natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jāveic vairāk pētījumu par šo problēmu sociālo ietekmi, kā arī par līdzekļiem, kas ļautu efektīvi risināt šīs problēmas.
We need more research on their social implications and on tools that may meet them effectively.
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem no 2007. līdz 2013. gadam
Proposal for a European Parliament and Council decision concerning the seventh framework programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007 to 2013)
Zivsaimniecības komiteja S ATZINUMS
OPINION of the Committee on Fisheries
Zivsaimniecības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteju savā ziņojumā iekļaut šādus grozījumus:
The Committee on Fisheries calls on the Committee on Industry, Research and Energy, as the committee responsible, to incorporate the following amendments in its report:
OV C... / Vēl nav publicēts OV.
OJ C ... /Not yet published in OJ.
2. panta 2. punkta b) apakšpunkts
Article 2, paragraph 2, point b
b) pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija;
(b) Food, Agriculture and Biotechnology;
b) pārtika, lauksaimniecība, zivsaimniecība un biotehnoloģija;
(b) Food, Agriculture , Fisheries and Biotechnology;
2. panta 2. punkta ba) apakšpunkts (jauns)
Article 2, paragraph 2, point b a (new)
ba) zivsaimniecība un okeānu ilgtspējīga apsaimniekošana;
(ba) Fisheries and sustainable exploitation of the oceans;
I pielikuma I sadaļas „Sadarbība” 2. punkts
Annex I, 'Cooperation', point 2
(2) Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija;
(2) Food, Agriculture and Biotechnology;
2) pārtika, lauksaimniecība, zivsaimniecība un biotehnoloģija;
(2) Food, Agriculture , Fisheries and Biotechnology;
I pielikuma I sadaļas „Sadarbība” 2.a punkts
Annex I, 'Cooperation', point 2 a (new)
2.a) zivsaimniecība un okeānu ilgtspējīga apsaimniekošana;
(2a) Fisheries and sustainable exploitation of the oceans;
I pielikuma daļas “Tēmas” 2. punkta virsraksts
Annex I, 'Themes', point 2, title
Pārtika, lauksaimniecība, zivsaimniecība un biotehnoloģija
Food, Agriculture , Fisheries and Biotechnology
I pielikuma daļas “Tēmas” 2. punkta mērķis
Annex I, 'Themes', point 2, 'Objective'
Izveidot Eiropā uz zinātnes atziņām balstītu bioekonomiku, apvienojot zinātni, rūpniecību un citas ieinteresētās puses, lai atbalstītu Eiropas Savienības politikas virzienus , izmantotu jaunas pētniecības iespējas, risinot sociālas un ekonomikas problēmas: pieaugošs pieprasījums pēc drošākas, veselīgākas un kvalitatīvākas pārtikas un pēc atjaunojamo bioresursu ilgtspējīgas izmantošanas un ražošanas; pieaugošais epizootijas un zoonozes slimību, kā arī ar pārtiku saistītu traucējumu risks; draudi lauksaimniecības un zivsaimniecības (tostarp arī akvakultūras) ražošanas ilgtspējībai un drošībai, jo īpaši klimata pārmaiņu rezultātā; pieaugošais pieprasījums pēc augstas kvalitātes pārtikas, ņemot vērā dzīvnieku labturības un lauku , kā arī piekrastes zonu apstākļus.
Building a European Knowledge Based Bio-Economy by bringing together science, industry and other stakeholders, to support the Union's policies and exploit new and emerging research opportunities that address social and economic challenges: the growing demand for safer, healthier and higher quality food and for sustainable use and production of renewable bio-resources; the increasing risk of epizootic and zoonotic diseases and food related disorders; threats to the sustainability and security of agricultural and fisheries production (including aquaculture) resulting in particular from climate change; and the increasing demand for high quality food, taking into account animal welfare and rural and coastal contexts.
I pielikuma daļas “Tēmas” 2. punkta pamatojuma pirmā daļa
Annex I, 'Themes', point 2, 'Rationale', paragraph 1
Jauninājumi un zināšanu attīstība bioloģisko , sauszemes un ūdens resursu (mikroorganismu, augu, dzīvnieku) ilgtspējīgā apsaimniekošanā, ražošanā un izmantošanā sniegs pamatu jauniem, ilgtspējīgiem, ekoloģiski efektīviem un konkurētspējīgiem produktiem lauksaimniecības, zivsaimniecības, pārtikas, veselības, koksnes apstrādes un pārstrādes rūpniecībā, kā arī saistītajās nozarēs.
Innovations and advancement of knowledge in the sustainable management, production and use of terrestrial and aquatic biological resources (micro-organism, plants, animals), will provide the basis for new, sustainable, eco-efficient and competitive products for agriculture, fisheries, food, health, forest based and related industries.
Pētniecība par pārtikas un dzīvnieku barības aprites (tostarp arī dabiskās barošanās ķēdes) drošumu, ar uzturu saistītām slimībām, pārtikas izvēli un pārtikas un uztura ietekmi uz veselību palīdzēs apkarot ar pārtiku saistītos veselības traucējumus (piem., aptaukošanās, alerģijas) , ķīmisko piesārņojumu un infekcijas slimības (piem., transmisīvā sūkļveida encefalopātija, putnu gripa), vienlaicīgi sniedzot nozīmīgu ieguldījumu pastāvošo politiku un noteikumu īstenošanā un nākamo politiku un regulējuma formulēšanā sabiedrības, dzīvnieku, augu veselības un patērētāju aizsardzības jomā.
Research into the safety of food and feed chains (including natural food chains) , diet related diseases, food choices and the impact of food and nutrition on health will help to fight food related disorders (e.g. obesity, allergies) , chemical pollution and infectious diseases (e.g. transmissible spongiform encephalopathies, avian-flu), while making important contributions to the implementation of existing and the formulation of future policies and regulations in the area of public, animal and plant health and consumer protection.
I pielikuma 2. tēmas pamatojuma trešā daļa
Annex I, 'Themes', point 2, 'Rationale', paragraph 3
Pētniecība arī sniegs vajadzīgo zināšanu bāzi, lai atbalstītu kopējo lauksaimniecības politiku, lauksaimniecības un tirdzniecības jautājumus, pārtikas nekaitīguma noteikumus, Kopienas dzīvnieku veselību, slimību kontroli un labturības standartus, un kopējās zivsaimniecības politikas reformu, kuras mērķis ir nodrošināt zvejniecības un akvakultūras ilgtspējīgu attīstību, pārtikas drošumu, kas iegūta no jūras dzīvniekiem un augiem, un vides atveseļošanu .
The research will also provide the knowledge base needed to support : the Common Agricultural Policy; agriculture and trade issues; food safety regulations; Community animal health, disease control and welfare standards; and the Common Fisheries Policy reform aiming to provide sustainable development of fishing and aquaculture , the safety of seafood products and environmental remediation .
Zemes, meža un ūdens vides bioloģisko resursu ilgtspējīga ražošana un apsaimniekošana: veicināt pētniecību, tostarp tādu zinātņu tehnoloģijās kā genomika, proteomika, metabolomika, sistēmu bioloģija un konverģences tehnoloģijās attiecībā uz mikroorganismiem , augiem un dzīvniekiem , tostarp minēto organismu bioloģiskās daudzveidības izmantošanu; kultūraugu un ražošanas sistēmu uzlabošanu , tostarp bioloģisko lauksaimniecību un akvakultūru , kvalitatīvām ražošanas shēmām un ģ MO ietekmi ; ilgtspējīgu, konkurētspējīgu un daudzfunkcionālu lauksaimniecību un mežsaimniecību ; lauku un piekrastes zonu attīstību ; dzīvnieku labturību , audzēšanu un ražošanu ; augu veselību ; ilgtspējīgu un konkurētspējīgu zivsaimniecību un lauksaimniecību ; dzīvnieku infekcijas slimībām , tostarp zoonozēm; dzīvniekizcelsmes atkritumu drošu iznīcināšanu ; ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanu , apsaimniekošanu un izmantošanu, līdzekļu izveidi , kas vajadzīgi politiskajiem lēmējiem un citiem dalībniekiem lauksaimniecības, lauku attīstības un zivsaimniecības jomā (ainavu, zemes apsaimniekošanas politika, piekrastes zonu apsaimniekošana utt.)
Sustainable production and management of biological resources from land, forest, and aquatic environments: Enabling research, including 'omics' technologies, such as genomics, proteomics, metabolomics, systems biology and converging technologies for micro-organisms, plants and animals, including exploitation of their biodiversity; improved crops and production systems, including organic farming and aquaculture , quality production schemes and GMO impacts; sustainable, competitive and multifunctional agriculture, and forestry; rural and coastal zone development; animal welfare, breeding and production; plant health; sustainable and competitive fisheries and aquaculture; infectious diseases in animals, including zoonoses; safe disposal of animal waste; conservation, management and exploitation of living aquatic resources, developing the tools needed by policy makers and other actors in agriculture , rural development and fisheries (landscape, land management practices , management of marine resources, etc.).
Šajā nolūkā jo īpaši zivsaimniecības un akvakultūras jomās jādod priekšroka lietišķajiem pētījumiem ar galveno mērķi uzlabot zinātniskos datus, uz kuriem varētu pamatoties zivsaimniecības likumdošana un apsaimniekošana, jo īpaši attiecībā uz bioloģiskajam riskam pakļauto sugu atjaunošanu.
To this end, with particular regard to fisheries and aquaculture, priority will be given to applied research whose fundamental objective will be to improve the scientific data which is to serve as the basis for fisheries legislation and management, particularly as regards recovery plans for those species at greatest biological risk.
I pielikuma daļas “Tēmas” 2. punkta iedaļas “Darbības” otrā daļa
Annex I, 'Themes', point 2, 'Activities', paragraph 2
Princips „no galda uz saimniecību”- pārtika, veselība, labturība: pārtikas un lopbarības patērētāju, sabiedrības, rūpniecības un veselības aspekti, tostarp uzvedības zinātnes un kognitīvās zinātnes; uzturs, ar uzturu saistītās slimības un traucējumi, tostarp aptaukošanās; novatoriskas pārtikas un lopbarības apstrādes tehnoloģijas (tostarp iepakošana); pārtikas, dzērienu un lopbarības uzlabota kvalitāte un nekaitīgums, gan no ķīmiskā, gan no mikrobioloģiskā viedokļa; pārtikas aprites integritāte (un kontrole); vides ietekme uz pārtikas/dzīvnieku barības apriti un pārtikas/dzīvnieku barības aprites ietekme uz vidi; kopējā pārtikas aprites koncepcija (tostarp pārtika no jūras dzīvniekiem un augiem); izsekojamība.
“Fork to farm ”: Food, health and well being: Consumer, societal, industrial and health aspects of food and feed, including behavioural and cognitive sciences; nutrition, diet related diseases and disorders, including obesity; innovative food and feed processing technologies (including packaging); improved quality and safety, both chemical and microbiological, of food, beverage and feed; integrity (and control) of the food chain; environmental impacts on and of food/feed chains; total food chain concept (including seafood); traceability.
Princips „no dakšas līdz galdam, no jūras līdz šķīvim ”— pārtika, tostarp jūras produkti, veselība, labturība : pārtikas un lopbarības patērētāju, sabiedrības, rūpniecības un veselības aspekti, tostarp uzvedības zinātnes un kognitīvās zinātnes; uzturs, ar uzturu saistītās slimības un traucējumi, tostarp aptaukošanās; novatoriskas pārtikas un lopbarības apstrādes tehnoloģijas (tostarp iepakošana); pārtikas, dzērienu un lopbarības uzlabota kvalitāte un nekaitīgums, gan no ķīmiskā, gan no mikrobioloģiskā viedokļa; pārtikas aprites integritāte (un kontrole); vides ietekme uz sauszemes un ūdens pārtikas/dzīvnieku barības apriti un pārtikas/dzīvnieku barības aprites ietekme uz vidi; kopējā pārtikas aprites koncepcija (tostarp pārtika no jūras dzīvniekiem un augiem); izsekojamība.
“Fork to table, sea to plate ”: Food, including sea products, health and well being: Consumer, societal, industrial and health aspects of food and feed, including behavioural and cognitive sciences; nutrition, diet related diseases and disorders, including obesity; innovative food and feed processing technologies (including packaging); improved quality and safety, both chemical and microbiological, of food, beverage and feed; integrity (and control) of the food chain; environmental impacts on and of terrestrial and aquatic food/feed chains; total food chain concept (including seafood); traceability.
I pielikuma daļas “Tēmas” 2. punkta iedaļas “Darbības” trešā daļa
Annex I, 'Themes', point 2, 'Activities', paragraph 3
Zinātnes par dzīvību un biotehnoloģija ilgtspējīgiem nepārtikas produktiem un procesiem: uzlaboti kultūraugi, izejvielas, jūras produkti un biomasa (tostarp jūras resursi) enerģijai, videi un produkti ar augstu pievienoto vērtību, tādi kā materiāli un ķīmiskas vielas, ieskaitot jaunas lauksaimniecības sistēmas, bioprocesus un bioloģiskas pārstrādes rūpnīcas koncepcijas; biokatalīze; mežsaimniecība un koksnes apstrādes un pārstrādes produkti un procesi; vides atveseļošana un tīrāka pārstrāde.
Life sciences and biotechnology for sustainable non-food products and processes: Improved crops, feed-stocks, marine products and biomass (including marine resources) for energy, environment, and high added value products such as materials and chemicals, including novel farming systems, bio-processes and bio-refinery concepts; bio-catalysis; forestry and forest based products and processes; environmental remediation and cleaner processing.
Zinātnes par dzīvību un biotehnoloģija ilgtspējīgiem nepārtikas produktiem un procesiem: uzlaboti kultūraugi, izejvielas, jūras produkti un biomasa (tostarp jūras resursi) enerģijai, videi un produkti ar augstu pievienoto vērtību, tādi kā materiāli un ķīmiskas vielas, ieskaitot jaunas lauksaimniecības sistēmas, bioprocesus un bioloģiskas pārstrādes rūpnīcas koncepcijas; biokatalīze; mežsaimniecība un koksnes apstrādes un pārstrādes produkti un procesi; vides atveseļošana (piemēram, pēc nejauša piesārņojuma) un tīrāka pārstrāde.
Life sciences and biotechnology for sustainable non-food products and processes: Improved crops, feed-stocks, marine products and biomass (including marine resources) for energy, environment, and high added value products such as materials and chemicals, including novel farming systems, bio-processes and bio-refinery concepts; bio-catalysis; forestry and forest based products and processes; environmental remediation (after accidental pollution, for example) and cleaner processing.
I pielikuma daļas “Tēmas” 2. punkta iedaļas “Darbības” 3.a daļa (jauna)
Annex I, 'Themes', point 2, 'Activities', paragraph 3 a (new)
Humanitārās zinātnes — prioritāte cilvēkam kā interešu centram ilgtspējīgā un atbildīgā pārtikas ražošanā.
Human sciences: Priority given to people as the centre of interest in sustainable and responsible food production.
Lauksaimniecības un zvejniecības kopienu un reģionu atdzīvināšana.
Revitalisation of farming and fishing communities and regions.
I pielikuma daļas “Tēmas” 2. punkta iedaļas “Darbības” 3.b daļa (jauna)
Annex I, 'Themes', point 2, 'Activities', paragraph 3 b (new)
Sociālās un ekonomiskās sekas resursu saglabāšanas un flotes pārvaldības pasākumiem kopējās zivsaimniecības politikas reformas īstenošanai.
Social and economic repercussions of resource conservation and fleet management measures to implement the reform of the common fisheries policy.
2.a) zivsaimniecība un okeānu ilgtspējīga apsaimniekošana;
Fisheries and sustainable exploitation of the oceans
– piemērot jaunus ūdens dzīvo resursu apsaimniekošanas modeļus, pamatojoties uz zinātnes sasniegumiem,
- To apply new models for the management of fishery resources on the basis of scientific development;
– īstenot zivsaimniecības apsaimniekošanas sistēmas, pamatojoties uz ekosistēmām kopumā (globālā mērogā), nevis tikai uz atsevišķām sugām (individuāli),
- to implement fisheries-management systems on the basis of (global) ecosystems as a whole and not merely on the basis of isolated (individual) species;
– uzlabot ar zivsaimniecības kontroli, uzraudzību un datu vākšanu saistītās informācijas uzticamību un kvalitāti,
- to enhance the reliability and quality of information stemming from data collection and fisheries control and monitoring;
– atbalstīt akvakultūras ilgtspējīgu attīstību.
- to support the sustainable development of aquaculture.
Ir ļoti svarīgi noteikt kārtību, kas garantētu labāku ūdens dzīvo resursu apsaimniekošanu, ieviešot jaunas zvejas sistēmas un uzlabojot jau esošās, ievērojot ar to saistītos ekoloģiskos, tehniskos, sociālekonomiskos un politiskos aspektu
It is essential to develop processes which will guarantee the improved management of fishery resources through innovative fishing systems and by improving existing systems, taking account of the ecological, technical, socio-economic and political aspects which such an operation involves.
Okeānu un to resursu globāla uzlabošana var notikt, piemērojot zivsaimniecības resursu apsaimniekošanas sistēmas, kas pamatojas uz visiem ekosistēmas elementiem (bioloģiskajiem, ķīmiskajiem un fizikālajiem), kuri vienmēr ir saistīti ar cilvēku darbību.
Securing an overall improvement for the oceans and their resources will entail the application of systems for the management of fishery resources based on all the components of the ecosystem (biological, chemical and physical) considered in relation to human activities.
Šīs darbības sekas jāizvērtē attiecībā uz globālām ekosistēmu izmaiņām un jo īpaši attiecībā uz jūras resursiem.
The effects of these activities must be assessed in the context of global changes in ecosystems and in marine resources in particular.
Lai veicinātu daudznozaru izpēti, kas paredz stiprināt okeanogrāfijas zinātnes, zivsaimniecības bioloģiju un sociālās zinātnes, ekonomiska rakstura informāciju vajadzētu samērīgi iekļaut datu bāzēs par zivju krājumu apsaimniekošanu.
Promoting multi-disciplinary research aimed at fusing oceanographical sciences, fisheries biology and social sciences will require the integration of economic information in combination with databases of information relating to the management of stocks.
Lai sekmētu okeānu vides saglabāšanu, optimizētu izmaksas un paātrinātu piekļuvi ar to saistītajai informācijai, ir ļoti svarīgi iekļaut zvejas kuģu uzraudzības sistēmas (VMS un VDS) un elektronisku kuģa žurnālu.
It is essential to integrate new fishing vessel monitoring in order to preserve the oceans, reducing costs and speeding up access to the resulting information.
Akvakultūras sakarā steidzami jāparedz zinātnisks atbalsts ekoloģiskāku ražošanas sistēmu izmantošanai, jaunu šķirņu radīšanai, pārtikas kvalitātes uzlabošanai un ietekmei uz pašreizējām ģenētiskajām manipulācijām produktivitātes uzlabošanas nolūkos.
With regard to aquaculture, it is urgent to make scientific support available for the use of more ecological production systems, the production of new species, improvements in the quality of feedingstuffs and studies into the impact of possible genetic manipulation to boost productivity.
– Vadības mehānismi, kas pamatojas uz daudzveidīgu informāciju, tostarp pieļaujamo nozveju (TAC), zivsaimniecības noslogojumu, tehniskiem pasākumiem un iestāžu pielāgojumiem,
- Management mechanisms based on a range of information, including TACs, fishing effort, technical measures and institutional adjustments;
– zivsaimniecības tehnoloģiju, selektivitātes un sociālās un ekonomiskās rezonanses nozīme apsaimniekošanā un lēmumu pieņemšanas procesos,
- assessing the importance of fishing technologies, selectivity, social and economic impacts in management and decision-making processes;
– noteikt neskaidrības zivju krājumu un zivsaimniecības novērtēšanā,
- quantifying uncertainties in the assessment of stocks and fisheries;
– labāk izzināt dziļūdens zveju,
- better knowledge of deep-sea fisheries;
– noteikt katrā apsaimniekošanas līmenī optimālo resursu apjomu,
- determining the optimum state of the resource for each level of exploitation;
– labāk izzināt barības ķēžu procesus, ņemot vērā izmaiņas jūras ekosistēmas produktivitātē un piesārņojuma pārnešanu barības ķēdēs ;
- better knowledge of food-chain processes, paying attention to changes in the productivity of marine systems and the transfer of pollutants through food chains;
– izstrādāt un piemērot bioekonomiskos modeļus, lai izvērtētu apsaimniekošanas pasākumus, kas saistīti ar ilgtspējīgu zivsaimniecības apsaimniekošanu ilgākā laika posmā,
- development and application of bio-economic models with a view to assessing the consequences of management measures geared to the long-term sustainable exploitation of fisheries;
– stiprināt saskaņotību zivsaimniecības un vides datu vākšanā uzraudzības, datubāžu izveides un uzturēšanas programmās,
- strengthening coordination in the collection of data relating to fisheries and the environment in programmes geared to monitoring, creating and maintaining databases;
– uzraudzīt zivsaimniecības produktu kvalitāti un drošību, lai uzturētu pozitīvu produktu tēlu,
- monitoring the quality and safety of fish products with a view to maintaining a positive image of these products;
– uzlabot zivsaimniecības ražošanas tehnoloģijas (piemēram, samazināt antibiotiku lietošanu, izmantot integrētās sistēmas),
- improving production technologies in aquaculture (e.g. reducing the use of antibiotics, use of integrated systems);
– labāk izzināt ar zivsaimniecības ražošanu saistītās jomas - ģenētiku, uzturu, psiholoģiju, zivsaimniecības ražošanas un vides mijiedarbību,
- improving knowledge in the areas of genetics, nutrition, physiology and interactions with the environment in relation to aquaculture production;
– noteikt potenciāli toksisku savienojumu (toksīni, metāli, pastāvīgie organiskie piesārņotāji (POP)) uzkrāšanās procesus un dezintoksikācijas procesus (toksiskās aļģes divvāku gliemjos),
- identifying processes linked to the accumulation of potentially toxic compounds (toxins, metals, POPs) and disintoxication processes (toxic algae in bivalves);
I pielikuma daļas “Tēmas” 6. punkta mērķis
Annex I, 'Themes', point 6, 'Objective'
Vides un tās resursu ilgtspējīga apsaimniekošana, padziļinot mūsu zināšanas par mijiedarbību starp biosfēru, ekosistēmām un cilvēka darbībām un izstrādājot jaunas tehnoloģijas, līdzekļus un pakalpojumus, lai integrēti risinātu globālos ar vidi saistītos jautājumus.
Sustainable management of the environment and its resources through advancing our knowledge on the interactions between the biosphere, ecosystems and human activities, and developing new technologies, tools and services, in order to address in an integrated way global environmental issues .
Uzsvars tiks likts uz klimata, ekoloģisko, zemes un okeāna sistēmu izmaiņu prognozēšanu, uz instrumentiem un tehnoloģijām, lai kontrolētu, novērstu un mazinātu ietekmi uz vidi un apdraudējumu, tostarp veselības apdraudējumu, kā arī saglabātu dabas un cilvēka radīto vidi , kā arī klimata pārmaiņu izraisītās sekas visas planētas jūras resursos un darbībās, kuras ir saistītas ar zivsaimniecību.
Emphasis will be put on prediction of climate, ecological, earth and ocean systems changes; on tools and technologies for monitoring, prevention and mitigation of environmental pressures and risks including on health, as well as for the conservation of the natural and man-made environment and the impact of climate change at global level on marine resources and fisheries-related activities .
I pielikuma daļas “Tēmas” 6. punkta pamatojuma ceturtā daļa
Annex I, 'Themes', point 6, 'Rationale', paragraph 4
Turpmāk izklāstīta virkne darbību, daudzas no kurām ir tieši saistītas ar politikas vajadzībām.
A series of activities are listed below many of which are directly relevant to policy needs.
Tomēr var tikt sniegts papildu atbalsts jaunām politikas vajadzībām, piemēram, saistībā ar ES politiku ietekmes uz ilgtspējību novērtējumu, pārraudzība attiecībā uz darbībām klimata pārmaiņu risināšanai pēc Kioto protokola pieņemšanas, jaunas politikas vides jomā, tādas ka jūrniecības politika, standarti un noteikumi.
However, additional support may be provided to new policy needs that emerge, for example relating to sustainability impact assessments of EU policies; the follow up of the post-Kyoto action on Climate Change; and new environmental policies such as in maritime policy, standards and regulations.