natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Izmaksu efektivitātes nolūkā ir jāizmanto jau esošās kartes, kas atbilst šīs direktīvas prasībām.
For the sake of (cost) effectiveness, existing maps – which meet the requirements of this directive - should be used.
7. panta 2. punkta 1. daļas a) apakšpunkts
Article 7, paragraph 2, subparagraph 1, point (a)
a) plūdi, kas var notikt ar lielu varbūtību ( iespējamās atkārtošanās periods ir 10 gadi ) ;
(a) floods with a high probability ( likely return period , once in every 10 years ) ;
a) plūdi, kuru iespējamās atkārtošanās periods ir 10 –30 gadi;
(a) floods with a likely return period of once every 10 -30 years;
Lielākajā daļā dalībvalstu nav vajadzības izveidot karti plūdiem, kuru atkārtošanās periods ir 10 gadi un kuriem praksē nav tik liela nozīme.
In most Member States there is no need to map flooding events with a return period of 10 years, which in practice are generally less relevant.
Tāpēc dalībvalstīm būtu jābūt zināmai rīcības brīvībai attiecībā uz tā izpētes perioda vai iespējamā plūdu atkārtošanās perioda noteikšanu, kuru tās vēlas izmantot par pamatu savu augstas varbūtības plūdu karšu izstrādē.
The Member States should therefore be allowed some discretion as to what investigation period or what likely return period they wish to use as the basis for their high-probability flooding maps.
7. panta 2. punkta 1. daļas b) apakšpunkts
Article 7, paragraph 2, subparagraph 1, point (b)
b) plūdi, kas var notikt ar vidēji lielu varbūtību ( iespējamās atkārtošanās periods ir 100 gadi ) ;
(b) floods with a medium probability ( likely return period , once in every 100 years )
b) plūdi, kuru iespējamās atkārtošanās periods ir 100 gadi;
(b) floods with a likely return period of once in every 100 years ;
Tādi jēdzieni kā „augsta/vidēji liela varbūtība” nav piemēroti ūdens resursu pārvaldības terminoloģijai.
Terms like 'high/medium' probability have no place in water management terminology.
7. panta 2. punkta 2. daļas c) apakšpunkts
Article 7, paragraph 2, subparagraph 2, point (c)
c) zonas , kurās var notikt krasta erozija un sanešu plūsmas nosēšanās .
(c) areas which could be subject to bank erosion and debris flow deposition.
c) apgabali , kuros var notikt plūdu terašu un upju ieleju nogāžu erozija, krastu erozija un sanešu plūsmas nogulsnēšanās .
(c) areas which could be subject to erosion of flood terraces and slopes of river valleys and to bank erosion and debris flow deposition.
Teksta iepriekšējā versija attiecās tikai uz krastu eroziju, lai gan lielākā daļa plūdu Eiropā skar upju ielejas.
The previous version referred only to damage to coastal areas, whereas most flooding in Europe affects river valleys.
Plūdu laikā postījumi tiek nodarīti visām ielejas daļām — gultnei, plūdu terasēm un nogāzēm.
During flooding, all parts of a valley - bed, flood terraces and slopes - are damaged.
Grozījums Nr.
Amendment 45
( Neattiecas uz tekstu latviešu valodā. )
Does not affect English version
7. panta 2. punkta 2. daļas ca) apakšpunkts (jauns)
Article 7, paragraph 2, subparagraph 2, point (c a) (new)
ca) stāvu nogāžu apgabali, kas var būt pakļauti plūdiem, kuriem raksturīga strauja ūdens plūsma un lieli sanešu apjomi.
(ca) steeply sloping areas which could be subject to floods with a high flow velocity and large quantities of debris.
Jāņem vērā arī plūdi dažos Vidusjūras reģionos, kurus galvenokārt izraisa īslaicīgas un spēcīgas lietusgāzes, kā negatīvo ietekmi pastiprina stāvas nogāzes.
It is also necessary to allow for the floods in some Mediterranean regions caused primarily by short, sharp downpours of torrential rain, the effects of which are aggravated by steep slopes.
7. panta 2. punkta 2. daļas cb) apakšpunkts (jauns)
Article 7, paragraph 2, subparagraph 2, point (c b) (new)
cb) faktori, kas var izraisīt plūdus un kas var būt sastopami riska kartē atzīmētajā apgabalā.
(cb) agents potentially capable of causing floods that can or might be found in the area marked out on the risk map.
Plūdu novērtējuma un pārvaldības nolūkā ir jānosaka un jāanalizē plūdus izraisošie faktori, aptverot šo faktoru visāda veida ietekmi.
For flood assessment and management purposes it is necessary to define and analyse the causative agents, covering their full implications.
Tie ir jāiekļauj gan pārvaldības plānos, gan riska kartēs.
As well as being mentioned in the management plans, they should be shown on the risk maps.
7. panta 2. punkta 2. daļas cc) apakšpunkts (jauns)
Article 7, paragraph 2, subparagraph 2, point (c c) (new)
cc) palienes un citi dabas apgabali, kas pašreiz vai nākotnē var kalpot par plūdu aizturēšanas/buferzonām.
(cc) floodplains and other natural areas that can serve as a retention/buffer area at present or in the future.
Ja neapstrādātas zemes platības, kas var applūst dabiskā veidā (piemēram, palienes) un veikt nozīmīgo ūdens aizturēšanas funkciju, netiek iekļautas plūdu riska kartēs un pārvaldības plānos, tās var kļūt par apstrādāšanas objektu.
The undeveloped areas that can flood naturally (e.g. floodplains) and perform a valuable water retention function, if not considered in the flood risk maps and management plans, could be targeted for development.
Tādā gadījumā tiktu zaudēta vai pavājināta to būtiskā loma plūdu riska mazināšanā un tiktu apdraudēti tur izvietotie jaunie līdzekļi.
They would then loose or weaken their important function of reducing flood risk, and the new assets placed there would be at risk.
Līdz ar to ir svarīgi šiem apgabaliem piemērot „pasliktināšanās novēršanas” noteikumu, lai nepalielinātos risks.
It is thus important that a “no-deterioration” provision applies to these areas so that risks do not increase.
Tāpēc šie apgabali un funkcijas, ko tie veic, jāiekļauj/jāņem vērā attiecīgajās plūdu riska kartēs un pārvaldības plānos, kuri jāizstrādā saskaņā ar šo direktīvu.
Therefore, it is necessary that these areas and the functions they perform are included/considered in the relevant flood risk maps and management plans to be drawn under this Directive.
Indikatīvajās plūdu nodarīto postījumu kartēs norāda potenciālos ar plūdiem saistītos postījumus saskaņā ar 2. punktā noteiktajiem veidiem un nosaka šādus parametrus :
The indicative flood damage maps shall show the potential damage associated with floods under the scenarios referred to in paragraph 2 and expressed in terms of the following:
Indikatīvajās plūdu nodarīto postījumu kartēs norāda potenciālo ar plūdiem saistīto negatīvo ietekmi saskaņā ar 2. punktā minētajiem iespējamiem plūdu norises veidiem , kuru raksturo ar šādu rādītāju palīdzību :
The indicative flood damage maps shall show the potential adverse consequences associated with floods under the scenarios referred to in paragraph 2 and expressed in terms of the following:
a) potenciāli apdraudēto iedzīvotāju skaits;
(a) the number of inhabitants potentially affected;
b) potenciālie ekonomiskie zaudējumi zonā ;
(b) potential economic damage in the area;
b) potenciālie saimnieciskie zaudējumi attiecīgajā apgabalā ;
(b) potential economic damage in the area;
c) potenciālais kaitējums videi .
(c) potential damage to the environment.
c) potenciālais kaitējums videi , tostarp apgabalos, kas noteikti par aizsargājamiem saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 6. pantu, ņemot vērā stacionāro vai izkliedēto piesārņojuma avotu izvietojumu un ar tiem saistīto apdraudējumu ūdens un sauszemes ekosistēmām, kā arī cilvēka veselībai plūdu gadījumā;
(c) potential damage to the environment - including areas designated as protected areas under Article 6 of Directive 2000/60/EC, taking into account location of point or diffuse sources of pollution and associated risks to aquatic or terrestrial ecosystems in the case of flood events – and risk to human health .
ca) tehniskās iekārtas, kas minētas I pielikumā Padomes 1996. gada 24. septembra Direktīvai 96/61/EK par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli 1 , uz ko attiecas Padomes 1996. gada 9. decembra Direktīva 96/82/EK par tādu smagu nelaimes gadījumu briesmu pārzināšanu, kuros iesaistītas bīstamas vielas 2 , un kas plūdu gadījumā var radīt nejaušu piesārņojumu, un Direktīvas 2000/60/EK 6. pantā minētie aizsargājamie apgabali.
(ca) technical installations as referred to in Annex I of Council Directive 96/61/EC of 24 September 1996 concerning integrated pollution prevention and control 1 and covered by Council Directive 96/82/EC of 9 December 1996 on the control of major-accident hazards involving dangerous substances 2 which might cause accidental pollution in case of flooding and protected areas identified by Article 6 of Directive 2000/60/EC .
Plūdu kartēs jāattēlo tās iekārtas, kas var radīt nejaušu vides piesārņojumu plūdu gadījumā.
The flood maps should show the installations that might cause accidental environmental pollution as a consequence of flooding.
Instrumenti potenciāla riska iekārtu identificēšanai ir klasifikācijas, kas minētas Seveso II direktīvā un Direktīvā par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli.
The tools to identify installations with potential risk are the classifications of the above mentioned Seveso II Directive and IPPC Directive.
Plūdu kartēs jāuzrāda arī Ūdens pamatdirektīvā noteiktie aizsargātie apgabali.
Protected areas identified in the Water Framework Directive should also be presented in the flood maps.
Ja minēto iekārtu izvietošanas dēļ šajos apgabalos plūdi var izraisīt īpašas vides problēmas, piemēram, ūdens piesārņojumu, šāds risks jāattēlo kartē jau no paša sākuma.
If, because given installations were sited in the area, floods were likely to cause particular environmental problems such as water contamination, that risk should be mapped from the outset.
7. panta 3. punkta 1.a daļa (jauna)
Article 7, paragraph 3, subparagraph 1 a (new)
Plūdu riska kartēs apgabalus var iedalīt zonās atkarībā no zemes izmantošanas un jutīguma pret jebkāda veida iespējamiem kaitējumiem.
Flood risk maps may divide areas into zones according to land use and vulnerability to any likely damage .
Apgabalu iedalījums zonās atkarībā no zemes izmantošanas (meži, lauksaimniecībā izmantojamā zeme, pilsētu teritorija, rūpnieciska zona utt.) un jutīguma pret iespējamiem kaitējumiem un šo zonu attēlošana plūdu riska kartēs būs ļoti noderīga lēmumu pieņemšanā par plūdu riska pārvaldības procedūrām.
The division of areas into zones according to land use (woodland, farmland, urban, industrial, etc.) and vulnerability to likely damage and the plotting of such zones on flood risk maps will be extremely useful in deciding on flood risk management procedures.
Šī informācija jāņem vērā, kad tiek plānota zemes izmantošana.
That information must be taken into account in land use planning.
Vienmēr ir īpaši punkti, kas ir pakļauti lielākam riskam.
There are always particular points exposed to a higher risk.
Informācija par šādiem punktiem jāizmanto, lai efektīvāk plānotu zemes izmantošanu lauksaimniecības, rūpniecības, pilsētu attīstības un infrastruktūras mērķiem.
The information on that subject should be used in order to make for better land use planning for farming, industrial, urban development, and infrastructure purposes.
7. panta 3.b punkts (jauns)
Article 7, paragraph 3 b (new)
Direktīvā ir izklāstīti daži pamatnoteikumi, kas ir jāievēro.
The directive sets out some basic rules to observe.
Tomēr atsevišķām dalībvalstīm varetu būt lietderīgi izstrādāt īpašus pasākumus attiecībā uz apgabaliem ar īpašām iezīmēm.
It might, however, be very useful for individual Member States to lay down specific measures for areas with special characteristics.
Dalībvalstis upju baseinu apgabalu mērogā izstrādā un īsteno plūdu riska pārvaldības plānus upju baseiniem, apakšbaseiniem un piekrastes zonas joslām, kas atbilst 5. panta 1. punkta b) apakšpunktam, saskaņā ar šī panta 2. un 3. punktu.
Member States shall prepare and implement flood risk management plans at the level of the river basin district for the river basins, sub-basins and stretches of coastline identified under point (b) of Article 5 paragraph 1 in accordance with paragraphs 2 and 3 of this Article.
Dalībvalstis upju baseinu apgabalu mērogā izstrādā un īsteno plūdu riska pārvaldības plānus upju baseiniem, apakšbaseiniem un piekrastes joslām, kas atbilst 5. panta 1. punkta b) apakšpunktam, saskaņā ar šī panta 2. un 3. punktu , Direktīvu 79/409/EEK un Direktīvu 92/43/EEK .
Member States shall prepare and implement flood risk management plans at the level of the river basin district , for the river basins, sub-basins and stretches of coastline identified under Article 5(1)(b) in accordance with paragraphs 2 and 3 of this Article and Directive 79/409/EEC and Directive 92/43/EEC .
Tās apraksta arī attīstības plānus, kas paredz izmaiņas zemes izmantošanā vai iedzīvotāju un saimnieciskās darbības izvietojumā, kuras var palielināt plūdu risku attiecīgajā apgabalā vai arī reģionos, kas atrodas upes augšteces vai lejteces reģionos.
They shall also describe development plans that would entail a change of land use or of allocation of the population and distribution of economic activities resulting in an increase of flood risks in the area itself or in upstream or downstream regions.
9. panta 1.b punkts (jauns)
Article 9, paragraph 1 b (new)
Arī uz šīm kartēm un plāniem attiecas pārskatīšanas un atjaunināšanas prasība.
The requirement to review and update them shall still apply.
Dalībvalstīm, kuras jau ir veikušas darbu šajā jomā, jādod iespēja to izmantot.
Member States which have already carried out work in this area must be able to make use of this.
Dalībvalstis nosaka konkrētu atbilstošu aizsardzības līmeni katram upes baseinam, apakšbaseinam vai piekrastes zonas joslai , koncentrējoties uz plūdu rašanās varbūtības un iespējamās ietekmes uz cilvēka veselību, vidi un saimniecisko darbību samazināšanu, ņemot vērā attiecīgos aspektus : ūdens resursu apsaimniekošanu , augsnes izmantošanu , teritoriālplānošanu , zemes lietojumu un dabas saglabāšanu .
Member States shall establish appropriate levels of protection specific to each river basin, sub basin or stretch of coastline, focusing on the reduction of the probability of flooding and of potential consequences of flooding to human health, the environment and economic activity, and taking into account relevant aspects: water management, soil management, spatial planning, land use and nature conservation.
Dalībvalstis ciešā sadarbībā ar vietējām un reģionālām iestādēm katram upes baseinam, apakšbaseinam un piekrastes joslai nosaka raksturīgu atbilstošu aizsardzības līmeni , koncentrējoties uz iespējamās ietekmes uz cilvēka veselību, vidi un saimniecisko darbību samazināšanu , priekšroku dodot nestrukturālu iniciatīvu izmantošanai, un vajadzības gadījumā uz plūdu iespējamības mazināšanu.
Member States, in close association with local and regional authorities, shall establish appropriate levels of protection specific to each river basin, sub-basin or stretch of coastline, focusing on a reduction of the potential consequences of flooding for human health, the environment and economic activity, using preferably non-structural initiatives, and, when necessary, the reduction of likelihood of flooding.
Šajā darbībā jāņem vērā attiecīgie aspekti : ūdens resursu apsaimniekošana , augsnes izmantošana , teritoriālā plānošana , zemes izmantošana, attiecīgā apgabala jutība pret jebkāda veida iespējamiem kaitējumiem, dabas saglabāšana, kā arī izmaksas un ieguvumi .
These actions must take into account relevant aspects: water management, soil management, spatial planning, land use, the vulnerability of the area in question to any likely damage and nature conservation, as well as costs and benefits .
Kopēju upes baseinu, apakšbaseinu vai piekrastes joslu gadījumā dalībvalstis sadarbojas minēto saistību īstenošanā.
In the case of shared river basins, sub-basins or stretches of coastline, Member States shall cooperate in the implementation of the above obligations .
Palieņu izmantošanai cilvēku vajadzībām jābūt saskaņotai ar noteikto plūdu risku.
Human uses of floodplains should be adapted to the identified flood risks.
Plūdi ir dabisks notikums upju attīstībā, kuram ir svarīga nozīme.
Floods are natural events in the river dynamics that play an important role.
Tāpēc jāuzsver, cik būtiski ir dot priekšroku nestrukturāliem pasākumiem.
Therefore it is necessary to remark the importance of using preferably non structural actions.
Tas nozīmē, ka plūdu risku var mazināt, izmantojot jutības samazināšanas līdzekļus.
This means, the flood risk may be reduced by means of the reduction of vulnerability.
Tikai tad, ja ar šiem pasākumiem vien nepietiek, plūdu iespējamības mazināšanā jāizmanto strukturāli pasākumi.
Only when these actions result insufficient, the reduction of the likelihood of flooding should involve structural actions.
Grozījuma mērķis ir nodrošināt, lai kopēju upes baseinu gadījumā dalībvalstīm tiek prasīts saskaņot savu darbību aizsardzības līmeņu noteikšanā.
The amendment aims to ensure that in the case of shared river basins Member States are required to coordinate when determining the levels of protection.
Šis ir īpaši svarīgs aizsargmehānisms tām valstīm, kuras atrodas upes lejtecē.
This is a particularly important safeguard for downstream countries.
Turklāt minētajā darbībā vērā ņemamo nosacījumu sarakstā jāietver atbilstīgo pasākumu izmaksas un ieguvumi.
In addition, the range of conditions to be taken into account in the above exercise should be expanded to the costs and benefits of the measures.
Plūdi apdraud tikai palielnēs īstenotu cilvēku darbību vai tajās atrodošās zemes izmantošanu.
Floods pose a risk only to human activities or uses undertaken in flood plains.
Tāpēc, lai pēc iespējas samazinātu plūdu potenciālās sekas, šī cilvēku darbība jāpielāgo esošajam plūdu riskam.
Therefore, minimising the potential consequences of flooding must also entail an adjustment of these human activities to the existing flood risks.
9. panta 3. punkta 1. daļa
Article 9, paragraph 3, subparagraph 1
Plūdu riska pārvaldības plānos iekļauj pasākumus, kuru mērķis ir sasniegt atbilstīgi 2. punktam noteikto aizsardzības līmeni.
The flood risk management plans shall include measures that aim at achieving the levels of protection established in accordance with paragraph 2 .
Plūdu riska pārvaldības plānos iekļauj pasākumus , kas :
The flood risk management plans shall include measures that:
a) saistīti ar dabiskiem procesiem, piemēram, palieņu saglabāšanu un/vai atjaunošanu nolūkā atdot upēm teritoriju, kur vien tas ir iespējams, un veicināt piemērotu zemes izmantošanu, lauksaimniecisko un mežsaimniecisko darbību visā upes baseinā;
(a) work with natural processes such as maintenance and/or restoration of floodplains in order to give back space to the rivers wherever possible and promote appropriate land use, agricultural and forestry practices throughout the river basin;
b) dod ieguldījumu plūdu pārvaldībā upes augšteces vai lejteces reģionos vai vismaz neietekmē plūdu risku tādā veidā, ka upes augšteces vai lejteces reģioniem nākas saskarties ar neproporcionāli augstām izmaksām, lai sasniegtu pienācīgu riska novēršanas un aizsardzības līmeni;
(b) contribute to the management of floods in upstream or downstream regions or at least do not affect the flood risks in such a way that upstream or downstream regions incur disproportionate costs in achieving the appropriate level of risk prevention and protection;
c) ņem vērā mākslīgi radītās plūdu aizsardzības infrastruktūras efektivitāti, tostarp no ekonomikas un vides viedokļa.
(c) take into account the effectiveness of existing man-made flood defence infrastructure, including their economic and environmental effectiveness.
Neapstrādātas zemes apgabalu, kas var applūst dabiskā veidā (piemēram, palienes), un mežu ūdens aizturēšanas funkcijai ir būtiska nozīme plūdu riska mazināšanā, un tā ir jāņem vērā plūdu riska pārvaldības plānu izstrādē, it īpaši tāpēc, ka tradicionālās plūdu pārvaldības strtatēģijas, kuras galvenokārt balstās uz inženierinfrastruktūru, bieži vien ir neefektīvas un var radīt nopietnas problēmas upes lejteces reģionos.
The water retention function of undeveloped areas that could flood naturally (e.g. floodplains) and of forests is valuable for mitigating flood risks and needs to be considered when developing the flood risk management plans - especially since the traditional flood management strategies, mostly based on engineering infrastructures are often ineffective and can cause severe problems further downstream.
9. panta 3. punkta 2. daļa
Article 9, paragraph 3, subparagraph 2
Plūdu riska pārvaldības plānos iekļauj visus plūdu riska pārvaldības cikla posmus, īpaši koncentrējoties uz plūdu novēršanu, pretplūdu aizsardzību un sagatavotību, plūdiem un ņemot vērā konkrētā upes baseina vai apakšbaseina īpatnības.
The flood risk management plan shall address all phases of the flood risk management cycle focusing on prevention, protection, preparedness, and taking into account the characteristics of the particular river basin or sub basin.
Plūdu riska pārvaldības plānos iekļauj visus plūdu riska pārvaldības cikla posmus, īpaši koncentrējoties uz plūdu novēršanu, pretplūdu aizsardzību un sagatavotību plūdiem un ņemot vērā konkrētā upes baseina vai apakšbaseina īpatnības.
The flood risk management plan shall address all phases of the flood risk management cycle focusing on prevention, protection, preparedness, and taking into account the characteristics of the particular river basin or sub basin.
Plūdu riska pārvaldības plānā iekļauj arī glābšanas darbu un plūdu seku novēršanas pasākumu novērtējumu.
The flood risk management plan shall also include an assessment of rescue and recovery measures.
Lai gan riska pārvaldības plānos galvenā uzmanība tiek veltīta novēršanai, aizsardzībai un sagatavotībai, detalizēts glābšanas darbu un plūdu seku novēršanas pasākumu novērtējums palīdzētu paplašināt informētību par izmaksām, ko radītu plūdu novēršanas pasākumu trūkums.
Although the focus of risk management plans rests on prevention, protection and preparedness, a detailed assessment of rescue and recovery operations could help in spreading awareness of the cost of lack of prevention measures.
9. panta 3. punkta 2.b daļa (jauna)
Article 9, paragraph 3, subparagraph 2 b (new)
Plūdu riska pārvaldības plānā iekļauj pasākumus tāda nejauša piesārņojuma novēršanai, kuru plūdu gadījumā rada tehniskas iekārtas, kas minētas Padomes Direktīvas 96/61/EK I pielikumā un uz ko attiecas Padomes Direktīva 96/82/EK.
The flood risk management plan shall include measures to prevent accidental pollution from technical installations as referred to in Annex I of Council Directive 96/61/EC and covered by Council Directive 96/82/EC as a consequence of flooding.
Tā kā pēc plūdiem bieži vien seko nejaušs vides piesārņojums, ko rada attiecīgajā apgabalā izvietotās rūpniecības, lauksaimniecības un citas iekārtas, plūdu riska pārvaldības plānos jāņem vērā iespējamie piesārņojuma avoti.
As floods often followed by accidental environmental pollutions due to industrial, agricultural and other facilities on the area concerned, the flood risk management plans should take probable pollution sources into account.
Instrumenti, ar kuru palīdzību var noteikt iekārtas ar iespējamo apdraudējumu, ir klasifikācijas, kas minētas Seveso II direktīvā un Direktīvā par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli.
The tools to identify installations with potential risk are the classifications of the above mentioned Seveso II Directive and IPPC Directive.
Dalībvalsts īstenotie plūdu riska pārvaldības pasākumi nedrīkst palielināt plūdu risku kaimiņvalstīs.
Flood risk management measures taken in one Member State must not increase flood risks in neighbouring countries.
Saskaņā ar solidaritātes principu pasākumi upes augšteces vai lejteces apgabalos vajadzības gadījumā ir jāuzskata par daļu no plūdu riska pārvaldības plāniem .
In light of the principle of solidarity, measures in upstream or downstream areas should be considered, where appropriate, as part of the flood risk management plans.
Dalībvalsts īstenotie plūdu riska pārvaldības pasākumi vai jebkuri citi pasākumi nedrīkst palielināt plūdu risku kaimiņvalstīs.
Flood risk management measures , or any other measures, taken in one Member State must not increase flood risks in neighbouring countries.