natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Priekšlikums Padomes regulai, ar ko denonsē Eiropas Ekonomikas kopienas un Angolas Tautas Republikas valdības Nolīgumu par zveju Angolas piekrastē un atkāpjas no Regulas (EK) 2792/1999
Proposal for a Council regulation denouncing the Agreement between the European Economic Community and the Government of the People’s Republic of Angola on fisheries off Angola and derogating from Regulation (EC) No 2792/1999
Attīstības komiteja S ATZINUMS
OPINION OF THE COMMITTEE ON DEVELOPMENT
ES klātbūtne tāljūru zvejas vietās ir likumīgs mērķis, tomēr nedrīkst aizmirst, ka Savienības zivsaimniecības intereses ir jāaizsargā, ievērojot arī to valstu attīstības intereses, ar kurām tiek parakstīti nolīgumi.
The EU presence in distant fishing grounds is a legitimate objective, and must not forget that the interest of Union's fisheries ought to be protected alongside the interest in developing the nations with whom agreements are signed.
Eiropas Ekonomikas kopienas un Angolas Tautas Republikas parakstītais zvejniecības nolīgums beidzās 2004. gada augustā.
The European Economic Community signed an agreement on fisheries with the People's Republic of Angola that came to an end in August 2004.
Vēlākajos sarunu raundos abas puses nav spējušas vienoties par jaunā protokola pamatprincipiem.
In successive rounds of negotiations the two parties have not been able to agree on the main principles of the new Protocol.
Jaunais tiesiskais pamats, ko Angola pieņēma 2004. gada oktobrī, nosaka, ka zveja atbilstoši Kopienas un Angolas nolīgumam jāveic saskaņā ar Angolas normatīvajiem aktiem zvejniecības jomā.
The new legislative framework adopted by Angola in October 2004 stipulates that the fishing activities subject to an Agreement between the Community and Angola shall be carried out in conformity with Angola's laws and regulations concerning fisheries.
Saskaņā ar Angolas jaunajiem tiesību aktiem šīs valsts ūdeņos zvejojoša ārvalstu kuģa operatoram jābūt Angolas kopuzņēmumam, un nozvejas izcelsmes vieta ir Angola.
In accordance with the new Angolan national legislation, foreign vessels operating in Angolan waters must operate by an Angolan joint venture and the catch will be of Angolan origin.
Šī iemesla dēļ visiem ārvalstu kuģiem, kuri zvejo Angolas ūdeņos, būtu jābūt zem Angolas karoga.
To this end, all foreign vessels operating in Angolan waters would have to fly the Angolan flag.
Tunzivju nozveja saskaņā ar Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas ( ICCAT ) noteikumiem tiktu reģistrēta kā Angolas veikta nozveja.
In the case of tuna, the catches would be registered under ICCAT rules as Angolan catches.
Turklāt visi EK kuģi būtu jāaprīko ar satelītnovērošanas iekārtām, kuras tieši saistītas ar Angolas zvejas kuģu novērošanas centru (novērošanu veic piekrastes valsts, nevis kuģa karoga valsts).
Furthermore, all EC vessels would have to be fitted with satellite tracking devices directly linked to the Angolan fishing vessel monitoring centre (tracking by coastal state instead of flag state).
Šādos apstākļos Komisija jūnijā informēja Angolu, ka sarunas ir pārtrauktas un tiek uzskatīts par nepieciešamu oficiāli denonsēt zvejniecības nolīgumu saskaņā ar tā 14. pantā noteikto procedūru.
In these circumstances, the Commission has informed Angola in June that the negotiations have broken down, and it is considered necessary to formally denounce the Fisheries Agreement in accordance with the procedure set out in its Article 14.
Kopienai līdz 2007. gada 31. oktobrim jāiesniedz Angolai denonsēšanas paziņojums, lai denonsēšana stātos spēkā no 2008. gada 1. februāra.
The Community should give notice of the denouncement to Angola by 31 October 2007, in order that denunciation takes effect on 1 February 2008.
Tiek veikti pasākumi, lai ar atbalsta shēmas starpniecību palīdzētu kuģiem, kurus ietekmē šī denonsēšana.
Measures are being taken to help the vessels that are affected by the denunciation through an aid scheme.
Kuģi, kuri vēlas palikt Angolā, drīkst to darīt, pārejot zem tās karoga, tomēr šajā gadījumā tiem jāatmaksā no Kopienas saņemtais atbalsts, izņemot uzbūvēšanai un darbības pārtraukšanai saņemto atbalstu.
And vessels intending to stay in Angola are allowed to do it when switching flags, but having to pay back support received from the Community, with exception of the construction and tie-up aids.
Attīstības komiteja būtu atzinīgi vērtējusi vienošanās panākšanu, jo tas veicinātu Angolas attīstību, kā arī ilgtspējīgas zvejas nodrošināšanu reģionā.
The Development committee would have liked for the sake of Angolan development, but also to assure sustainable fisheries in the area, that an agreement could be reached.
Tomēr mēs nevaram pieņemt aizliegumu Angolas ūdeņos zvejot kuģiem zem ES dalībvalstu karogiem.
But we can't accept that we can't fish in Angolan waters under our Union Member's flags.
Tādēļ mēs ierosinām piekrist Eiropas Komisijas priekšlikumam.
Therefore we propose to agree with the European Commission proposal.
Turklāt ierosinām uzturēt regulārus kontaktus ar Angolas varasiestādēm, lai pie pirmās iespējas varētu vienoties par jaunu nolīgumu.
And further propose that contacts with Angolan authorities should be regularly kept, so that a new agreement can be negotiated at the earliest possible opportunity.
Attīstības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Zivsaimniecības komiteju ierosināt atbalstīt Komisijas priekšlikumu.
The Committee on Development calls on the Committee on Fisheries, as the committee responsible, to propose approval of the Commission proposal.
Priekšlikumu Padomes regulai, ar ko denonsē Eiropas Ekonomikas kopienas un Angolas Tautas Republikas valdības Nolīgumu par zveju Angolas piekrastē un atkāpjas no Regulas (EK) 2792/1999
Proposal for a Council regulation denouncing the Agreement between the European Economic Community and the Government of the People’s Republic of Angola on fisheries off Angola and derogating from Regulation (EC) No 2792/1999
James Hugh Allister, Stavros Arnaoutakis, Elspeth Attwooll, Marie -Hélène Aubert, Iles Braghetto, Luis Manuel Capoulas Santos, David Casa, Paulo Casaca, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Carmen Fraga Estévez, Ioannis Gklavakis, Alfred Gomolka, Ian Hudghton, Heinz Kindermann, Henrik Dam Kristensen, Albert Jan Maat, Willy Meyer Pleite, Rosa Miguélez Ramos, Philippe Morillon, Seán Ó Neachtain, Bernard Poignant, Struan Stevenson, Margie Sudre
James Hugh Allister, Stavros Arnaoutakis, Elspeth Attwooll, Marie-Hélène Aubert, Iles Braghetto, Luis Manuel Capoulas Santos, David Casa, Paulo Casaca, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Carmen Fraga Estévez, Ioannis Gklavakis, Alfred Gomolka, Ian Hudghton, Heinz Kindermann, Henrik Dam Kristensen, Albert Jan Maat, Willy Meyer Pleite, Rosa Miguélez Ramos, Philippe Morillon, Seán Ó Neachtain, Bernard Poignant, Struan Stevenson, Margie Sudre
par priekšlikumu Padomes lēmumam par Enerģijas kopienas līguma parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā
on the proposal for a Council decision on the conclusion by the European Community of the Energy Community Treaty
– ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (13886/1/2005)
– having regard to the proposal for a Council decision (13886/1/2005)
– ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 47. panta 2. punktu, 55., 83., 89., 95., 133. un 175. pantu,
– having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Articles 47(2), 55, 83, 89, 95, 133 and 175 thereof,
– ņemot vērā lūgumu sniegt piekrišanu, ko Padome iesniedza saskaņā ar EK līguma 300. panta 3. punkta otro daļu un saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu ( C6‑0435/2005 ),
– having regard to the request for assent submitted by the Council pursuant to Article 300(3), second subparagraph, in conjunction with the first sentence of the first subparagraph of Article 300(2) of the EC Treaty ( C6‑0435/2005 ),
– ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ieteikumu ( A6-0134/2006 ),
– having regard to the recommendation of the Committee on Industry, Research and Energy ( A6‑0134/2006 ),
Eiropas Komisija saskaņā ar 2003. gada jūnija Saloniku Eiropadomes secinājumiem iesniedza Padomei divus Padomes lēmuma priekšlikumus.
The European Commission, in conformity with the Conclusions of the European Council in Thessaloniki in June 2003, submitted two proposals to the Council for a Council Decision.
Pirmais no tiem ir par Enerģijas kopienas līguma parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā ar 10 valstīm, juridiskām personām vai līgumslēdzējām pusēm (Albānija, Bulgārija, Bosnija un Hercegovina, Horvātija, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Melnkalne, Rumānija, Serbija, Turcija un Kosova), un otrais ir par šī līguma noslēgšanu.
The first is on the signing by the EC of the Energy Community Treaty with 10 countries, legal entities or Contracting Parties (Albania, Bulgaria, Bosnia and Herzegovina, Croatia, FYROM, Montenegro, Romania, Serbia, Turkey and Kosovo), and the second is on the conclusion of such a Treaty.
Minētā līguma mērķis ir rosināt Balkānu reģiona valstis “noslēgt juridiski saistošu nolīgumu, ar ko paplašina Eiropas Kopienas enerģētikas tirgu, tajā iekļaujot Dienvidaustrumeiropu” ( K OM(2005)0435, 2. lpp.).
The said Treaty has as its objective to encourage the countries of the Balkan region " to adopt a legally binding agreement extending the EC energy market to the South-East Europe " (COM (2005) 435, p.2). ).
Padome lēmumu par parakstīšanu pieņēma 2005. gada 17. oktobrī (OV, L 329, 30. lpp., 16.12.2005.).
The Council Decision on the signing was adopted on 17 October 2005 (OJ, L 329, p.30, 16.12.05).
EK, ko pārstāvēja par enerģētiku atbildīgais komisārs Andris Piebalgs, un 9 līgumslēdzējas puses 2005. gada 25. oktobrī Atēnās parakstīja līgumu, ar ko izveido Enerģijas kopienu (EKL).
On 25 October 2005, the EC represented by the Commissioner responsible for energy, Mr Andres Piebalgs, and 9 Contracting Parties, signed the Treaty establishing the Energy Community (ECT) in Athens.
Turcija līgumu neparakstīja, tomēr bija pārstāvēta ar tās enerģētikas ministru.
Turkey declined to sign it but was represented by its Minister of Energy.
Pēc EKL parakstīšanas pirmais priekšlikums netika apstiprināts.
Following the signature of the ECT, the first proposal fell.
Lai saņemtu Eiropas Parlamenta piekrišanu, Padome 2005. gada 13. decembrī nosūtīja būtiski pārskatītu otro priekšlikumu (juridiskais pamats: EK līguma 47. panta 2. punkts, 55., 83., 89., 133. un 175. pants saistībā ar 300. panta 2. un 3. punktu).
On 13 December 2005, the Council sent the second proposal - substantially revised - to the EP for its Assent (legal base: TEC articles 47(2), 55, 83, 89, 133 and 175 in conjunction with 300 (2) and (3)).
Tomēr jāņem vērā, ka starp ITRE komitejas priekšsēdētāju un komisāru Piebalgu bija notikusi viedokļu apmaiņa saistībā ar komitejas interesi par piemērota juridiskā pamata izvēli diviem Komisijas priekšlikumiem par Enerģijas kopienas līgumu.
However, one should note that there had been an exchange of views between the Chairman of the ITRE Committee and Commissioner Piebalgs on the Committee's concern about the appropriate choice of the legal basis for the two proposals by the Commission concerning the Energy Community Treaty.
Komisāra 2005. gada 6. jūlija vēstule šajā sakarā parāda, ka Komisijas izvēlētais juridiskais pamats varēja būt tāds, kas pilnīgi izslēgtu EP iesaistīšanu šajā procesā.
The letter of the Commissioner, dated July 6th, 2005, is revealing in this sense: the choice of the legal basis by the Commission might have been one that would have excluded any involvement of the EP in the process.
Teksts, ko Padome iesniedza EP, satur Padomes lēmumu par EKL noslēgšanu EK vārdā (13886/2005 – C6-0435/2005 – 2005/0178 (AVC)) un parakstītā EKL tekstu.
The text submitted by the Council to the EP contains a Council Decision on the conclusion by the EC of the ECT (13886/2005 - C6-0435/2005 2005/0178 (AVC)) and the signed Text of the ECT.
Tomēr tās lēmums izraisa vairākas izmaiņas salīdzinājumā ar Komisijas tekstu gan attiecībā uz procedūru, gan būtību.
But its Decision entails a number of changes with respect to the Commission text, both in terms of procedure and of substance.
Padomes veiktās izmaiņas, paša līguma saturs un EKL paredzētā iestāžu struktūra ir rūpīgi jāizpēta.
The changes inserted by the Council, the content of the Treaty itself and the institutional structure laid out in the ECT merit close examination.
Ņemot vērā, ka saskaņā ar piekrišanas procedūru Eiropas Parlaments nevar veikt grozījumus, bet tam ir vai nu jāpiekrīt līguma noslēgšanai vai jānoraida tā, referenta paskaidrojums, kas izskaidro EP viedokli par EKL saturu, ir sevišķi svarīgs, lai nodrošinātu pārredzamību un atbildību.
Given that under the assent procedure, the European Parliament cannot amend but must give its approval or a rejection of the Conclusion of the Treaty, an explanatory statement by the rapporteur explaining the EP's views on the content of the ECT is paramount for ensuring transparency and accountability.
Par ko ir Enerģijas kopienas līgums (EKL)?
What is the Energy Community Treaty (ECT) about?
EKL ir veidots pēc Eiropas Ogļu un tērauda kopienas (EOTK) parauga, un tā mērķis ir sniegt iespēju līgumslēdzējām pusēm no Dienvidaustrumeiropas vienoties vienā politikas jomā, t. i., enerģētikā, kā arī pēc tam izveidot kopēju viedokli par ES.
The ECT is modelled on the European Coal and Steel Community (ECSC) and seeks to allow the contracting partners of South East Europe to agree on one area of policy, i.e. energy, and then to develop a shared view of the EU.
Faktiski EKL iekšējā tirgus loģiku enerģētikas jomā attiecina uz deviņām līgumslēdzējām pusēm, un tas ir paredzēts, lai pakāpeniski izveidotu iekšējo tirgu starp EK un deviņām šī reģiona valstīm.
In fact, the ECT extends the logic of the internal market in the energy field to the nine contracting parties and aims, in due course, to create an internal market between the EC and the nine countries of the region. "
“Tas dod iespējas izstrādāt reglamentējošus noteikumus, kas nodrošina enerģētikas tirgu efektīvu darbību šajā reģionā, tostarp arī reģiona ES dalībvalstīs.
It enables the setting up of a regulatory framework permitting the efficient operation of energy markets in the region, including for the EU countries of the region.
EKL pēc Komisijas ierosinājuma paredz arī savstarpēju palīdzību par aptuveni EUR 32 785 000 septiņu gadu laikā (no 2007. līdz 2013. gadam).
The ECT, as proposed by the Commission, also provides for a mutual assistance of about 32 785 000 Euro for a period of seven years (2007 to 2013.
EKL atbalstīja Dienvidaustrumeiropas valstu enerģētikas ministru 2002. gada novembrī Atēnu forumā pieņemto nostāju, un līdz ar to tika parakstīts pirmais saprašanās memorands (SM).
The ECT espoused the position adopted at the Athens Forum in November 2002 by the Energy Ministers of the countries of the South-East Europe and thus the first Memorandum of Understanding (MoU) was signed.
SM uzliek saistības tā dalībniekiem ieviest kopienas prasībām paralēlus noteikumus, izveidojot reģionā iekšējo elektrības tirgu .
The MoU commits its members to implement parallel rules to the Community provisions creating an internal electricity market in the region.
Otrais SM tika parakstīts 2003. gada decembrī, attiecinot Atēnu procesu arī uz gāzes tirgiem .
A second MoU was signed in December 2003, extending the Athens Process to gas markets .
Citiem vārdiem sakot, pašreiz izskatāmais EKL ir Atēnu procesa rezultāts tādā nozīmē, ka EKL pārņēma iepriekšējās politiskās saistības un padarīja tās par tiesību normām.
In other words, the Athens Process resulted in the ECT currently under consideration in the sense that the ECT has taken previous political commitments and has made them legal provisions.
Turklāt Komisija ir paziņojusi savu nodomu jautājumus saistībā ar nodarbinātību, sociālo ietekmi, darba apstākļiem un sociālo dialogu izskatīt atsevišķā SM: „... šajos jautājumos jācenšas panākt atsevišķas politiskās saistības papildu saprašanās memorandā, kuras vērstas uz sociālās dimensijas nostiprināšanu, kas ir neatņemama iekšējā tirgus sastāvdaļa.
Furthermore, the Commission has stated its intention to treat matters relating to employment, social impact, working conditions and social dialogue in a separate MoU: "... these issues are to be sought in a complementary Memorandum of Understanding aiming at securing this social dimension which is an integral part of the internal market.
Šīs sociālās dimensijas attīstībā ļoti būtiska būs sociālo partneru un citu interesentu iesaistīšanās.”
Participation of the social partners, and other relevant stakeholders, in the development of this social dimension will be crucial " (COM (2005) 435, p.3).
EKL raksturojums
There are three operational parts to the ECT: 1.
Attiecībā uz pirmo daļu EKL uzliek pienākumu pusēm veikt vairākus pasākumus: a) īstenot plānotās elektrības un gāzes tarifu reformas; b) ieviest visus vajadzīgos tehniskos standartus, tādus kā tīkla kodi, uzskaites sistēmas un tīkla darbībai nepieciešamā informācijas apmaiņa; c) padarīt infrastruktūru efektīvi pieejamu trešām pusēm; d) izveidot valstu regulatīvās iestādes un pārvades sistēmu operatorus; e) rast reģionālus risinājumus neatliekamām regulējuma, enerģētiskas nabadzības un sociālā taisnīguma problēmām; f) īstenot gāzes un elektrības direktīvas.
With regard to the first part, the ECT obliges the parties to undertake a number of measures: a. implement electricity and gas tariff reform plans; b. implement all necessary technical standards, such as grid codes, accounting systems and information exchange for the operation of the grid; c. implement effective third party access to infrastructure; d. create National Regulatory Authorities and transmission system operators; e. develop regional solutions to pressing problems of regulation, energy poverty and social equity and e. implement the gas and electricity directives.
Tomēr šo pasākumu īstenošana līgumslēdzējām pusēm ir ļoti apjomīgs uzdevums, tādēļ varētu būtu pieļaujama neliela elastība.
However, the implementation of these measures by the contracting parties is a Herculean task; some flexibility may be welcome.
Attiecībā uz reģionālajiem mehānismiem jāatzīmē, ka EKL ļaus padziļināt vietējo energotirgu integrāciju.
As to regional mechanisms, it should be noted that the ECT will allow for deeper integration of local energy markets. "
Tas tiks panākts ar normatīviem pasākumiem, kas ļaus paātrināt infrastruktūras attīstību, it īpaši gāzes cauruļvadiem (tostarp izveidot jaunus savienojumus ar Kaspijas jūru un Tuvajiem un Vidējiem Austrumiem).
This will be done by regulation allowing for accelerated infrastructure development, in particular for gas pipelines (especially new connections to the Caspian Sea and the Middle East).
Turklāt īstermiņā ir gaidāmi jauni ieguldījumi kalnrūpniecības un metalurģijas nozarēs, bet ilgākā termiņā enerģētikas nozares stabilizācija veicinās makroekonomisko stabilizāciju, emigrācijas rādītāju pazemināšanos un augstāku ekonomikas izaugsmi.
And new investments in the mining and metallurgy sectors are expected in the short term, while in the longer term the stabilisation of the energy sector will contribute to macro-economic stabilisation, lower emigration rates and higher economic growth.
EKL pamatojas uz priekšnosacījumu, kuru ir vērts atcerēties: “ieguldījumu lēmumi pārvietosies no valsts līmeņa uz reģionālu līmeni”, jo šāda pieeja ir efektīvāka gan izmaksu, gan birokrātijas ziņā.
The ECT is based on a premise worth recalling: 'investment decisions will move from the state level to the regional level' since the latter approach is more efficient both in terms of cost and red tape.
Mērķis ir veicināt reģionālu sadarbību un vietēju uzticēšanos.
The aim is to induce regional cooperation and local trust.
Attiecībā uz EKL trešo daļu jāņem vērā, ka piecas ES dalībvalstis (Austrija, Grieķija, Ungārija, Itālija un Slovēnija) ir pakļautas potenciāliem riskiem saistībā ar līgumslēdzēju pušu gāzes un elektrības tirgu pienācīgu darbību (skat. līguma 11. apsvērumu).
As to the third part of the ECT, one should note that five Member States (Austria, Greece, Hungary, Italy and Slovenia) are recognised as being exposed to potential risks dependant on the proper the functioning of the gas and electricity markets of the contracting parties (see 11th recital of Treaty).
Lai mazinātu iespējamos riskus, tiek izmantota reģionāla pieeja, ārējā tirdzniecībā un attīstībā ievērojot kopēju politiku.
In order to mitigate the potential risks, a regional approach is adopted to pursue common policies for external trade and development.
Jāuzsver arī tas, ka no deviņām līgumslēdzējām pusēm trīs ir kandidātvalstis (Bulgārija, Rumānija un Horvātija), viena ir iesniegusi pievienošanās pieteikumu (Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika), četras ir potenciālas kandidātvalstis (Albānija, Bosnija un Hercegovina, Serbija un Melnkalne) un vienā ir ANO pagaidu pārvalde (Kosova).
It should also be stressed that of the nine contracting parties, 3 are candidate countries (Bulgaria, Romania and Croatia), one has applied for membership (FYROM), 4 are potential candidates (Albania, Bosnia and Herzegovina, Serbia and Montenegro) and one is under UN Interim Administration (Kosovo).
Faktiski Moldovai jau ir piešķirts novērotāja statuss, un tādas valstis kā Norvēģija un Ukraina ir izrādījušas interesi.
In fact, Moldova has been granted the status of an Observer and countries like Norway and Ukraine have shown interest.
Iekšējā tirgus dabisks turpinājums tomēr ir īstenot kopēju ārpolitiku.
Yet the natural extension of an internal market is to have a common external policy.
Iestādes un dalībnieki
Institutions and Actors
Ministru padome notiek ik pēc sešiem mēnešiem, tajā piedalās dalībvalstu enerģētikas ministri un enerģētikas komisārs, tiek pieņemti stratēģiski lēmumi un doti norādījumi līguma īstenošanai, kā arī tiek oficiāli pieņemti vai apstiprināti sekundārie tiesību akti.
The Ministerial Council takes place every six months with the participation of the Ministers of Energy of the member countries and the Commissioner for Energy, in order to take the strategic decisions and to give directions to the Treaty or to formally adopt or endorse secondary legislation.
Padomes prezidentūra rotācijas kārtībā mainās ik pēc sešiem mēnešiem.
The Presidency of this Council rotates on a six monthly basis.
Pastāvīgā augsta līmeņa grupa
Permanent High Level Group
Tā sastāv no EKL dalībnieku enerģētikas ministru un Eiropas Komisijas pārstāvjiem.
It is composed of representatives of the Ministers of Energy of the Member Partners of the Energy Community Treaty and the European Commission.
Grupu vajadzības gadījumā vai nu pēc Komisijas vai prezidentūras valsts iniciatīvas sasauc, lai sagatavotu Ministru Padomi un nodrošinātu tās lēmumu izpildes pārraudzību.
The group is convened, when necessary, on the initiative of either the Commission or the country holding the Presidency in order to prepare the Ministerial Council and to ensure the follow up of its decisions.
Šo grupu vada Komisija kopā ar attiecīgo prezidentūru.
The Commission co-chairs this group along with the President in Office.
Regulatīvā padome
Regulatory Board
Tā izskata regulatīvās sadarbības jautājumus un var kļūt par reglamentējošus lēmumus pieņemošu struktūru un/vai strīdu izšķiršanas mehānismu.
It will consider issues of regulatory co-operation and may develop into a regulatory decision making body and/or a dispute settlement mechanism.
Eiropas Komisija uzskata, ka tai paplašināta tirgus darbībā ir centrālā loma.
The European Commission considers its role as central to the operation of the enlarged market.
Regulatīvais elektrības forums
Regulatory Forum Electricity