natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šīm sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām.
The penalties must be effective, proportionate and dissuasive.
Dalībvalstis šos noteikumus paziņo Komisijai ne vēlāk kā līdz.....*, kā arī pēc iespējas ātrāk paziņo visas turpmākās sankciju izmaiņas.
Member States shall notify the Commission of those provisions not later than ...* and shall notify it without delay of any subsequent amendments thereto.
*Divpadsmit mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
*Twelve months from the date of entry into force of this Regulation
Regulas I un II pielikumā var izdarīt grozījumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1254/1999 43. panta 2. punktā izklāstīto procedūru.
Amendments may be made to Annexes I and II in accordance with the procedure referred to in Article 43(2) of Regulation (EC) No 1254/1999.
I pielikuma pirmās daļas A) apakšpunkts
Annex I, point (A)
A) V kategorija — liellopi, kuru vecums nepārsniedz astoņus mēnešus vai kuri ir astoņus mēnešus veci.
(A) Category V : bovine animals aged eight months or less
Šīs kategorijas liellopus identificē ar burtu V.
Category identification letter: V ;
I pielikuma pirmās daļas B) apakšpunkts
Annex I, point (B)
B) Y kategorija — liellopi, kuru vecums pārsniedz astoņus mēnešus, bet nepārsniedz divpadsmit mēnešus, vai kuri ir divpadsmit mēnešus veci.
(B) Category Y : bovine animals aged more than eight months but not more than twelve months
Šīs kategorijas liellopus identificē ar burtu Y.
Category identification letter: Y .
Šīs kategorijas liellopus identificē ar burtu Z.
Category identification letter: Z .
II pielikuma A) apakšpunkta ievaddaļa
Annex II, point (A), introductory part
A) Gaļai, kas iegūta no X kategorijas liellopiem:
(A) For the meat of bovine animals in category X :
A) Gaļai, kas iegūta no V kategorijas liellopiem:
(A) For the meat of bovine animals in category V :
II pielikuma B) apakšpunkta ievaddaļa
Annex II, point (B), introductory part
B) Gaļai, kas iegūta no Y kategorijas liellopiem:
(B) For the meat of bovine animals in category Y :
B) Gaļai, kas iegūta no Z kategorijas liellopiem:
(B) For the meat of bovine animals in category Z :
Kas ir teļš?
What is meant by a calf?
Visi ir vienisprātis, kad apgalvo, ka teļš ir jauns liellops.
Everyone would agree that a calf is a young bovine animal.
Atbilde šķiet ir acīmredzama, kamēr runa ir par dzīvu dzīvnieku, taču tā ir daudz neskaidrāka, kad runa ir par teļa gaļu un kad tiek ņemta vērā dzīvnieka barība un vecums nokaujot, jo lopkopības un patērēšanas paradumi dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgi.
The answer is evident where the live animal is concerned, but much less evident where calf meat (veal) is concerned and when the feed used and the age at which animals are slaughtered are taken into account, given that livestock rearing systems and consumption patterns vary widely between Member States.
Tik tiešām, dažādās valstīs, piemēram Francijā, teļus baro galvenokārt ar pienu un piena produktiem, un tad, kad tiek kauts dzīvnieks, kas vecāks par 6 mēnešiem, vairs nerunā par teļa gaļu, bet gan par jauna liellopa gaļu.
In some countries, for example France, calves are mainly fed on milk and milk products and, if an animal is slaughtered above the age of six months, the meat is no longer referred to as 'veal', but rather as 'young bovine animal' meat.
Citās valstīs, līdzīgi kā Spānijā, dzīvnieki tiek baroti gandrīz tikai ar graudu produktiem, kas papildināti ar dažiem lopbarības augiem, un par teļa gaļu (" ternera ") runā attiecībā uz tāda dzīvnieka gaļu, kura vecums nepārsniedz 14 mēnešus.
In other countries, such as Spain, the animals are almost exclusively fed on cereals, supplemented with fodder, and the term 'veal' ('ternera') may be used up to the age of 14 months.
Kopumā ņemot, ES ir divas lielas valstu grupas:
Basically, there are two major groups of countries within the EU:
- valstis, lielākā daļa valstu (gandrīz visās dalībvalstīs, Francijā, Vācijā, Itālijā un Beļģijā), kur par teļa gaļu runā attiecībā uz dzīvniekiem, kas kauti pirms 8 mēnešu vecuma un kuri tiek baroti galvenokārt ar piena produktiem,
- those, the majority (almost all of the Member States, and especially France, Germany, Italy and Belgium), where the term 'veal' is used for the meat of animals slaughtered before the age of eight months and fed mainly on milk;
- valstis, neliela daļa valstu (īpaši Spānija un Dānija), kur šāds nosaukums ir līdz 12 pat 14 mēnešus veciem dzīvniekiem un kur dzīvnieki tiek baroti ar barību, kuras pamatā ir graudi.
- those, a minority (above all Spain and Denmark), where this term continues to be used up to the age of 12, or even 14, months and where animals are fed on cereals.
Ir interesanti atzīmēt, ka noteikumi Eiropas līmenī ņem vērā 8 mēnešu robežu, īpaši, lai noteiktu dzīvnieku atbilstību kaušanas piemaksas saņemšanai, kā arī šīs piemaksas apjomu (sk. Regulas Nr.1782/2003 130.pantu).
At the same time, it should be noted that, in European legislation, it is the eight‑month limit which is used in particular to determine the eligibility of animals for the slaughter premium (Article 130 of Regulation 1782/2003).
Kāpēc nepieciešams Eiropas Komisijas priekšlikums?
Why introduce a Commission proposal?
Dzīvnieka barības režīms ietekmē gaļas garšas, maiguma un krāsas īpašības.
The feed used and the age at which animals are slaughtered have an effect on the characteristics of meat in terms of flavour, tenderness or colour.
Tā kā pienā nav dzelzs, kas ir sarkano asinsķermenīšu rašanās, un tātad nosaka arī gaļas krāsu, var iegūt gaļu, kuras krāsa ir no baltas līdz vairāk vai mazāk izteiktai rozā krāsai, atkarībā no citiem elementiem, kas iekļauti dzīvnieka uzturā.
As milk does not provide iron - essential for producing red blood cells and giving colour to the meat - meat ranging in colour from white to pink may be produced, according to the extent to which other components are included in the feed.
Kā uzsver Eiropas Komisija, nav nekādu vispārēju atsauču ne par barību, ko saņem dzīvnieki, ne par to vecumu nokaujot, un tulkojumu rezultātā uzņēmēji un patērētāji saskaras ar ļoti dažādiem produktiem, kurus pārdod ar vienu un to pašu nosaukumu.
'As a rule', as the Commission points out, 'no reference is made to the type of feed received by the animals or their age at the time of slaughter' and, given the way in which terms may be translated, traders and consumers often find themselves faced with very different products sold under the same description.
Kā uzsver Komisija, "šāda prakse tāda prakse traucē tirdzniecību un veicina negodīgas konkurences apstākļu attīstību.
As the Commission points out, 'this practice could disturb trade and encourage unfair competition.
Tādejādi tā tieši ietekmē kopējā tirgus izveidi un darbību."
Consequently it has a direct effect on the establishment and functioning of the single market.'
Turklāt pētījumi rāda, ka termins "teļa gaļa" ir tāds nosaukums, kas ceļ produkta vērtību, ko daži uzņēmēji izmanto, lai noteiktu daudz augstāku tirgus cenu, kaut arī viņi tirgo "jauna liellopa" gaļu, kuras organoleptisklās īpašības ir ļoti atšķirīgas.
Furthermore, studies show that the term 'veal' is a sales description which adds to the value of a product and that it is being used by some traders in order to obtain a significantly higher market price when selling 'young bovine animal' meat with very different organoleptic characteristics.
Tāpēc pēc nokaušanas attiecībā uz dzīvniekiem. kuru vecums nepārsniedz 8 mēnešus, un tiem, kuri ir 8 līdz 12 mēnešus veci, konstatējama cenu atšķirība no 2 līdz 3 eiro par kilogramu.
Ex slaughterhouse there are price differences of 2 to 3 €/kg between meat obtained from young animals aged less than eight months and those aged between eight and 12 months.
Peļņa ir 60 % līdz 70 %, un tā var sasniegt 100 % atkarībā no daudzuma, sezonas un konjunktūras.
'Gains' made are between 60 and 70%, and in some cases even as high as 100%, depending on the characteristics, the season and economic factors.
Situācija ES attiecībā uz teļa gaļu
The veal situation in the EU
Tomēr 85% no saražotā daudzuma koncentrējas tikai piecās dalībvalstīs: Francijā – 30 %, Nīderlandē – 25 %, Itālijā – 18 %, Vācijā – 6 %.
Some 85% of production is concentrated in just five Member States: France (30%), the Netherlands (25%), Italy (18%) and Belgium and Germany (respectively 6%).
Ja ražošana ir ļoti koncentrēta, tad patēriņš ir vēl jo vairāk koncentrēts, jo Francija un Itālija vien veido ap 70 % no kopējā teļa gaļas patēriņa Eiropas Savienībā.
Consumption is even more concentrated, with France and Italy alone accounting for nearly 70% of European consumption of veal.
Pēc OFIVAL aprēķiniem 2005. gadā Francijā teļa gaļas patēriņš uz vienu cilvēku sasniedza 4,53 kg, Itālijā – 3,87, turpretī pārējā ES-25 tas bija tikai 1,70 kg uz cilvēku (1,98 – ES-15).
According to OFIVAL estimates, per capita consumption of veal in 2005 in France was 4.53 kg and in Italy 3.87 kg, compared with a figure for the EU-25 as a whole of only 1.70 kg (1.98 kg for the EU-15).
Šobrīd tirdzniecība ar trešām valstīm ir salīdzinoši vāja, pat ja ir iespējas.
There is at present relatively little trade with third countries, although the potential exists.
Itālija ir pirmais Nīderlandes piegāžu mērķis, 2005. gadā sasniedzot 43,2 % no kopējā apjoma, pēc tam seko Vācija un Francija–attiecīgi 20,5 % un 19,7 %.
Italy is the main market for Dutch exports, taking 43.2 % of the total in 2005, followed by Germany and France, accounting for 20.5 % and 19.7 % respectively.
Francija arī veic nelielas piegādes galvenokārt Itālijas tirgum, taču tās ir nelielas un neregulāras.
Whilst France also exports a certain amount, mainly to the Italian market, its exports are relatively modest and irregular.
Eiropas Komisijas priekšlikums
Commission proposal
Komisija priekšlikumu izstrādāja pēc vairāku dalībvalstu un liellopu gaļas nozares pārstāvju lūguma, kuri vēlējās vairāk skaidrības.
The Commission drew up its proposal in response to calls from a number of Member States and the European beef and veal sector for clearer rules.
Komisija iesaka izveidot divas kategorijas un to identificēšanai izmantot burtus; X – dzīvniekiem, kuru vecums nokaujot nepārsniedz 8 mēnešus un Y – dzīvniekiem, kuru vecums nokaujot ir no 9 līdz 12 mēneši.
The Commission is proposing the introduction of two categories and the use of a letter to identify them: X for animals slaughtered up to the age of eight months and Y for animals slaughtered between the ages of nine and 12 months.
Attiecībā uz pirmo kategoriju tirdzniecības nosaukumā joprojām tiks izmantots termins "teļa gaļa".
For the first category, the sales description 'veal' is to continue to be used.
Attiecībā uz otro kategoriju tiks izmantota cita terminoloģija ( liellopu gaļa, vitellone , jungrindfleisch , utt.), izņemot četru valstu iekšējā tirgū (Dānija, Grieķija, Nīderlande un Spānija), kurās, ņemot vērā paradumus un kultūras tradīcijas, joprojām varēs lietot atsauci "teļa gaļa".
For the second category, different terms are to be used ('jeune bovin', 'vitellone', 'jungrindfleisch', etc.) except on the domestic market in four countries (Denmark, Greece, Spain and the Netherlands), where, in order to take account of customs and cultural traditions, the term 'veal' may continue to be used.
Termini "teļš", "teļa gaļa" vai citi priekšlikumā noteiktie tirdzniecības nosaukumi vairs nevarēs tikt izmantoti tādas gaļas marķēšanai, kas iegūta no dzīvniekiem, kuri vecāki par divpadsmit mēnešiem.
The term 'veal' or any other sales descriptions laid down in the proposal may no longer be used in the labelling of meat obtained from animals aged more than 12 months.
Uzņēmēji, kas vēlas papildināt šajā priekšlikumā paredzētos tirdzniecības nosaukumus ar citām ziņām, kas nav obligātas, varēs to darīt.
Traders wishing to supplement the sales descriptions laid down in this proposal with other - optional - information will be permitted to do so.
Koherences labad un lai izvairītos no jebkāda konkurences kropļošanas riska, šīs regulas priekšlikuma noteikumi jāattiecina arī uz gaļu, kas ievesta no trešām valstīm.
For reasons of consistency, and in order to avoid any risk of distortion of competition, meat imported from third countries must also be subject to the provisions of this proposal for a regulation.
Attiecībā uz tādas gaļas tirdzniecību, kas iegūta no dzīvniekiem, kuru vecums nepārsniedz 12 mēnešus, centieni panākt visā Eiropas Savienības teritorijā saskaņotus noteikumus ilgst jau vairākus gadus.
For many years efforts have been made to find a way of introducing EU-wide harmonised rules on the marketing of meat obtained from bovine animals aged 12 months or less.
Francijā priekšdarbi tika uzsākti 90. gadu sākumā, taču tos pārtrauca TSE krīze, pēc tam tie tika atsākti 2000. gadu sākumā.
In France, initial work was done at the beginning of the 1990s; the BSE crisis put a stop to that work for a time and it was resumed at the start of the 2000s.
Tāpēc referente ļoti atzinīgi vērtē priekšlikumu, ko sagatavojusi Eiropas Komisija, kas šajā jomā veikusi izcilu darbu, lai atrastu oriģinālu un līdzsvarotu risinājumu.
Your rapporteur therefore welcomes the proposal by the Commission, which has done excellent work in this area in order to find an original, balanced solution.
Saskaņošana patiešām ir nepieciešama, lai izbeigtu konkurences kropļošanu un lai izvairītos no tirgus sadrumstalotības, pieņemot lēmumus valstu līmenī, kā notika attiecībā uz Itālijas valdības dekrētu, kura mērķis bija samazināt termina "teļa gaļa" lietošanu, attiecinot to tikai uz gaļu, kas iegūta no dzīvniekiem, kuru vecums nesasniedz 8 mēnešus un kuru maksimālais kautķermeņa svars ir 185 kg.
Harmonisation is essential in order to put an end to a situation that is leading to distortion of competition and also in order to prevent the market from becoming fragmented as a result of measures taken at national level, such as the Italian decree aimed at limiting the use of the term 'veal' to meat obtained from animals aged less than eight months with a maximum carcase weight of 185 kg.
Pēc Komisijas priekšlikuma iesniegšanas šis pasākums tika pārtraukts, taču nekas neliecina par to, ka neveiksmes gadījumā citur nevar no jauna parādīties līdzīgas iniciatīvas.
The measure in question was suspended after the Commission put forward its proposal, but it is perfectly possible that, if the proposal fails to be adopted, similar initiatives could emerge.
Ja mērķis ir par prioritāriem uzskatīt tos tirdzniecības nosaukumus, kas ir spēkā patērētājvalstīs, ziņotājs apstiprina Komisijas priekšlikumu no regulas darbības lauka izslēgt produktus ar cilmes vietas nosaukumu vai produktus ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, tādējādi ļaujot šiem tipiskajiem produktiem, kuru specifikācijā ir īpaša, visur saglabāt savu tirdzniecības nosaukumu.
Whilst the objective is to give priority to the sales descriptions that apply in consumer countries, your rapporteur approves the Commission's decision to exclude geographical indications and designations of origin from the scope of the regulation, enabling these very typical products, to which specific requirements apply, to continue to use their own sales description everywhere.
Referente arī apstiprina iespēju, kas atstāta uzņēmēju ziņā, etiķetē norādīt citu informāciju, kuru viņi uzskata par tādu, kas izceļ produkta īpatnības, piemēram, dzīvnieka barošanas režīmu.
Your rapporteur also welcomes the fact that traders are being allowed to supplement information on labels, which gives them the option of providing any additional information that they consider adds to the value of their products, for example the type of feed used.
Tomēr vajadzētu noskaidrot dažus punktus.
However, a number of points need to be clarified.
Pēc referentes domām, šā priekšlikuma galvenais trūkums ir tas, ka nav paredzēts nekāds sankciju režīms.
In your rapporteur's view, the main gap in the proposal is the failure to provide for a system of penalties.
Tāpēc ir lietderīgi paredzēt noteikumu, kura mērķis ir ļaut dalībvalstīm piemērot samērīgas un preventīvas sankcijas gadījumos, kad netiek ievēroti izstrādātie noteikumi.
A provision should therefore be laid down allowing the Member States to impose proportionate and dissuasive penalties in the event of failure to comply with the rules laid down.
Komisijas priekšlikums ir sarežģīts kompromiss, kura panākšana prasīja daudz laika.
The Commission proposal is the result of a delicate compromise which it has taken a long time to reach.
Tāpēc ir jānodrošina, lai tiktu novērstas jebkādas papildu atkāpes, kas varētu izjaukt priekšlikumu.
It is therefore essential to see to it that any further derogation that could lead to the whole proposal becoming unravelled is ruled out.
Priekšlikums Padomes regulai par tādas gaļas tirdzniecību, kas iegūta no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus
Proposal for a Council regulation on the marketing of the meat of bovine animals aged twelve months or less
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( COM(2006)0815 )
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2006)0815 )
– ņemot vērā EK līguma 128. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu ( C6‑0036/2007 ),
– having regard to Article 128(2) of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6-0036/2007 ),
– ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu ( A6‑0008/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs ( A6-0008/2007 ),
Pārskatot nodarbinātības politikas pamatnostādnes, kas ieplānots 2008. gadā, Eiropas Parlamentam ir jāpiešķir nepieciešamais laiks, ne mazāks par pieciem mēnešiem, lai īstenotu Parlamenta konsultatīvo lomu, kā definēts EK dibināšanas līguma 128. panta 2. punktā.
The European Parliament should be given the necessary time , and in any event no less than five months , to fulfil its consultative role , as defined in Article 128(2) of the Treaty establishing the European Community , during the full revision of the Employment Guidelines, which is scheduled to take place in 2008.
Šajā prasībā ir ņemts vērā, ka nodarbinātības politikas pamatnostādnes var būtiski mainīties 2008. gadā un tāpēc Eiropas Parlamentam ir jāpiešķir nepieciešamais laiks, lai pilnībā īstenotu tā konsultatīvo lomu, kā definēts EK dibināšanas līguma 128. pantā 2. punktā.
This request takes into account that the 2008 Employment Guidelines may change substantially and, for that occasion, the European Parliament should be given the necessary time to fully implement its consultation role, as defined in Article 128 (2) of the Treaty establishing the European Community.
Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas referents un koordinatori nolēma izvirzīt tikai procesuālu grozījumu ar atsauci uz Parlamenta tiesībām konsultēties par nākamajām nodarbinātības politikas pamatnostādnēm.
The draftsperson and the coordinators of the Committee on Employment and Social Affairs decided to put forward only a "procedural amendment" with reference to the Parliament's right for a proper consultation on the next Employment Guidelines.
Šajā prasībā ir ņemts vērā, ka nodarbinātības politikas pamatnostādnes var būtiski mainīties 2008. gadā un tāpēc Eiropas Parlamentam ir jāpiešķir nepieciešamais laiks, lai pilnībā īstenotu tā konsultatīvo lomu, kā definēts EK dibināšanas līguma 128. panta 2. punktā.
This request takes into account that the 2008 Employment Guidelines may change substantially and, for that occasion, the European Parliament should be given the necessary time to fully implement its consultation role, as defined in Article 128 (2) of the Treaty establishing the European Community.
Jaunais pārvaldības trīs gadu cikls, kuru uzsāka 2005. gadā ar Lisabonas stratēģijas pārskatīšanu un kurā ir integrētas nodarbinātības pamatnostādnes un ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes, ļauj dalībvalstīm pielāgot Lisabonas programmu atbilstoši situācijai valstī.
Launched in 2005 with the revision of the Lisbon strategy, the new three year cycle of governance, which brings the Employment Guidelines (EGs) and the Broad Economics Policy Guidelines (BEPGs) together, allows Member states to tailor the national Lisbon programmes to cater for their national situations.
Komisijas veiktajā valsts reformu programmu šā gada novērtējumā ir atzīts, ka palielinās nodarbinātība un samazinās bezdarbs.
This year assessment of the national reform programmes by the Commission shows that employment is increasing and unemployment falling.
Tomēr ražīguma pieaugums un darba vietu kvalitāte joprojām ir zemāka par Eiropas vajadzībām.
However, productivity growth and quality of jobs remain below Europe's needs.
Lai gan īstenošanas ziņojumos ir atzīts, ka dalībvalstis ir veikušas daudzus programmu īstenošanai nepieciešamos pasākumus, tikai dažas dalībvalstis ir pieņēmušas pilnībā integrētu dzīvescikla pieeju attiecībā uz nodarbinātību.
Indeed, despite that the Implementation Reports demonstrate that Member States have taken many of the necessary steps to implement the programmes, only a few Member States have adopted a fully integrated "lifecycle approach" to employment.
Ir jāpalielina centieni, lai sasniegtu pagājušajā gadā pieņemto mērķi, ka ikvienam jaunietim, kurš ir pabeidzis skolu vai universitāti, sešu mēnešu laikā pēc kļūšanas par bezdarbnieku tiek piedāvāts darbs, apmācība vai citi nodarbinātības pasākumi.
More efforts are needed to hit the target agreed last year for every young person who has left school or university to be offered a job, training or other employability measure within six months of becoming unemployed.
Vairākās valstīs joprojām ir lielas atšķirības dzimumu līdztiesībā un bērnu aprūpe par pieņemamu cenu vēl arvien ir problēma, kas rada grūtības apvienot darbu ar ģimenes dzīvi.
Gender gaps remain also wide and availability of affordable child care is still a problem in a number of Member States which makes it more difficult to reconcile work and private life.
Turklāt dalībvalstu panākumi nodarbinātības aizsardzības likumdošanas uzlabošanā nav pietiekami.
Moreover, Member States are showing limited progress on modernising their employment protection legislation.
Ņemot vērā vispārējo situāciju, referents ir pārliecināts, ka Eiropas Parlaments varētu sniegt lielāku ieguldījumu Lisabonas stratēģijas labākā pārvaldībā, ja EP piešķirtu nepieciešamo laiku (ne mazāku par pieciem mēnešiem), lai pilnībā īstenotu Parlamenta konsultatīvo lomu to pamatnostādņu izstrādāšanā, kuras dalībvalstīm ir jāņem vērā valsts nodarbinātības politikās.
Taking into account this overall situation, the draftsperson believes that the European Parliament would enhance its contribution to a better governance of the Lisbon strategy if the necessary time (and no less than five months) is given to the EP to fully implement its consultation role in drawing up guidelines which Member states shall take into account in their employment policies.
Turklāt, ņemot vērā, ka Kopienas iestādēm un arī Eiropas Parlamentam pašreiz ir nepieciešams būt noteiktākiem, norādot uz nepilnībām dalībvalstu reformu programmās, EP varētu būt lielāka loma, pārraugot dalībvalstu panākumus reformu īstenošanā.
Moreover, considering that the Community institutions, including the European Parliament, now need to be more assertive in pointing out weaknesses in Member state reform programmes, the EP could play a more extensive role in monitoring Member State progress.
Attiecībā uz konkrētiem ieteikumiem valstīm ir jautājumi, kurus EP varētu ierosināt, proti, kādos apstākļos un kādā veidā valstīm paredzētie ieteikumi varētu būt vislietderīgākie.
With regard to country-specific recommendations, the issues the EP might raise is what circumstances and in what form nationally-tailored recommendation could be most useful.
Eiropas Parlamentam kā vienai no galvenajām iestādēm politiskajā procesā arī ir politiskas iespējas pastiprināt centienus, lai paaugstinātu kvalitāti sabiedrības debatēm par ekonomisko reformu un lai sekmētu nodarbinātību.
As one of the key actors in the political process, the European Parliament has also the political power to intensify its efforts to raise the quality of the public debate on economic reform and to foster employment.
Priekšlikums Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm
Proposal for a Council decision on guidelines for the Employment Policies of the Member States