natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ikvienam ir tiesības piekļūt datiem, kas iegūti par viņu, kā arī tiesības uz šo datu koriģēšanu.”
Everyone has the right of access to data which has been collected concerning him or her, and the right to have it rectified.'
Direktīvas mērķis ir aizsargāt personu tiesības un brīvības attiecībā uz personas datu apstrādi, paredzot pamatnostādnes, kas nosaka šādas apstrādes likumību.
The directive aims to protect the rights and freedoms of persons with respect to the processing of personal data by laying down guidelines determining when this processing is lawful.
Tiesības saņemt informāciju no tiesībaizsardzības iestādēm
Right to receive information from law enforcement authorities
Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumos, kad tiesībaizsardzības iestādes konfiscē neatļautas preces vai iegūst citus pierādījumus par pārkāpumu, šīs iestādes dara šos pierādījumus pieejamus izmantošanai tādā notiekošā vai iecerētā civilā tiesvedībā pret iespējamo pārkāpēju, kas pēc tiesību īpašnieka prasījuma ir uzsākta Eiropas Savienības jurisdikcijā un, ja iespējams, šīs iestādes informē attiecīgo tiesību īpašnieku vai tā pārstāvi par šādu konfiskāciju vai pierādījumiem.
Member States shall provide that, where law enforcement authorities seize infringing items or obtain other evidence of infringement, the authorities make such evidence available for use in pending or contemplated civil proceedings against the alleged infringer brought by the right-holder in a jurisdiction within the European Union, and, where practicable, that those authorities inform the relevant right-holder or his representative of such seizure or evidence.
Dalībvalstis var prasīt, lai uz šādu pierādījumu sniegšanu tiesību īpašniekam attiecina pienācīgas piekļuves, drošības un citas prasības nolūkā nodrošināt pierādījumu viengabalainību un novērst iespējamu kaitējumu krimināllietai, kas vēlāk var tikt uzsākta.
Member States may require that any such provision of evidence to the right-holder be made subject to reasonable access, security or other requirements to ensure the integrity of the evidence and to avoid prejudice to any criminal proceedings that may ensue.
Ir jāveicina valsts un privātā sektora sadarbība ES mērogā.
Cooperation at EU level between the public and private sectors should be encouraged.
Valsts iestādēm, tostarp tiesībaizsardzības iestādēm, ir jādod iespēja dalīties ar informāciju un pierādījumiem ar privāto sektoru, lai nodrošinātu, ka civiltiesiskas un krimināltiesiskas darbības īsteno efektīvi un samērīgi, ņemot vērā objektīvus lietiskos pierādījumus pret tiem, kas nodarbojas ar viltošanu un pirātismu.
Public authorities including law enforcement authorities should be given the ability to share information and evidence with the private sector in order to ensure that legal actions, both civil and criminal, can be taken effectively and proportionately based on sound factual evidence against counterfeiters and pirates.
Tas pilnībā atbilst tiesību aktiem datu aizsardzības jomā, jo īpaši Direktīvai 95/46/EK attiecībā uz datu aizsardzību.
This fully respects data protection law, in particular Directive 95/46/EC on data protection.
I. Ievads: 2005. gada 12. jūlija priekšlikumi
I. Introduction: the proposals of 12 July 2005
2005. gada 12. jūlijā Komisija nosūtīja Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu direktīvai par kriminālsankcijām, lai nodrošinātu intelektuālā īpašuma tiesību ievērošanu ( 2005/0127(COD) ); vienlaicīgi tā nosūtīja Padomei priekšlikumu Padomes Pamatlēmumam nolūkā stiprināt krimināltiesību normas, lai novērstu intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumus ( 2005/0128(CNS) ).
On 12 July 2005 the Commission sent the European Parliament and the Council a proposal for a directive on criminal measures aimed at ensuring the enforcement of intellectual property rights ( 2005/0127(COD) ); at the same time, it sent the Council a proposal for a Council framework decision to strengthen the criminal law framework to combat intellectual property offences ( 2005/0128(CNS) ).
Minētajā direktīvas priekšlikumā bija prasība dalībvalstīm nodrošināt, lai visi intelektuālā īpašuma tiesību tīšie pārkāpumi, ja tie ir veikti komerciālā mērogā, un šādu pārkāpumu mēģinājumi, palīdzība vai atbalsts to veikšanā un to provocēšana tiktu uzskatīti par noziedzīgiem nodarījumiem.
The proposal for a directive required Member States to ensure that all intentional infringements of intellectual property rights on a commercial scale, and attempting, aiding or abetting and inciting such infringements, were treated as criminal offences.
Tajā tika paredzēta virkne sankciju, sākot ar viltoto preču konfiskāciju un beidzot ar brīvības atņemšanas sodiem vainīgajiem.
It provided for a series of penalties ranging from confiscation of the counterfeit goods to custodial sentences for culprits.
Tajā arī tika noteiktas dažādas papildu sankcijas, tostarp to uzņēmumu slēgšana, kas tiek izmantoti viltošanai, aizliegums veikt komerciālas darbības un tiesas sprieduma publicēšana.
It also made provision for various additional penalties, including closure of establishments used for counterfeiting purposes, a ban on engaging in commercial activities and publication of the judicial verdict.
Tomēr šajā direktīvas priekšlikumā bija vienkārši prasība dalībvalstīm saukt pie atbildības un sodīt par noteiktām darbībām, taču nebija precizēts piemērojamo sankciju apmērs
However, the proposal for a directive simply required Member States to prosecute and punish certain actions, without specifying the level of the penalty to be imposed
1989. gada 21. septembra spriedumu lietā C-68/88, Komisija/Grieķijas Republika) parasti tikai atļauj tā saukto asimilācijas metodi, saskaņā ar kuru Kopienas tiesību aktos var noteikt, ka vietējās krimināltiesību normas, kas paredzētas noteiktu valsts interešu aizsardzībai, jāpiemēro arī atbilstīgo Kopienas interešu aizsardzībai, tādējādi apvienojot šos divus normu kopumus jaunā tiesību aktā, kurā noteikts kriminālpārkāpums.
Judgment of 21 September 1989, Case C-68/88, Commission v Republic of Greece ) traditionally only authorises the so-called assimilation method, in accordance with which the Community legislation may provide that domestic criminal provisions designed to protect certain national interests should apply also to protect the corresponding Community interests, thus combining the two sets of provisions in a new piece of legislation establishing a criminal offence.
Tas nozīmē, ka Kopienas tiesību aktos var noteikt to, ka atsevišķi rīcības veidi jāuzskata par kriminālpārkāpumu, bet šie tiesību akti nedrīkst ierobežot dalībvalstu kompetenci attiecībā uz sankciju noteikšanu un piemērošanu praksē. .
This means that Community law may establish that certain types of conduct should be regarded as a criminal offence, but must not encroach on the Member States' competence with regard to prescribing and applying penalties in practice. .
Vienlaikus pamatlēmuma priekšlikumā bija izteikta prasība stiprināt krimināltiesiskos pasākumus, lai tuvinātu valstu tiesību aktus par intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem un veicinātu dalībvalstu sadarbību cīņai pret attiecīgajiem pārkāpumiem.
Meanwhile, the proposal for a framework decision sought to strengthen the criminal law measures to approximate national legislation on infringements of intellectual property rights and to facilitate cooperation between Member States to repress the offences in question.
Pamatlēmuma priekšlikuma mērķis bija papildināt pievienoto direktīvas priekšlikumu un noteikt obligātās sankcijas par attiecīgajiem pārkāpumiem: vismaz četru gadu cietumsodu tādu pārkāpumu gadījumā, kas pastrādāti noziedzīgas organizācijas aizgādībā turpmākā Pamatlēmuma par cīņu pret organizēto noziedzību ( 2005/0003(CNS) ) nozīmē, vai gadījumā, kad šādi pārkāpumi apdraud veselību vai drošību, kopā ar soda naudu vismaz EUR 300 000 apmērā.
In particular, to supplement the accompanying proposal for a directive, the proposal for a framework decision sought to set minimum penalties for the offences in question: a maximum of at least four years' imprisonment in the case of offences committed under the aegis of a criminal organisation within the meaning of the future framework decision on the fight against organised crime ( 2005/0003(CNS) ) or where such offences involved a health or safety risk, together with a fine up to a maximum of at least EUR 300 000.
2005. gada 13. septembra Tiesas spriedums un Komisijas nostāja
The judgment of the Court of Justice of 13 September 2005 and the Commission's position
Kamēr tika gatavota procedūra iepriekš minēto priekšlikumu pieņemšanai, 2005. gada 13. septembrī Tiesa pieņēma spriedumu lietā C-176/03 Komisija/Padome, kurā, kopumā atzīstot, ka Kopienas kompetence neattiecas uz krimināltiesībām, norādīja, ka šis secinājums, „ja tas, lai kompetentās valsts iestādes piemērotu efektīvus, samērīgus un preventīvus kriminālsodus, ir pasākums, kas nepieciešams, lai cīnītos pret būtisku kaitējumu videi, neliedz Kopienas likumdevējam ieviest pasākumus, kas saistīti ar dalībvalstu krimināltiesībām un ko tas uzskata par vajadzīgiem, lai nodrošinātu tā noteikto vides aizsardzības normu pilnīgu efektivitāti” (48. punkts).
While the procedure for the adoption of the above-mentioned proposals was in progress, the Court of Justice issued a judgment on 13 September 2005, in Case C-176/03 Commission v Council , which, while finding that, as a general rule, criminal matters did not fall within the Community's competence, stated that that finding did not 'prevent the Community legislature, when the application of effective, proportionate and dissuasive criminal penalties by the competent national authorities is an essential measure for combating serious environmental offences, from taking measures which relate to the criminal law of the Member States which it considers necessary in order to ensure that the rules which it lays down on environmental protection are fully effective' (point 49).
Turklāt Tiesa uzskatīja, ka, lai noskaidrotu, vai Kopienas tiesību aktam ir ticis izvēlēts atbilstīgs tiesiskais pamats, ir jāņem vērā šī tiesību akta mērķis un saturs.
Furthermore, the Court considered that, for the purpose of establishing whether the correct legal basis had been selected for a Community act, the aim and content of the act itself had to be taken into account.
Tātad, tā kā minētā pamatlēmuma galvenais mērķis un saturs šajā gadījumā
Consequently, as the principal aim and content of the framework decision at issue in the case in question
Padomes 2003. gada 27. janvāra Pamatlēmums 2003/80/TI par vides krimināltiesisko aizsardzību. bija vides aizsardzība, tā pamatā būtu bijis jābūt EK līguma 175. pantam (pirmais pīlārs), nevis LES VI sadaļai (trešais pīlārs) (51. punkts).
Council framework decision 2003/80/JHA of 27 January 2003 on the protection of the environment through criminal law. was environmental protection, it should have been based on Article 175 of the ECT (first pillar) and not on Title VI TEU (third pillar) (point 51).
Tādēļ Komisija pieņēma paziņojumu
The Commission therefore adopted a Communication
Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par Tiesas 2005. gada 13. septembra sprieduma sekām, COM(2005)0583 . , kurā izdarīti loģiski secinājumi par Tiesas spriedumu, proti, ka saskaņā ar pirmo pīlāru normu pieņemšana attiecībā uz krimināllietām nav ierobežota nevienā potenciāli svarīgā Kopienas kompetences jomā.
Communication from the Commission to the European Parliament and the Council on the implications of the Court's judgment of 13 September 2005, COM(2005)0583 . which carries the Court of Justice's finding to its logical conclusion, namely that there are no restrictions on adopting provisions relating to criminal matters under the first pillar in any potentially relevant area of Community competence.
Komisijas atzinumā minēts, ka pilnvaras starp pirmo un trešo pīlāru būtu jāsadala šādi: Kopienas tiesību efektīvai īstenošanai vajadzīgās krimināltiesību normas ir pirmajā pīlārā, bet horizontālās krimināltiesību normas (policijas un tiesu iestāžu sadarbība, krimināltiesību saskaņošanas pasākumi attiecībā uz brīvības, drošības un tiesiskuma telpu) ietilpst trešajā pīlārā.
In the Commission's opinion, powers should be distributed between the first and third pillar as follows: the provisions of criminal law required for the effective implementation of Community law come under the first pillar, while horizontal criminal law provisions (police and judicial cooperation, measures on the harmonisation of criminal law in connection with the area of freedom, security and justice) belong to the third pillar.
Ņemot to vērā, Komisija uzņēmās izdarīt vajadzīgās izmaiņas visos vēl izskatāmajos tiesību aktu priekšlikumos.
This being so, the Commission undertook to make the necessary changes to any legislative proposals still pending.
2006. gada 26. aprīļa priekšlikums
The proposal of 26 April 2006
Pēc diskusijas par šo jautājumu un jo īpaši pēc Tiesas attiecīgā sprieduma Komisija nolēma, ka tai būtu jāgroza direktīvas priekšlikums un jāatsauc 2005. gada 12. jūlija pamatlēmuma priekšlikums
Following discussion of this issue, and in particular the relevant judgment of the Court of Justice, the Commission decided it should amend the proposal for a directive and withdraw the proposal for a framework decision of 12 July 2005
EK līguma 250. panta 2. punktu: „Kamēr Padome nav pieņēmusi lēmumu un turpinās Kopienas tiesību akta pieņemšanas procedūra, Komisija var jebkurā laikā grozīt savu priekšlikumu.”
Article 250(2) of the ECT: 'as long as the Council has not acted, the Commission may alter its proposal at any time during the procedures leading to the adoption of the Community Act.'
Tātad 2006. gada 26. aprīlī Komisija nosūtīja jaunu priekšlikumu direktīvai par kriminālsankcijām, lai nodrošinātu intelektuālā īpašuma tiesību ievērošanu, kurā iekļautas, atjauninātas un apvienotas divu iepriekšējo iniciatīvu normas.
Consequently, on 26 April 2006 the Commission forwarded a new proposal for a directive on criminal measures aimed at ensuring the enforcement of intellectual property rights which incorporates, updates and amalgamates the provisions of the two previous initiatives.
Jaunajā direktīvas priekšlikumā jo īpaši tika iekļauti tādi priekšlikumi attiecībā uz sankciju līmeni un plaša mēroga konfiskācijas pilnvarām, kas iepriekš bija iekļauti pamatlēmuma priekšlikumā (jo īpaši skatīt 5.–9. pantu).
In particular, the proposals relating to the level of penalties and the broad powers of confiscation previously contained in the proposal for a framework decision were now incorporated in the new proposal for a directive (see, in particular, Articles 5 to 8).
Šis ir viens no pirmajiem gadījumiem, kad Komisija piemēroja jauno pieeju krimināltiesībām.
This appears to be one of the first cases where the Commission has applied its new approach to criminal law.
Īsumā apkopojot, 1. pantā ir noteikts direktīvas priekšmets un darbības joma; 2. pantā ir definēts juridiskās personas jēdziens šīs direktīvas vajadzībām; 3. pantā dalībvalstīm tiek uzlikts pienākums uzskatīt noteiktus rīcības veidus par kriminālpārkāpumiem; 4. un 5. pantā attiecīgi noteikts kriminālsodu veids un līmenis; 6. pants attiecas uz konfiskācijas pilnvarām; 7. pantā ir paredzētas kopējas izmeklēšanas komandas cīņai pret viltošanu; 8. pantā dalībvalstīm tiek uzlikts pienākums nodrošināt to, ka direktīvā noteikto pārkāpumu izmeklēšana un kriminālvajāšana nav jāuzsāk personām, kuru tiesības ir pārkāptas; visbeidzot, 9. un 10. pantā attiecīgi noteikta transponēšana un stāšanās spēkā.
Briefly summarised, Article 1 sets out the subject-matter and scope of the directive; Article 2 defines the concept of a legal person for the purposes of the directive; Article 3 obliges Member States to treat specified types of behaviour as criminal offences; Articles 4 and 5 specify the nature and the level of criminal penalties respectively; Article 6 deals with powers of confiscation; Article 7 provides for joint investigation teams to combat counterfeiting; Article 8 obliges Member States to ensure that investigations and prosecution of the offences defined in the directive do not need to be instigated by the persons whose rights are infringed; finally, Articles 9 and 10 deal with transposal and entry into force respectively.
Salīdzinot jauno priekšlikumu ar diviem iepriekšējiem, ir skaidrs, ka vienīgās normas, kas nav iekļautas jaunajā priekšlikumā, ir tās, kuras attiecas uz jurisdikciju un tiesvedības koordinēšanu.
If we compare the new proposal with the two previous ones, it is clear that the only provisions that have not been incorporated in the new proposal are those relating to jurisdiction and the coordination of proceedings.
Komisija plāno īstenot horizontālo pieeju šajā jautājumā saskaņā ar Zaļo grāmatu par jurisdikcijas kolīzijām un non bis in idem principu kriminālprocesā, kas pieņemts 2005. gada 23. decembrī
The Commission plans to take a horizontal approach to this subject under its Green Paper on conflicts of jurisdiction and the principle of 'ne bis in idem' in criminal proceedings, adopted on 23 December 2005
Komisija neuzskata par svarīgu noteikt īpašus pasākumus intelektuālā īpašuma aizsardzībai.
The Commission does not consider it essential to lay down specific arrangements for the protection of intellectual property.
Problēmas aspekti un referenta nostāja
Problem issues and the rapporteur's position
Rast pirmajā pīlārā pamatojumu priekšlikumiem attiecībā uz krimināllietām ir pilnībā atbilstīgi Komisijas plašajai interpretācijai par Tiesas 2005. gada 13. septembra spriedumu.
Looking to the first pillar for the basis of proposals relating to criminal matters is perfectly consistent with the Commission's broad interpretation of the implications of the judgment of the Court of Justice of 13 September 2005.
No tā izriet, ka gadījumā, ja šī plašā interpretācija tiek pieņemta, Komisijas pieeja nerada iebildumus.
It follows that, if this broad interpretation is accepted, the Commission's approach is unexceptionable.
Tomēr joprojām ir atsevišķi problemātiski punkti, kurus grozītais Komisijas priekšlikums, šķiet, nav atrisinājis.
However, there are still certain problematic points which the amended Commission proposal does not seem to have succeeded in resolving.
Jo īpaši tas attiecas uz šīs direktīvas darbības jomu.
This applies, in particular, to the scope of the directive.
Paskaidrojumā minēts, ka priekšlikums direktīvai tāpat kā Direktīva 2004/48/EK par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu attiecas uz jebkuriem intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem, kas noteikti Kopienas tiesību aktos un/vai attiecīgo dalībvalstu tiesību aktos.
The explanatory memorandum states that the proposal for a directive applies to any infringement of intellectual property rights provided for by Community law and/or by the national law of the Member State concerned, as does Directive 2004/48/EC on the enforcement of intellectual property rights.
Komisijas Paziņojumā (2005/292/EK) par Direktīvas 2004/48/EK 2. pantu ir uzskaitītas attiecīgās īpašumtiesības, lai precīzāk noteiktu konkrētu šīs direktīvas darbības jomu.
The statement by the Commission (2005/292/EC) concerning Article 2 of Directive 2004/48/EC lists the property rights concerned in order to establish more precisely the exact scope of the directive.
Šajā sarakstā iekļautas „patentu tiesības, tostarp tiesības, kas izriet no papildu aizsardzības sertifikātiem”.
The list includes 'patent rights, including rights derived from supplementary protection certificates'.
Tomēr tādu kriminālsankciju piemērošana, kas noteiktas patentu tiesību pārkāpumu gadījumos Kopienas līmenī, nešķiet nedz īpaši piemērota pati par sevi, nedz atbilstīga pieejai, kuru pēdējos gados īsteno Kopienas likumdevējs.
However, applying criminal penalties laid down at Community level to infringements of patent rights does not seem to be either particularly appropriate in itself, or consistent with the approach followed in recent years by the Community legislator.
Nav pierādījumu, ka vajadzētu steidzami iejaukties, piemērojot kriminālsodus, jo daudzas dalībvalstis jau īsteno patentu aizsardzību ar kriminālsodu palīdzību (t.i., piemērojot soda naudas un cietumsodus).
There is no evidence of any urgent need to intervene by imposing criminal penalties, since many Member States already enforce patent protection by means of criminal penalties (i.e. fines and custodial sentences).
1980. gada 16. decembra dokumenta „ Bekanntmachung der Neufassung des Patentgesetzes” (PatG) 142. punktu. , Austrijas
Cf. paragraph 142 of Bekanntmachung der Neufassung des Patentgesetzes (PatG) of 16 December 1980. , Austrian
1967. gada 20. decembra Dānijas Patentu akta Nr. 479 57. iedaļu. , Spānijas
Cf. section 57 of the Danish Patents Act No 479 of 20 December 1967. , Spanish
Kriminālkodeksa 273. pantu, kurā grozījumi izdarīti ar 1995. gada 23. novembra konstitutīvo likumu Nr. 10/1995. , Francijas
Article 273 of the Criminal Code, as amended by organic law No 10/1995 of 23 November 1995. , French
1990. gada 26. janvāra Intelektuālā īpašuma kodeksa L. 615-14. pantu ar grozījumiem. , Ungārijas
Article L. 615-14 of the Intellectual Property Code of 26 January 1990 as subsequently amended. , Hungarian
Kriminālkodeksa 329/D pantu. , Itālijas
Article 329/D of the Criminal Code. , Italian
Kriminālkodeksa 473. un 474. pantu, kas paredz sodu par viltošanas pārkāpumiem, mainot vai izmantojot jaunrades darbu vai rūpniecisku ražojumu atšķirības zīmes un ievedot valstī un tirgojot produktus ar viltotām zīmēm, un 475. pantu, kurā noteiktas papildu sankcijas publicēt spriedumu vai tiesas lēmumu. , Nīderlandes
Articles 473 and 474 of the Criminal Code, which punish the offences of counterfeiting, altering or using the distinctive signs of creative works or industrial products and introducing into the State and marketing products with false signs, and Article 475, which provides for the supplementary penalty of publication of the judgment or judicial decision. , Dutch
Nīderlandes 1910. gada Patentu akta ( Rijksoctrooiwet ) 45. pantu un 1995. gada Patentu akta ( Rijksoctrooiwet ) 79. panta 1. punktu. un Portugāles
Article 45 of the Dutch Patent Act ( Rijksoctrooiwet ) of 1910 and Article 79(1) of the Dutch Patent Act ( Rijksoctrooiwet ) of 1995. and Portuguese
Rūpnieciskā īpašuma kodeksa (1995. gada 24. janvāra dekrēta likums Nr. 16/95 ar grozījumiem) 261. un 262. pantu. tiesību aktiem.
Articles 261 and 262 of the Industrial Property Code (decree law no 16/95 of 24 January 1995 as subsequently amended). legislation.
Tādēļ, kaut arī būtu jāpievērš uzmanība tam, ka citu tiesību sistēmu krimināltiesībās (piemēram, Anglijas, Beļģijas un Grieķijas tiesību aktos) nav noteikta nekāda aizsardzība, šāda veida normu ieviešana Kopienas līmenī dublētu pašreizējās normas un padarītu sistēmu vēl sarežģītāku, ja vien mēs nepieņemam, ka, iekļaujot šim nolūkam atbilstīgas skaidras normas (ar piemērotu grozījumu palīdzību) attiecīgajā direktīvā vai atzīstot Kopienas tiesību automātisku pārākumu
Consequently, though attention should be drawn to the absence of any protection in criminal law under other legal systems (for example under English, Belgian and Greek law), the introduction of provisions of this kind at Community level would duplicate existing provisions and make the system even more cumbersome, unless we suppose that, either through the insertion (by means of an appropriate amendment) of an explicit provision to that end in the directive or as a result of the 'automatic primacy' of Community law
Šis Kopienas tiesību pārākums, protams, izriet no prasības, ka valstu tiesnešiem pilnā mērā jāpiemēro Kopienas tiesību akti un līdz ar to jāignorē jebkuri vietējie tiesību akti, kas ir ar tiem pretrunā, neatkarīgi no tā, vai vietējie tiesību akti tika pieņemti pirms vai pēc attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem (sal.
This primacy, of course, arises from the requirement that national judges apply Community law in full, and consequently disregard any domestic law that conflicts with it, whether it was passed before or after the Community law in question (cf.