natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Parlaments pabeidza otro lasījumu 2006. gada 18. janvārī, kopumā pieņemot 25 Padomes kopējās nostājas grozījumus.
Parliament concluded its second reading on 18 January 2006 adopting a total of 25 amendments to the Council common position.
Padome 2006. gada 25. aprīļa vēstulē informēja, ka nevar pieņemt visus Parlamenta grozījumus un nepieciešama samierināšanas procedūra.
The Council informed with letter from 25 April 2006 that it could not accept all of Parliament's amendments and that conciliation was necessary.
Samierināšana tika oficiāli uzsākta 2. maijā.
Conciliation was then formally opened on 2 May.
Samierināšanas procedūra
The conciliation procedure
Parlamenta delegācijas ievēlēšanas sanāksme notika 2006. gada 15. februārī Strasbūrā.
The Parliament Delegation held its constituent meeting on 15 February 2006 in Strasbourg.
Delegācijas mandāts sarunām ar Padomi tika piešķirts Vidal Quadras (Priekšsēdētāja vietnieks un delegācijas priekšsēdētājs), Karl-Heinz Florenz (Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas priekšsēdētājs), Eija-Riitta Korhola (referente) un Sornosa Martinez .
Mr Vidal Quadras (Vice-President and Chair of the Delegation), Mr Florenz (Chair of the Committee for Environment, Public Health and Food Safety), Mrs Korhola (rapporteur) and Mrs Sornosa Martinez were given a mandate by the Delegation to negotiate with the Council.
Laikā no 2006. gada 7. marta līdz 26. aprīlim norisinājās trīs trialogi (07.03.2006., 21.03.2006. un 26.04.2006.), pēc kuriem attiecīgi notika EP delegācijas sanāksmes (15.03.2006, 04.04.2006 un 02.05.2006), kā rezultātā tika panākta pagaidu vienošanās par 16 grozījumiem saskaņā ar vispārēju vienošanos.
Three trialogues were held between 7 March and 26 April 2006 (7.3.2006, 21.3.2006 and 26.4.2006), followed by subsequent meetings of the EP Delegation (15.3.2006, 4.4.2006 and 2.5.2006), which lead to provisional agreement on 16 amendments, subject to an overall agreement.
Samierināšanas komitejas sanāksme notika 2006. gada 2. maijā Padomē, lai oficiāli uzsāktu procedūru, kā arī, iespējams, panāktu vienošanos par neatrisinātajiem jautājumiem.
The Conciliation Committee met then in the afternoon of 2 May 2006 in the Council with a view to formally opening the procedure and possibly also reaching agreement on the outstanding issues.
Pēc vairāku stundu apspriešanās, ap plkst.19.30 tika panākta vispārēja vienošanās.
After several hours of deliberations an overall agreement was reached at around 7.30 pm.
EP delegācija to apstiprināja vienbalsīgi — ar 16 balsīm „par”.
It was unanimously confirmed by the EP Delegation with 16 votes in favour.
Galvenos jautājumus, par kuriem panāca vienošanos, varētu sagrupēt šādi.
The main points of the agreement reached in conciliation can be summarised as follows:
Informācijas pieejamība
Access to information
Visgrūtāk bija vienoties par grozījumiem informācijas pieejamības jautājumos, īpaši par 4., 14. un 15. grozījumu attiecībā uz izņēmumiem.
The amendments regarding access to information, particularly amendments 4, 14 and 15 concerning exceptions, proved the most difficult to solve.
EP Juridiskais dienests norādīja, ka 4. un 14. grozījums sākotnējā versijā apdraudēja tiesiskās noteiktības principu, tāpēc tie bija jāformulē citādi.
An opinion from the EP Legal Service indicated that amendments 4 and 14 as originally drafted infringed the principle of legal certainty and had to be reformulated.
EP Juridiskais dienests sniedza konkrētus priekšlikumus, kā šos grozījumus formulēt, un tos pilnībā atbalstīja EP delegācija, kas arī izstrādāja ar Padomi panāktās vienošanās pamatu.
The EP Legal Service made concrete suggestions for reformulation, fully endorsed by the EP Delegation, which then also formed the basis for the agreement reached with the Council.
Panāktā vienošanās balstās uz izņēmumu režīmu, kas noteikts spēkā esošajā Regulā Nr. 1049/2001/EK par EK iestāžu dokumentu pieejamību.
The agreement reached is based on the regime of exceptions laid down in existing Regulation 1049/2001/EC on access to documents held by the EC institutions.
Šis risinājums nodrošina saskaņotu un funkcionālu pieeju, jo EK iestāžu visa veida informācijai būs tikai viens pieejamības režīms.
This solution ensures a coherent and functional approach as there will be one single regime for access to all kind of information held by the EC institutions and bodies.
EP delegācija panāca arī stingrākus noteikumus attiecībā uz informācijas pieejamību par emisijām vidē, sašaurinot iespējamo izņēmumu loku, kā arī nodrošinot, ka izņēmumu nosacījumus neinterpretēs pārāk brīvi.
The EP Delegation also succeeded in strengthening the provisions regarding access to information related to emissions into the environment, by making the relevant exceptions more restrictive as well as ensuring that the interpretation of exceptions will be made in a restrictive way.
Turklāt saskaņā ar EP kompromisa priekšlikumu tika panākta vienošanās, ka reģistros un datu bāzēs pieejamā Kopienas iestāžu un struktūru informācijā būs iekļautas arī ziņas par tiesas procesiem par Kopienas tiesību pārkāpumiem, un šis ir pilnīgi jauns papildinājums Padomes kopējai nostājai.
Furthermore, following an EP compromise proposal it was agreed that the information made available on registers and databases of the Community institutions and bodies shall also include steps taken in proceedings for infringement of Community law, which is a completely new addition to the Council common position.
Sabiedrības līdzdalība lēmumu pieņemšanā
Public participation in decision making
Parlamenta galvenais mērķis bija panākt, lai sabiedrība varētu piedalīties Eiropas Investīciju bankas vides plānu un programmu sagatavošanā, labošanā un pārskatīšanā, kā arī iesaistīties ne tikai tad, kad plānus Kopienas iestādes vienkārši „sagatavo” un „pieņem”, bet arī, kad tās „finansē” šos plānus un programmas.
For Parliament, the main issue at stake was to extend participation of the public in the preparation, modification or review of environmental plans and programmes to the European Investment Bank as well as to plans and programmes not just "prepared" and "adopted", but also "funded" by the Community institutions and bodies.
Parlamenta delegācija nodrošināja pirmo nostāju un piekrita Padomes nostājai otrajā jautājumā, atzīmējot, ka, sabiedrībai piedaloties Kopienas iestāžu „sagatavotajos" un „pieņemtajos” plānos un programmās, jau tiek nodrošināta pietiekama sabiedrības līdzdalība.
The EP Delegation secured the former and accepted the Council's position on the latter, noting that public participation to plans and programmes "prepared" and "adopted" by the Community institutions and bodies already provided for a sufficient and satisfactory level of public involvement.
Tika panākta arī vienošanās, ka, pieņemot lēmumu par vides plānu un programmu, attiecīgā Kopienas iestāde vai struktūra informēs sabiedrību par pieņemto lēmumu (ne tikai „centīsies informēt”).
It was also agreed that when taking a decision on an environmental plan or programme the relevant Community institution and body shall inform (and not just "make reasonable efforts to inform") the public about this decision.
Saskaņā ar Orhūsas konvenciju apsvērumos tika iekļauta arī atsauce par sabiedrības līdzdalību attiecībā uz politikas virzieniem.
A reference to public participation regarding "policies" along the lines of the Aarhus Convention has also been included in the recitals.
Iespēja griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem
Access to justice in environmental matters
EP delegācija panāca, ka termiņš, kura laikā NVO var pieprasīt administratīvā akta attiecībā uz vides jautājumiem iekšējo pārskatīšanu, tiek pagarināts no 4 nedēļām līdz 6 nedēļām.
The EP Delegation succeeded in extending from 4 to 6 weeks the period during which NGOs might request the internal review of an administrative act concerning the environment.
Tāpat puses vienojās, ka Kopienas iestādes un struktūras piemēros regulas prasības deviņu mēnešu laikā pēc tās stāšanās spēkā.
It was also agreed that Community institutions and bodies shall apply the requirements of the Regulation nine months after its entry into force.
Regula stājas spēkā trīs dienas pēc tās publikācijas ES Oficiālajā Vēstnesī.
The Regulation enters into force three days after its publication in the EU Official Journal.
Attiecībā uz „ilgtspējīgas attīstības" iekļaušanu EP delegācija uzskatīja, ka atsauce apsvērumos ir pietiekama, ņemot vērā, ka tas ir ļoti plašs jēdziens, kurš ietver sevī daudz un dažādas darbības, tieši nesaistītas ar vides aizsardzību (globalizācija, nodarbinātība).
On the inclusion of "sustainable development" the EP Delegation took the view that a reference in the recitals was sufficient given that this is a very broad term covering a lot of activities not directly related to the protection of the environment (globalisation, employment).
Galvenais Regulas uzdevums ir nodrošināt iespēju griezties tiesu iestādēs tieši vides NVO, nevis NVO vispār.
The primary objective of this Regulation though is to assure access to justice for environmental and not for all kind of NGOs.
EP delegācija arī nodrošināja atsauci uz „atbildīgām” (nevis „likumpaklausīgām”) NVO, kā kritēriju, lai NVO varētu pieprasīt Kopienas iestāžu vai struktūru pieņemto aktu iekšēju pārskatīšanu.
The EP Delegation also secured a reference in the recitals to "accountable" (instead of "law abiding") NGOs, as a further criterion for permitting them to request internal review of acts adopted by a Community institution or body.
Galīgo tekstu var uzskatīt par ļoti pietiekamu un līdzsvarotu kompromisu.
The final text can be regarded as a very satisfactory and well balanced compromise.
Ņemot vērā, ka daudzi Eiropas Parlamenta otrā lasījuma grozījumi ir pieņemti, kā arī, par pārējiem, panākti pietiekami kompromisi, samierināšanas procedūras iznākums jāuzskata par ļoti veiksmīgu Eiropas Parlamentam.
Given that many of the European Parliament second reading amendments have been accepted and satisfactory compromises were reached on the others, the outcome of the conciliation procedure can be regarded as very successful for the European Parliament.
Tāpēc Parlamenta delegācija Samierināšanas komitejā ierosina trešajā lasījumā apstiprināt kopīgo projektu.
The Parliament Delegation to the Conciliation Committee therefore recommends that the joint text be approved at third reading.
Samierināšanas komitejas apstiprinātais kopējais projekts Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem
Joint text approved by the Conciliation Committee for a regulation of the European Parliament and of the Council on the application of the provisions of the Aarhus Convention on Access to Information, Public Participation in Decision-making and Access to Justice in Environmental Matters to Community Institutions and bodies
Par jautājumu atbildīgā komiteja Priekšsēdētājs(-a)
Chair( wo )man of committee responsible
Eiropas Parlamenta un Padomes priekšlikums regulai par Orhūsas konvencijas noteikumu piemērošanu KOM(2003)0622 – C5-0505/2003
Proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on the application of the provisions of the Århus Convention – COM(2003)0622 – C5-0505/2003
1. lasījuma datums EP – P numurs
Date of Parliament’s first reading – P[5]
2. lasījuma datums EP – P numurs
Date of Parliament’s 2nd reading – P[5]
Termiņš 2. lasījumam Padomē
Extension of deadline for second reading by Council
Padome 7.6.2006
Council 7.6.2006
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par „tīro” autotransporta līdzekļu izmantošanas veicināšanu
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on the promotion of clean road transport vehicles
PE 371.910v02-00
PE 371.910v02-00
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas Atzinums Error!
OPINION OF THE COMMITTEE ON INDUSTRY, RESEARCH AND ENERGY.................9
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2005)0634 )
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2005)0634 )
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 175. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu ( C6‑0008/2006 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 175(1) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0008/2006 ),
– ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu ( A6‑0232/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinion of the Committee on Industry, Research and Energy ( A6‑0232/2006 ),
Ierosinājuma pamatojums
Context of proposal
Referents atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu un pilnībā atbalsta centienus panākt nepieciešamos gaisa kvalitātes, vides un veselības jomas uzlabojumus, arī ar valsts ieguldījumu palīdzību tīrāku transportlīdzekļu tirgū.
The rapporteur welcomes the Commission's proposals and fully supports its intent to bring about the necessary improvements in air quality, the environment and health by means, inter alia, of public investment in the market for cleaner vehicles.
Šī direktīva jāaplūko plašākā kontekstā, jo īpaši ņemot vērā jauno EURO VI standartu, kurš, tāpat kā šī direktīva, ir paredzēts transportlīdzekļiem ar pilnu masu, kas lielāka nekā 3,5 tonnas, un mazjaudas automobiļiem.
The directive should be viewed in a broader context, particularly in the light of the forthcoming EURO VI standards which, in the same way as this report, are aimed at vehicles over 3.5 tons and light duty vehicles.
Šī jaunu, stingrāku standartu ieviešana attiecībā uz visiem jauniem transportlīdzekļiem ir izšķiroša, lai panāktu ilgtermiņa uzlabojumus vides un veselības jomā, un tieši tāds arī ir mūsu darba galvenais mērķis.
The introduction of stricter standards applicable to all new vehicles is absolutely essential for a long-term improvement in the environment and health and, as such, the ultimate objective of our work.
Komisijas priekšlikuma noraidīšana
Rejection of Commission proposal
Referents uzskata, ka Komisijas priekšlikums ir iesniegts pārāk vēlu un tāpēc, tāds kāds tas ir pašreiz, tas nevar uzlabot vidi un cilvēku veselību tādā mērā kā nepieciešams.
The opinion of the rapporteur is that the Commission proposal has been put forward too late, and would therefore not, in its current form, have the needed beneficial impact on environment and human health.
Līdz ar to referents ierosināja izdarīt grozījumus direktīvā par emisiju pamatstandartiem, lai panāktu, ka tie atbilst jaunākajām tendencēm tehnoloģiju attīstībā un nepieciešamajiem vides uzlabojumiem.
As a consequence the rapporteur proposed amending the directive on key emission standards bringing it in line with the updated prospects of technical development and needed environmental improvements.
Tomēr atbildīgajā komiteja nenobalsoja par visām šim nepieciešamajām izmaiņām, kas nozīmētu arī pārskatīta EVV standarta ieviešanu.
For these necessary changes, which would have meant introducing a revised EEV standard, it was not possible, however, to find a majority in the committee responsible.
Tāpēc referents iesaka noraidīt Komisijas priekšlikumu un lūgt Komisiju veltīt savas pūles tam, lai izvirzītu EURO VI priekšlikumu, kurā noteiktu videi izteikti draudzīgus, tehnoloģiju attīstību veicinošus emisiju standartus, kas būtu saistoši visiem smagajiem kravas automobiļiem.
In light of this the rapporteur suggests to reject the Commission proposal and to ask the Commission to focus its effort on bringing forward a EURO VI proposal containing environmentally ambitious and technology driving emission standards binding for all heavy road transport vehicles.
Šo risinājumu atbildīgā komiteja atbalsta ar pārliecinošu balsu vairākumu.
This solution is supported by a large majority of the committee responsible.
Priekšlikuma nepilnība — standarti
Shortcomings of proposal - standards
Attiecībā uz ietekmi uz veselību un vidi visnozīmīgākās robežvērtības EEV standartā ir tās, kas noteiktas NOx un cietajām daļiņām.
As regards the impact on health and the environment, the most important values in the EEV standard are the values applicable to NO x and particulates.
Jau pieņemtais EURO V standarts, kas piemērojams lieljaudas transportlīdzekļiem ar pilnu masu, kura lielāka par 3,5 tonnām, un kas stāsies spēkā 2008-2009. gadā, Komisijas priekšlikumā tieši šajos jautājumos ir ļoti līdzīgs EEV standartam.
The EURO V standard, already adopted and applicable to heavy duty vehicles over 3.5 tons, which enters into force in 2008/2009, is extremely close to the EEV standard in the Commission's proposal on precisely these points.
Pat optimistiski raugoties uz priekšlikuma izskatīšanas un pieņemšanas gaitu, ieguvumi vides jomā būs ierobežoti, jo pat pēc vislabākā scenārija direktīva būs spēkā vienu gadu, pirms EURO V būs piemērojams visiem jaunajiem transportlīdzekļiem.
Even taking an optimistic view of the process of considering and adopting this proposal, the environmental gain will be limited as the best-case scenario is that the directive will be in effect for approximately one year before EURO V becomes applicable to all new vehicles.
Attiecībā uz jauninājumiem un tirgus virzīšanu, automobiļu ražotāji līdz ar citiem apliecina, ka EURO V standartā jau ir noteikti pietiekami stimuli ražot šim standartam atbilstīgus automobiļus.
As regards innovation and driving force on the market, car manufacturers, among others, claim that there are already sufficient incentives in EURO V to manufacture vehicles which meet these standards.
Ņemot vērā, ka šī direktīva attiektos tikai uz ierobežotu tirgus daļu, ir nozīmīgi, ka tā būtu atbalstījusi tādas attīstības tendences, kas nozīmīgi uzlabotu vides stāvokli.
Given that this directive would cover only a limited sector of the market, it is crucial that it would support the development of vehicles which bring about considerable environmental improvements.
Tāpēc ilgtermiņā godam jāsagatavojas EURO VI standartam, nosakot stingrākus standartus īpaši attiecībā uz NOx un cietajām daļiņām.
It should therefore be a long-term ambition to prepare for EURO VI and therefore lay down stricter standards, particularly in regard to NO x and particulates.
Ilgtermiņa ieguldījumi
Long-term investment
Galvenais arguments pret prasību paaugstināšanu šajā direktīvā ir finansiālo izmaksu pieaugums saistībā ar „tīro” transportlīdzekļu proporcijas pieaugumu.
The main argument against raising the level of ambition in this directive is the financial cost associated with a greater proportion of clean vehicles.
Tomēr šī vērtības celšanās ir īstermiņa.
This is a short-term appreciation, however.
Ja mēs vērienīgi neieguldīsim šajā jomā laikus, nākamais — EURO VI standarts, kuru piemēros visiem jaunajiem transportlīdzekļiem, varētu radīt nopietnas papildizmaksas gan privātajiem, gan sabiedriskajiem pircējiem.
The future EURO VI standards, which will apply to all new vehicles, will - if we do not invest massively in this area at the right time - result in extremely serious additional costs for both public and private purchasers.
Mērķis, kuru ar šo priekšlikumu vajadzētu sasniegt, ir radīt plašāku „tīro” transportlīdzekļu tirgu Eiropā jau tagad un tādējādi panākt apjomradītus ietaupījumus, nodrošinot nozarei pietiekami lielu tirgu, kas attaisnotu nepieciešamos ieguldījumus.
The intention behind the proposal is to create a bigger overall European market for clean vehicles now and thus achieve potential economies of scale by ensuring that industry has a sufficiently large market to justify the necessary investment.
Atbilstīgi sākotnējā priekšlikuma mērķim — panākt, lai valsts ieguldījumi būtu galvenais tirgus virzītājspēks, referents ierosina palielināt „tīro” transportlīdzekļu valsts iepirkuma daļu līdz 35 % un attiecināt direktīvas prasības arī uz mazjaudas automobiļiem.
In keeping with the original proposal's intention to have public investment play a decisive role as a driving force on the market, the rapporteur proposes to increase the proportion of public procurement of clean vehicles to 35% and to extend the directive to cover light-duty vehicles as well.
Augstāks prasīgums un patiesas saistības pret nozari ir izšķirīgi nosacījumi, lai nodrošinātu nepieciešamos ieguldījumus, panāktu apjomradītus ietaupījumus un tādējādi ilgtermiņā samazinātu izmaksas.
A higher level of ambition and a genuine commitment to industry is therefore crucial if we are to secure the necessary investment, achieve economies of scale and thereby bring the long-term costs down.
Pārskatīšana un precizēšana atbilstīgi tehnoloģiskajai attīstībai
Revision and updating in line with technological development
Referents uzskata, ka direktīvas prasības regulāri jāprecizē atbilstīgi tehnoloģiskajai attīstībai.
The rapporteur takes the view that the requirements under the directive should be updated on an ongoing basis in line with technological development.
Lai straujāk varētu piemēroties jaunajām iespējām un prasībām, referents atbalsta priekšlikumu pieļaut precizējumu pieņemšanu bez turpmākas politiskas izskatīšanas, bet tajā pašā laikā ierosina pārskatīšanas procesa lielāku kontroli, skaidri iekļaujot tos elementus, kas nākotnē varētu būt izšķiroši.
In order to adapt swiftly to new opportunities and requirements, the rapporteur supports the intention behind the proposal to allow adaptation to take place without further political consideration but, at the same time, proposes greater control over the revision process by expressly including those elements which promise to be most decisive in future.
Pamatā direktīvas darbības joma jāattiecina arī uz vieglajiem automobiļiem, prasībās pret tiem iekļaujot CO 2 robežvērtības un energoefektivitātes prasības, un jānodrošina, ka standarti tiek paaugstināti saskaņā ar tehnoloģiskajiem sasniegumiem.
Primarily, the scope of the directive should be extended to cover passenger cars, to include CO 2 values and energy efficiency in the requirements and to ensure that the standards are raised in line with technological advances.
Priekšlikums turklāt ievieš prasības, kas vairāk vērstas uz cieto daļiņu skaita mērījumu metožu izstrādi (iepretim pašreizējiem masas mērījumiem), kā arī šo robežvērtību iekļaušanu direktīvā.
In addition, the directive introduces a requirement focussing more on the development of methods of measuring the number of particles (as opposed to the present mass) and future inclusion of these values in the directive.
Neskatoties uz to, ka tās ir vieglas, cietās daļiņas nopietni apdraud veselību, tāpēc jāveic īpaši pasākumi, lai risinātu šo problēmu.
Despite their low weight, fine particulates constitute a very serious health risk, which calls for particular measures to address these.
Referents ir pārliecināts, ka jāpiesaista gan Kopienas, gan valstu finanšu avoti, lai nākotnē ieguldījumu izmaksas neietekmētu sabiedriskā transporta kvalitāti.
It is the rapporteur's clear view that both Community and national sources of finance should be brought into play so that the further cost of investment does not affect the quality of public transport.
Referents turklāt uzskata, ka tas ir dabīgi, ja dalībvalstis, sadalot līdzekļus, palielina izdevumus noteiktos reģionālos vai vietējos un administratīvos līmeņos, lai panāktu atbilstību šīs direktīvas prasībām.
Moreover, the rapporteur considers it natural if Member States' funding allocations take account of increases in expenditure at certain regional or local political and administrative levels in order to comply with the directive.
Konkrētas finansēšanas kārtības noteikšana neatbilstu subsidiaritātes principam, tāpēc arī priekšlikumā nav noteikts, kā sasniegt atbilsmi direktīvas prasībām, jo valstu līmenī organizācijas veidi ir ļoti atšķirīgi.
It would, however, be contrary to the subsidiarity principle to prescribe exact funding models, in the same way that the proposal does not prescribe models for meeting the main requirements of the directive in view of the diverse forms of organisation at national level.