijas attīstības plāna iniciatīva.
In general, I am very much in favour of the Parliament's initiatives to improve financial management in the EU which has led to the Commission's Roadmap initiative.
Palātas Atzinumā par vienotas revīzijas modeli (2/2004) tā pozitīvi atbildēja uz Parlamenta prasību nodrošināt saskaņotāku kontroles un revīzijas sistēmu, vairāk pievēršot uzmanību pārraudzības un vadības sistēmu funkcionēšanai.
In the Court's opinion on Single Audit (No. 2/2004) the Court responded positively to the Parliament's request for a more coherent control and audit system, with more focus on the functioning of the supervisory and control systems.
Pašreizējā ticamības deklarācijas koncepcija ir veidojusies vairāku gadu garumā.
The current DAS concept has been developed over a number of years.
Tomēr tas ir nepārtraukts process, kas joprojām notiek un pašreiz tiek pielāgots 2005. gada ticamības deklarācijai.
However, this is a continuous process which is still under way and is currently being adapted for the DAS 2005.
Komisija ir atzinīgi novērtējusi Palātas sistēmu analīzes pieeju un nav apšaubījusi Palātas vispārējos secinājumus par pārskatiem, un ir pieņēmusi vienotas revīzijas modeļa atzinumā paustos principus un ieteikumus.
The Commission has welcomed the Court's system analysis approach and has generally not questioned the Court's overall conclusions on the accounts and has embraced the principles and recommendations in the 'Single Audit' opinion.
Tādēļ uzskatu, ka pašreiz turpinās ticamības deklarācija attīstība.
I thus feel that the development of the DAS is ongoing.
Palātai savukārt jāturpina uzklausīt un apsvērt jaunas Parlamenta idejas.
The Court must, however, continue to listen and consider new ideas of the Parliament.
Piekrītu, ka Palātai jāprecizē, kādā veidā tā izmantojusi „citu revidentu” iegūtos rezultātus, gada darbības pārskatus un no ģenerāldirektoriem saņemtās deklarācijas.
I agree that the Court should clarify how it used the results obtained by 'other auditors' and the Annual Activity Reports and declarations from the Directors General.
Minētie informācijas avoti ir divi ticamības deklarācijas jēdziena pīlāri laikposmam no 2002. līdz 2004. gadam, kas jāņem vērā, kad Palātai būs pieejama atbilstīga informācija.
The sources of information mentioned constitute two of the columns in the DAS concept for 2002-2004 and have as such been taken into account, whenever the relevant information has been available to the Court.
Tomēr ir svarīgi atzīmēt, ka ĢD deklarācijas pašas par sevi nav revīziju pierādījumi, bet gan vadības nostāja.
It is, however, important to note that DG declarations are not in themselves audit evidence, but management representations.
Parlaments aicināja Palātu uzlabot vispārējās ticamības deklarācijas un konkrēto vērtējumu pasniegšanas veidu, pievienojot plašākus aprakstus par dažādo nozaru un dalībvalstu iebildumiem un nepilnībām.
The Parliament invited the Court to improve the presentation of the global Statement of Assurance and the Specific Appraisals by adding more comprehensive descriptions of the reservations and weaknesses in the different sectors and Member States.
Pēdējo gadu pārskatos ir bijusi iekļauta diezgan detalizēta informācija par dažādu nozaru darbības pareizību, un tiem ir bijuši pielikumi ar informāciju par kvalitāti un to, cik lielā mērā dalībvalstīs ir ieviestas nepieciešamās vadības un kontroles sistēmas lauksaimniecības un struktūrfondu jomā.
The recent Annual Reports have included some quite detailed information on regularity in the different sectors and have contained annexes which give information on quality and on the level of implementation of the required management and control systems in the individual Member States, in the fields of agriculture and structural funds.
Tomēr, lai sniegtu labāku informāciju, Palātai jāturpina uzlabot savas metodes.
However, the Court should continue to improve its methods to give better information.
Ticamības deklarācijas un gada pārskata mērķim ir jābūt Palātas kopējam situācijas novērtējumam.
The purpose of the DAS and the Annual Report should be to give the Court's appreciation of the overall picture.
Plašāku informāciju par to, iespējams, var atrast īpašajos ziņojumos.
Further details might be better explained in Special Reports.
Jautājums par valstu revīzijas iestāžu ( NAI ) līdzdalību, uzlabojot pārredzamību un atbildību dalībvalstu līmenī, pašreiz tiek risināts Augstāko revīzijas iestāžu Sakaru komitejā.
The issue concerning the National Audit Institutions' (NAIs) participation in enhancing transparency and accountability at Member State level, is under development in the Contact Committee of the Supreme Audit Institutions.
Skatīt arī manu atbildi uz 6. jautājumu.
See also my answer to question 6.
Kopumā ņemot, lielā mērā atbalstu uzlabotu dialogu starp Revīzijas palātu un Parlamentu.
In general I am very much in favour of an improved dialogue between the Court of Auditors and the Parliament.
Saskaņā ar EK līgumu ziņojumi par ES ienākumiem un izdevumiem jāsagatavo Revīzijas palātai.
According to the EC Treaty it is the Court of Auditor's task to report on the revenue and expenditure of the EU.
Palātas sagatavotajiem ziņojumiem jāsekmē
The Court's reports should contribute to:
· atskaišu un finansiālas atbildības kultūras atbalsts ES iestādēs un
· Supporting a culture of accountability and financial responsibility in the EU institutions and
· jānostiprina Eiropas politiskā kultūra, piedaloties aktīvā un kompetentā diskusijā par ES līdzekļu izmantošanu gan dalībvalstu, gan ES līmenī.
· Strengthening European political culture by contributing to a lively and well informed debate on the use of public funds at both national and EU level.