natgillin/translations-raw huggingface dataset:
P. tā kā visas šīs problēmas, kas saistītas ar pārrobežu mobilitāti — mākslas profesiju galveno iezīmi —, izceļ vajadzību šajā jomā paredzēt konkrētus pasākumus;
P. whereas all the problems relating to cross-border mobility, which is the principal feature of an artistic career, highlight the need for specific measures in this area,
Q. tā kā ir ārkārtīgi svarīgi pašdarbības māksliniecisko darbību nošķirt no profesionālās mākslinieciskās darbības;
Q. whereas it is essential to make a distinction between amateur and professional artistic activity,
R. tā kā ir efektīvi jānodrošina mākslas izglītības iekļaušana dalībvalstu skolu programmās;
R. whereas the teaching of artistic activities should be effectively incorporated in the Member State syllabuses,
S. tā kā iepriekšminētā UNESCO konvencija ir lielisks pamats, kā atzīt mākslinieciskās jaunrades profesionāļu darbības nozīmību;
S. whereas the above-mentioned UNESCO Convention provides an excellent basis for recognition of the importance of the activities of professional creative artists,
T. tā kā Direktīva 2001/29/EK nosaka prasību dalībvalstīm, kas to vēl nav izdarījušas, paredzēt autoriem taisnīgu kompensāciju reproducēšanas tiesību (reprogrāfija, kopijas privātām vajadzībām) izņēmumu vai ierobežojumu gadījumā;
T. whereas Directive 2001/29/EC requires Member States which have not already done so to provide for fair compensation for authors in respect of exceptions or limitations regarding reproduction rights (reprography, private copying, etc.),
U. tā kā Direktīva 92/100/EEK nosaka ekskluzīvas tiesības jo īpaši attiecībā uz izpildītājiem un viņu tiesībām saņemt neatsaucamu taisnīgu atlīdzību;
U. whereas Directive 92/100/EEC sets out the exclusive rights of performing artists in particular and their rights to equitable remuneration, which cannot be waived,
V. tā kā autoriem un izpildītājiem ir mantiskās un morālās tiesības saņemt atzinību par viņu radošo darbu un vispārējo ieguldījumu kultūrā;
V. whereas copyrights and moral rights of authors and performing artists in this respect constitute recognition of their creative work and their contribution to culture in general,
W. tā kā mākslinieciskā jaunrade palīdz attīstīties kultūras mantojumam un gūst iedvesmu un būtību no senāk tapušiem darbiem, kuru saglabāšanu nodrošina valsts,
W. whereas artistic creation contributes to the development of the cultural heritage and draws on past works, conserved by the State, for inspiration in this respect,
Mākslinieku stāvokļa uzlabošana Eiropā
Improving the situation of artists in Europe
1. aicina dalībvalstis izstrādāt vai īstenot tiesisko un institucionālo sistēmu, lai atbalstītu māksliniecisko jaunradi, pieņemot vai īstenojot saskaņotu un globālu pasākumu kopumu, tostarp attiecībā uz līgumattiecībām, sociālo drošību, veselības apdrošināšanu, tiešajiem un netiešajiem nodokļiem un atbilstību Eiropas noteikumiem;
Calls on the Member States to develop or implement a legal and institutional framework for creative artistic activity through the adoption or application of a number of coherent and comprehensive measures in respect of contracts, social security, sickness insurance, direct and indirect taxation and compliance with European rules;
6. aicina Komisiju un dalībvalstis pēc apspriešanās ar mākslas nozares pārstāvjiem ieviest „Eiropas profesionālo mākslinieka pasi” Europass veidā, kurā varētu norādīt mākslinieka statusu un viņa līgumu veidu un termiņu, kā arī to darba ņēmēju un pakalpojumu sniedzēju kontaktinformāciju, kas viņu pieņem darbā;
Calls on the Commission and the Member States, after consultation with the sector, to introduce a Europass-type ‘European professional register’ of artists, containing details regarding their status and the nature and successive duration of their contracts and details concerning their employers or the service providers recruiting them;
9. aicina Komisiju un dalībvalstis, pamatojoties uz spēkā esošajiem divpusējiem nolīgumiem, izskatīt iespēju uzņemties iniciatīvu, lai nodrošinātu to, ka trešo valstu izcelsmes māksliniekiem pēc viņu atgriešanās savā valstī tiek pārskaitītas pensiju un sociālās iemaksas un ņemta vērā Eiropas Savienības dalībvalstīs iegūtā darba pieredze;
Calls on the Commission and Member States, on the basis of the applicable bilateral agreements, to consider possible measures to ensure the transfer of the pension and welfare entitlements acquired by artists from third countries when they return to their countries of origin and to ensure that their work experience in a European Union Member State is taken into account;
16. aicina Komisiju, pamatojoties uz tādām iniciatīvām kā UNESCO iniciatīva, pieņemt „Eiropas mākslinieciskās jaunrades un tās īstenošanas nosacījumu hartu”, lai apstiprinātu mākslinieciskās jaunrades profesionālās darbības nozīmīgumu un atvieglotu Eiropas integrāciju;
Calls on the Commission to adopt a European charter for activity in the field of artistic creation and the conditions for engaging therein, on the basis of an initiative such as that adopted by UNESCO, so as to reaffirm the importance of professional artistic activity and facilitate European integration;
Vīzu politika – trešo valstu pilsoņu mobilitāte un nodarbinātība
Visas: mobility and employment of third-country nationals
Mūžizglītība un pārkvalifikācija
Lifelong training and retraining
25. aicina Komisiju savākt visus iespējamos pētījumus un publikācijas šajā jomā un pētījuma veidā novērtēt pašreizējo situāciju attiecībā uz to, kā Eiropas Savienībā ņem vērā arodslimības, kas raksturīgas tieši māksliniekiem, piemēram, artrozi;
Calls on the Commission to gather all research and publications that already exist, and to make a survey evaluating the current situation regarding provision in the European Union for work-related illnesses, specifically relating to artistic activities;
28. aicina Komisiju izvērtēt Eiropas līmeņa sadarbības un apmaiņu reālo apjomu skatuves mākslas profesionālās izglītības jomā un veicināt šos aspektus mūžizglītības un kultūras programmās 2007. gadam, kā arī Eiropas izglītības un kultūras gada pasākumos 2009. gadā;
Urges the Commission to assess the real level of European cooperation and exchanges regarding vocational training in the performing arts and promote such measures under the programmes for Lifelong Learning and Culture 2007 and European Year for Education and Culture in 2009;
Ceļā uz pašdarbības pārstrukturēšanu
Towards a restructuring of amateur activities
Nodrošināt mākslas un kultūras izglītību no agras bērnības
Guaranteeing artistic and cultural training from the earliest possible age
34. aicina Komisiju iedrošināt un veicināt Eiropas mākslas studentu mobilitāti, pastiprinot studentu apmaiņas programmas starp konservatorijām un valsts mākslas skolām Eiropā un ārpus tās;
Urges the Commission to encourage and promote mobility for European arts students by stepping up programmes for the exchange of students from national conservatoires and arts academies both inside and outside Europe;
Ceļā uz Eiropas mākslinieka statusu
Towards a European statute for artists
Nepietiek apgalvot, ka vērtēšanas kritēriju trūkumam un tam, ka katrs var brīvi izpausties, ir pozitīvs raksturs, jo tas būtībā nozīmē, ka šī vērtēšana tiek uzticēta tirgum, tādējādi kaitējot mākslinieciskajiem un sociālā taisnīguma kritērijiem.
It is not enough to argue that the absence of a 'filter' has its advantages, enabling everyone to express themselves freely since this would simply mean leaving things to be settled by market forces to the detriment of artistic considerations and the question of social justice.
Pat talantīgākajiem māksliniekiem karjera mākslā joprojām ir saistīta ar daudzkārtējiem nepastāvīgiem un haotiskiem „klejojumiem tuksnesī”, zemām algām, nedeklarētām darba stundām un sliktiem darba apstākļiem, kas sagādā ne mazums vilšanos.
Even for the more talented, careers in the performing arts continue to be an uncertain and chaotic succession of periods spent in the wilderness, dwindling earnings, undeclared working hours, unfavourable working conditions and as many attendant disappointments.
Tāpēc ir jāpanāk līdzsvars starp izplatīšanas resursiem un to personu skaitu, kas vēlas īstenot mākslinieka karjeru.
It is therefore necessary to strike balance between the scope for artistic dissemination and the number of people seeking careers as artists.
Turklāt ir skaidrs, ka mākslinieciskie uzvedumi šodien bieži pulcē Eiropas un ārpuskopienas māksliniekus, kuru mobilitāti bieži kavē tas, ka dalībvalstis nav transponējušas Eiropas tiesību aktus, un sliktas zināšanas par dalībvalstu tiesību aktiem.
Furthermore, it is clear that artistic performances today frequently involve European and third country artists whose mobility is frequently restricted by the failure of the Member States to transpose European legislation and by their poor knowledge of national legislation.
Tomēr Eiropas noteikumi pastāv, un ir nepieciešams tikai tos piemērot, bet mākslinieki nezina uzņemošo dalībvalstu tiesību aktus un neprot panākt, lai tiktu piemēroti Eiropas tiesību akti.
However, European rules do exist and simply need to be implemented, while artists themselves are unfamiliar with the laws of host Member States and do not know how to ensure compliance with European rules.
Lielākā daļa grūtību, ar kurām saskaras mākslinieki, nerodas kultūras atšķirību dēļ, bet ir saistītas ar mobilitāti, vīzu politiku, veselības aizsardzību, sociālo drošību, bezdarbu, pensiju, un tieši attiecībā uz šiem ļoti konkrētajiem jautājumiem mēs esam mēģinājuši ieskicēt atbildi.
Most of the difficulties encountered by artists are not so much cultural in nature as linked to mobility, visa requirements, health, social security, unemployment and pensions and it is on these very specific points that we have attempted to find the beginnings of a response.
Šo situāciju ir apsvērušas vairākas dalībvalstis, un tās uzskata, ka katrā gadījumā ir jādomā par uzlabojumiem, kas Eiropas māksliniekiem viņu profesionālajā darbībā ļautu sasniegt atbilstīgu atzīšanas un integrācijas līmeni.
A number of Member States have reviewed the situation concluding that it is essential to improve matters so as to enable European artists to secure an adequate level of recognition and integration in the course of their professional activity.
Šā iemesla dēļ „Eiropas mākslinieciskās jaunrades un tās īstenošanas nosacījumu hartas” ieviešana mums šķiet lielisks pārdomu pamats.
It is for this reason that the drafting of a ' European Charter for activity in the field of artistic creation and the conditions for engaging therein ' seems to us to provide an excellent point of departure.
Eiropas kultūras politikas uzdevums ir izveidot dinamisku kultūras, jaunrades un inovāciju vidi visās mākslas jomās, un to nevar izdarīt, ja mēs māksliniekiem, lai kompensētu viņiem nepieciešamo māksliniecisko brīvību, nepiedāvājam sociālās garantijas, kuras mēs piešķiram visiem pārējiem Eiropas darba ņēmējiem.
The challenge to be met by European cultural policy consists of developing a dynamic, creative and innovatory cultural environment in all artistic spheres which cannot be achieved without providing artists with the social guarantees we give to all other European workers as a counterpart to the guarantee of the artistic freedom which is indispensable to them.
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( COM(2006)0605 ),
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2006)0605 ),
– ņemot vērā EK līguma 93. un 94. pantu, saskaņā ar kuriem tas ir apspriedies ar Padomi ( C6‑0409/2006 ),
– having regard to Articles 93 and 94 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6-0409/2006 ),
– ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu ( A6‑0200/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Legal Affairs ( A6-0200/2007 ),
Savstarpējā palīdzība prasījumu piedziņā (Kodificēta versija)
Mutual assistance for the recovery of claims (codified version)
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2006)0664 )
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2006)0664 ),
– ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu ( A6‑0201/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Legal Affairs ( A6-0201/2007 ),
Darba ņēmēju aizsardzība pret risku saistībā ar azbesta iedarbību (Kodificēta versija)
Protection of workers against asbestos (codified version)
par Eiropas Parlamenta 2008. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi
on Parliament's estimates of revenue and expenditure for the financial year 2008
PRIEKŠLIKUMS EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJAI..................................................3
MOTION FOR A EUROPEAN PARLIAMENT RESOLUTION............................................3
– ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību
– having regard to the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline and sound financial management
– ņemot vērā 2007. gada 29. marta rezolūciju par 2008. gada budžeta procedūras pamatnostādnēm (II, IV, V, VI, VII, VIII un IX iedaļa) un Eiropas Parlamenta tāmes provizorisko projektu (I iedaļa) 2008. gada budžeta procedūrai
– having regard to its resolution of 29 March 2007 on the guidelines for the 2008 budget procedure - Sections II, IV, V, VI, VII, VIII and IX - and on the European Parliament's preliminary draft estimates (Section I) for the 2008 budget procedure
Pieņemtie teksti , P6_TA(2007)0099 . ,
Texts Adopted , P6_TA(2007)0099 . ,
– ņemot vērā ģenerālsekretāra ziņojumu Prezidijam par Parlamenta 2008. finanšu gada provizorisko tāmes projektu,
– having regard to the Secretary-General's report to the Bureau on drawing up Parliament's preliminary draft estimates for the financial year 2008,
– ņemot vērā provizorisko tāmes projektu, ko Prezidijs sagatavojis 2007. gada 28. martā saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 22. panta 6. punktu un 73. pantu,
– having regard to the preliminary draft estimates drawn up by the Bureau on 28 March 2007 pursuant to Rules 22(6) and 73 of Parliament's Rules of Procedure,
– ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu ( A6‑0202/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgets ( A6‑0202/2007 ),
A. tā kā daudzgadu finanšu shēmas 5. izdevumu kategorijas (administratīvie izdevumi) palielinājums 2008. gadam ir 4,8 %, kas pārsniedz inflācijas līmeņa 2 % pieaugumu;
A. whereas the rate of increase of heading 5 (administrative costs) of the multiannual framework for 2008 is 4,8%, a figure higher than the inflation rate of 2%,
B. tā kā 2008. finanšu gada budžets ir jāveido atbilstīgi 2007. finanšu gada budžeta apjomam, klāt pierēķinot 2 % inflācijas līmeņa pieaugumu, ja vien nav īpaša pamata rīkoties citādi;
B. whereas the 2008 budget should be aimed at the budgetary level of 2007, increased by the inflation rate of 2%, unless there are specific grounds to the contrary,
C. tā kā 2008. gads ir pēdējais pilnais kalendārais gads pirms nākamajām Eiropas Parlamenta vēlēšanām;
C. whereas 2008 is the last full year before the next elections to the European Parliament,
D. tā kā politikas prioritātes 2008. gadam ir: sniegt efektīvus pakalpojumus Parlamenta deputātiem, lai sekmētu tiesību aktu labāku izstrādi, veicināt Eiropas Parlamenta un tā politisko grupu saziņas instrumentu efektivitāti, kā arī uzlabot budžeta līdzekļu piešķiršanu;
D. whereas the political priorities for 2008 are the provision of efficient services to Members to enable better law-making, enhancement of the effectiveness of the communication tools of the European Parliament and its political groups and improvement of the budget allocation,
E. tā kā vairāku Prezidija 2007. gada 28. martā pieņemto jauno projektu paredzamās izmaksas nebūs zināmas līdz septembrim, kad tiks iesniegta grozījumu vēstule,
E. whereas the estimated costs of a number of new projects adopted by the Bureau on 28 March 2007 will remain unknown until the presentation of the amending letter in September;
2. atgādina, ka iepriekš minētajā 2007. gada 29. marta rezolūcijā attiecībā uz 2008. gadu ir ieteikts, no vienas puses, noteikt budžeta apjomu, kas ļauj iestādei strādāt visefektīvāk, nepārsniedzot finanšu resursu racionālu apjomu, un kas pamatojas uz attaisnojamām un reālām budžeta vajadzībām, un, no otras puses, ierobežot Eiropas Parlamenta budžeta pieaugumu tā, lai tas nepārsniedz pašreizējo cenu korekciju;
Recalls that the recommendation for 2008 as adopted in its abovementioned resolution of 29 March 2007 is, on the one hand, to set the budget at the level which allows the most effective work to be provided by the institution within a rational level of financial resources, on the basis of justified and real budgetary needs, and, on the other hand, to limit the increase in the European Parliament’s budget to the adjustment of current prices;
8. atzīmē, ka 2008. gadā Beļģijas valsts atmaksās Eiropas Parlamentam avansa maksājumu EUR 22 700 000 apmērā, kas tika veikts, pieņemot lēmumu par pašreizējo telpu būvniecību Briselē; turklāt atzīmē, ka šo apropriāciju iekļaus piešķirtajos ieņēmumos un izmantos vienīgi ēku izmaksu finansējumam;
Notes that in 2008 the Belgian State will reimburse to the European Parliament an advance payment of EUR 22 700 000 made when the decision on the construction of the current premises in Brussels was taken; notes, moreover, that this appropriation will be placed in assigned revenue and will be used only to finance expenditure on buildings;
9. atzīmē priekšlikumus piešķirt EUR 41 800 000 informācijas politikas kopējam budžetam, tai skaitā EUR 10 300 000 izpratnes veidošanas kampaņai, ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2009. gada vēlēšanas, EUR 9 000 000 Parlamenta interneta televīzijas kanāla ( WebTV ) izveidei, EUR 15 700 000 audiovizuālajam centram un EUR 6 800 000, lai pabeigtu apmeklētāju centra būvniecību;
Takes note of the proposals to allocate an overall budget of EUR 41 800 000 to information policy, which will include EUR 10 300 000 for an awareness campaign in view of the 2009 European elections, EUR 9 000 000 for implementation of the Parliamentary Television Channel (WebTV), EUR 15 700 000 for the Audiovisual Centre and EUR 6 800 000 to complete the construction of the Visitors' Centre;
13. atzīst, ka budžeta piešķīrumi, kas pieprasīti, lai pabeigtu apmeklētāju centra un audiovizuālā centra būvniecību, atbilst sākotnējai tāmei; uzsver, ka minēto projektu īstenošana lielā mērā ir atkarīga no tā, kuros datumos tiks nodotas ekspluatācijā D4 un D5 ēkas, kas saskaņā ar ģenerālsekretāra 2007. gada 12. martā Prezidijam sniegto informāciju varētu nedaudz aizkavēties; tāpēc aicina administrāciju pastāvīgi informēt attiecīgo Parlamenta komiteju, lai tā varētu veikt nepieciešamos grozījumus 2008. finanšu gada budžetā;
Acknowledges that the budget allocations requested for completing the construction of the Visitors' Centre and the Audiovisual Centre are in line with initial estimates; emphasises the fact that their implementation is highly dependent on the delivery dates of the D4 and D5 buildings, which may be slightly delayed, according to the information given by the Secretary General to the Bureau on 12 March 2007; asks the administration, therefore, to keep its relevant committee informed in order to allow it to make the necessary adjustments in the 2008 budget;
15. norāda, ka jebkurā mutiskās tulkošanas dienestam paredzētā ieteikumā jāņem vērā Revīzijas palātas ziņojums un šis ieteikums jāpamato vispusīgā kvalitātes kontroles sistēmā, kurā iekļauti kvalitatīvi rādītāji;
15 Points out that any recommendation for the interpretation service should take account of the report of the Court of Auditors and be based on a comprehensive quality control system including qualitative indicators;
18. atzīmē, ka ir aizkavējušies KAD ēkas paplašināšanas būvdarbi, galvenokārt tāpēc, ka Luksemburgas valsts ir nolēmusi atteikties no iepirkšanās zonas izveides; atzīst, ka šis lēmums atvieglos ēkas pārvaldību jo īpaši drošības ziņā; tomēr pauž nožēlu, ka nav iespējams laicīgi sākt būvdarbus, kā rezultātā paplašināto ēku varēs nodot ekspluatācijā tikai 2012. gada beigās un ir nepieciešams ilgāk īrēt pagaidu ēkas; tāpēc aicina pastāvīgi informēt Parlamentu par šā projekta īstenošanas turpmāko gaitu;
Takes note of the delay in the construction of the extension of the KAD building, mainly due to the decision of the Luxembourg State to abandon the creation of a shopping area; acknowledges that this decision will ease the management of the building in particular in terms of security; regrets, however, that construction work cannot start on time, which will postpone the occupancy of the extension to the end of 2012 and necessitate a longer rental of the temporary buildings; asks, therefore, to be kept informed of further developments with this project;
20. ir stingri pārliecināts, ka jāīsteno vispārēja pieeja, lemjot par ēku īri, iegādi vai iekārtošanu; uzskata, ka, pieņemot jebkuru lēmumu attiecībā uz ēku politiku, ir jāņem vērā ilgākā termiņā jūtama finansiālā ietekme; izvērtēs sniegto informāciju par kopējām izmaksām saistībā ar Parlamenta ēku politiku, pirms piešķirs pieprasītās apropriācijas; aicina administrāciju sniegt izsmeļošu informāciju par iekārtošanas darbiem, jo īpaši tiem, kurus plānots veikt Briselē un jauniegūtajās ēkās Strasbūrā;
Is strongly of the view that a global approach must be taken when deciding on renting, purchasing or fitting-out buildings; considers that every decision concerning buildings policy must take into account the longer-term financial consequences; will assess the information provided on the overall costs of its buildings policy before allocating the appropriations requested; asks the administration to provide detailed information on the fitting-out works, especially those foreseen in Brussels and the newly acquired buildings in Strasbourg;
22 atzīmē, ka tāme telekomunikāciju izdevumiem ir aptuveni tāda pati kā 2005. finanšu gada attiecīgā tāme, lai gan kopš 2004. gada faktiskās izmaksas katru gadu ir samazinājušās, pateicoties jaunu tehnoloģiju izmantošanai un vispārējam cenu samazinājumam nozarē, turklāt 2006. finanšu gadā faktiskie izdevumi bija par EUR 2 100 000 mazāki nekā tāmē paredzētie; aicina ģenerālsekretāru sniegt Budžeta komitejai ziņojumu par pašreizējo IP balss pārraides ( VoIP ) pakalpojumu izmantošanu, lai samazinātu telefona sakaru izmaksas;
22 Notes that the estimate for telecommunications charges is approximately the same as the estimate for 2005, whereas the actual costs have been falling annually since 2004 owing to the use of new technologies and general price reductions in the sector, and in 2006 were EUR 2 100 000 below the estimates; calls on the Secretary-General to report to the Committee on Budgets on the use of current VOIP technologies to reduce telephone costs;