natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Trešā priekšlikuma, kas papildināja divus iepriekšējos un pamatojās uz V sadaļu (transports), mērķis bija transportlīdzekļu reģistrācijas iestādēm nodrošināt piekļuvi SIS II.
A third proposal, complementing the two other proposals, based on Title V (Transport), aims at providing the authorities responsible for issuing vehicle registration certificates access to the SIS II.
Lai gan tie ir trīs juridiski teksti, kuru apspriešanā izmanto dažādas procedūras (koplēmuma un apspriežu), tie veido nedalāmu paketi, jo SIS II ir vienota informācijas sistēma un darbojas kā vienota sistēma.
Despite having three legal texts following different procedures (codecision and consultation), they form an inseparable package as the SIS II operates as a single information system.
Sarunas bija ļoti grūtas, bet 2006. gada 27. septembrī Eiropas Parlaments, Komisija un Padome vienojās par kompromisa tekstu.
The negotiations were fairly complex and were made more difficult by the Council's failure to honour the commitment obtained at the high-level informal trialogue of 17 May 2006 in Strasbourg, but a final compromise text was reached between the European Parliament, the Commission and the Council on 27 September 2006.
Šo kompromisa paketi gandrīz vienprātīgi pieņēma LIBE komitejā 5. oktobrī.
This compromise package was adopted almost unanimously in the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs on 5 October.
25. oktobra plenārsēdē šo balsojumu ar lielu balsu vairākumu apstiprināja.
The vote was confirmed, with a large majority, at the plenary sitting of 25 October.
Lai gan Eiropas Parlaments gluži veiksmīgi paātrināja savu procedūras daļu, lai pieņemtu nepieciešamos tiesiskos instrumentus par SIS II, referents izsaka nožēlu par kavēšanos, kuru šim ambiciozajam projektam ir jau nācies pieredzēt:
Even though the European Parliament was quite successful in speeding up the procedure for the adoption of the legal instruments on SIS II, the rapporteur regrets the delays suffered by this ambitious project up to now:
- to darbuzņēmēju apstrīdējumus tiesā, kas bija zaudējuši konkursā par jaunās sistēmas izveidi;
- Court cases brought by contractors who lost out in the call for tender proceedings to set up the new SIS,
- Komisijai bija arī grūtības ar darbuzņēmējiem, kurus tā nolīga, lai izveidotu Šengenas datu bāzi un liktu tai darboties;
- The Commission also had problems with the contractors it hired to create this database and get it up and running,
- 2006. gada jūnijā pirmo reizi paziņoja par kavēšanos projekta grafikā sakarā ar sistēmas galvenās atrašanās vietas sagatavošanu Strasbūrā, kur būs izvietota datu bāze robežinformācijas apmaiņai.
- It was announced for the first time, in June 2006, that there would be delays to the project schedule owing to delays in preparatory work relating to the main site in Strasbourg, where the database is to be housed.
Komisija atzina, ka nav iespējams laikā sagatavot ierosināto vietu Strasbūrā, lai varētu piegādāt SIS II iekārtas saskaņā ar grafiku.
The Commission recognised that it was not possible to have the proposed site in Strasbourg ready in time to have the necessary SIS II equipment delivered in accordance with the schedule.
Tā kā šajā projektā vairs nebija pieļaujama turpmāka kavēšanās, jo rezerves laiks, kas bija iekļauts, plānojot Komisijas projektu, jau bija izmantots, mērķi nodot SIS II ekspluatācijā 2007. gada martā gluži vienkārši nevarēja īstenot.
Having no further room for more delays in the project given that the margins for delay built into the Commission's project planning have all been used up, the March 2007 target to have the SIS II operational simply cannot be met.
Tika paziņots, ka centrālās sistēmas uzstādīšana un iedarbināšana Strasbūrā aizkavēsies vismaz par 15 nedēļām.
A delay of at least 15 weeks was announced for having the central system installed and operating in Strasbourg.
Tādēļ bija jāpārskata globālā projekta grafiks, ņemot vērā un cenšoties mazināt sekas, kādas izraisīja šī kavēšanās, kas ietekmēs iekšējās robežkontroles atcelšanas laiku jaunajās ES dalībvalstīs.
Consequently, it was necessary to revise the global project schedule so as to take account of this delay and try to minimise the extent to which it will affect the lifting of internal border controls with the new EU Member States, which meet the conditions required in order to enter the Schengen Area.
Pamatojoties uz tā saukto „Globālo SIS II izpildes grafika pārskatīšanas dokumentu”, Komisija paziņo, ka SIS II sekmīgu izmēģinājumu varētu pabeigt 2008. gada aprīlī pirms Padomes lēmuma, ar kuru noteiks datumu, kad SIS II sāks darboties un būs pieejama dalībvalstīm, kas pilnībā piedalās SIS 1+ projektā.
On the basis of the so-called 'Global SIS II rescheduling document', it is envisaged that the tests necessary for the SIS II to come into operation could take place in April 2008, followed by the Council decision fixing the date on which the SIS II will become operational for Members fully participating in the SIS 1+.
Pēc tam notiks to dalībvalstu pāreja uz SIS II, kuras pašreiz ir saistītas ar SIS 1+, un jauno dalībvalstu integrācija, kurai aprēķinātais laika periods, kas nepieciešams „jauno” SIS II lietotāju tehniskajai integrācijai, būs 12 nedēļas.
Following this and the consequent migration of the Member States currently connected to SIS 1+ to SIS II, the new Member States will be integrated, whereby the time period needed for the technical integration of the 'new' SIS II users has been estimated at 12 weeks.
Referenta secinājums:
Rapporteur's conclusions
Referentam nav šaubu, ka Komisijas pilnvaras ir jāpagarina, neraugoties uz kavēšanos, par ko galvenokārt ir atbildīga Komisija.
The rapporteur has no doubts regarding the need to prolong the Commission's mandate, owing to all the delays that have occurred.
Tomēr Komisijas lūgumā pagarināt tās pilnvaras līdz 2007. gada beigām ir acīmredzama grafiku nesaderība.
He stresses with some surprise, however, that the request for the mandate to be prolonged until the end of 2007 is not consistent with the planning set out above, which indicates that the technical development of the SIS II will not be finalised in the course of 2007.
Plānošanas aspekti, kas izklāstīti iepriekš, rāda, ka SIS II tehnisko izstrādi nepabeigs 2007. gadā.
Information circulating in various Member States, which has been passed on to the rapporteur, suggests that the delay may well be longer than is currently acknowledged by the Commission and Council.
No otras puses, vajadzētu ņemt vērā to, ka Komisijas pilnvaru pagarinājumā tai pašā laikā jāiekļauj Komisijas pilnvaras iekļaut arī jauno dalībvalstu tehnisko integrāciju SIS II sistēmā.
On the other hand, it should also be taken into account that the extension of the Commission mandate should make it possible to expand its scope at the same time, so that preparations for the technical integration of the new Member States into the SIS II can be included.
Priekšlikums regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2424/2001 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS II) izstrādi
Proposal for a Council regulation amending Regulation (EC) No 2424/2001 on the development of the second generation Schengen Information System (SIS II)
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2006)0340 )
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2006)0340 )
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 152. panta 4. punkta b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu ( C6‑0209/2006 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 152(4)(b) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0209/2006 ),
– ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu ( A6‑0411/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development ( A6‑0411/2006 ),
1.a APSVĒRUMS (jauns)
RECITAL 1 a (new)
(1a) Piemērojot Regulas (EK) Nr. 178/2002 un Regulas (EK) Nr. 183/2005 noteikumus, šobrīd sasniedz drošību dzīvnieku barības jomā.
(1a) The objective of ensuring feed safety is currently being achieved through implementation of the provisions of Regulation (EC) No 178/2002 and Regulation (EC) No 183/2005.
Kopš 2002. gada likumdošana pārtikas un dzīvnieku barības drošības jomā ir pilnīgi pārstrādāta, īpaši pieņemot un īstenojot Regulu (EK) Nr. 178/2002 (Pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgi principi un prasības) un Regulu (EK) Nr. 183/2005 par prasībām barības higiēnai, kuru, pieņemot Direktīvu 2002/2/EK, vēl nebija, tādēļ Direktīvas 2002/2/EK 1. panta 4. punktā sākotnēji noteiktais mērķis panākt barības nekaitīgumu nav vairs svarīgs.
In the light of the overhaul of feed safety legislation that has been carried out since 2002 - in particular with the adoption and implementation of Regulation (EC) No 178/2002 (general food law provisions) and Regulation (EC) No 183/2005 on feed hygiene, which did not exist at the time of the adoption of Directive 2002/2/EC - the original objective of Article 1(4) of Directive 2002/2/EC, namely to ensure feed safety, is longer relevant.
Saskaņā ar CIVIC ziņojumu 2005. gadā gandrīz visas dalībvalstis uzskata, ka attiecībā uz drošību dzīvnieku barības jomā barības sastāvdaļu norāde procentos nav svarīga.
According to the 2005 CIVIC report, the majority of the Member States do not regard the percentage declaration as benefiting feed safety.
1.b APSVĒRUMS (jauns)
RECITAL 1 b (new)
(1b) Dalībvalstīs vairāki tiesa spriedumi ir veicinājuši atšķirīgu un nevienlīdzīgu Direktīvas 2002/2/EK piemērošanu, un vairākas attiecīgās lietas patlaban ir nodotas izskatīšanai atsevišķu dalībvalstu tiesās.
(1b) A number of court rulings in the Member States have led to Directive 2002/2/EC being implemented differently and unevenly and various cases relating to it are currently pending before those courts.
3.a APSVĒRUMS (jauns)
RECITAL 3 a (new)
(3a) Padome un Eiropas Parlaments patlaban atsakās izdarīt plašākus grozījumus pamataktā, jo Komisija pastāvīgajā vienkāršošanas programmā ir apsolījusi līdz 2007. gada vidum izstrādāt priekšlikumus pārtikas un dzīvnieku barības tiesību aktu visaptverošai reformai.
(3a) The Council and the European Parliament are not at present making more far ‑reaching amendments to the basic legal act, as the Commission has promised, as part of the simplification programme, to draw up proposals by mid-2007 to overhaul food and feed legislation.
Padome un Eiropas Parlaments gaida, ka šajā sakarā atkārtoti pilnībā izvērtēs jautājumu par tā dēvēto sastāvvielu atklātu norādi un Komisija izstrādās jaunus priekšlikumus, ievērojot gan lauksaimnieku interesi saņemt precīzu un detalizētu informāciju par barības maisījuma sastāvdaļām, gan ražotāju interesi pietiekami nosargāt uzņēmuma ražošanas noslēpumus.
They anticipate that the issue of the so-called 'open declaration' of ingredients will be fully reviewed in this connection, and expect new proposals from the Commission taking account both of the interest of farmers in being provided with precise, detailed information on the feed materials contained in feedingstuffs and the interest of the industry in ensuring that business secrets are adequately protected.
Parlamentam pašreiz ir jāatsakās no priekšlikuma ierosināt atsevišķus grozījumus pamataktos, jo Komisija jau ir paziņojusi, ka līdz 2007. gada vidum būs izstrādāti visaptveroši priekšlikumi pārtikas un dzīvnieku barības tiesību aktu reformai.
Parliament should not at present propose individual amendments to the basic legal acts, as the Commission has in any case announced that comprehensive proposals for reform of food and feed law are to be drawn up by mid ‑2007.
Šiem priekšlikumiem būs izstrādāts visaptverošs ietekmes izvērtējums, un ar to palīdzību vēl vairāk tiks saskaņotas normas pārtikas un dzīvnieku barības tiesību aktos.
The proposals are to be accompanied by a full impact assessment and will harmonise food and feed law provisions more closely.
Atsevišķi grozījumi, kas pārsniedz tiesas sprieduma vienkāršu izpildīšanu, var tikai traucēt šo darbu.
Individual amendments that go beyond simply complying with the judgment of the Court will only hamper that work.
1. panta 1. punkta b) apakšpunkts (Direktīva 2002/2/EK)
Article 1, paragraph 1, point (b) (Directive 2002/2/EC)
(1) Svītro 1. panta 1. punkta b) apakšpunktu.
(1) Article 1(1)(b) is deleted.
(1) Direktīvas 1. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:
(1) Article 1(1)(b) is replaced by:
„b) pievieno šādu apakšpunktu:
"b) The following point shall be added:
,l) norāde uz barības maisījumiem, kuri nav paredzēti lietošanai mājdzīvnieku uzturā: „Precīzu informāciju par barības maisījumā esošo sastāvdaļu svara procentiem vajadzības gadījumos kompetentās iestādes var iegūt” (saskaņā ar šo punktu par informāciju atbildīgās personas vārds un uzvārds vai uzņēmuma nosaukums, personas vai uzņēmuma adrese, kā arī tālruņa numurs un e-pasta adrese).
‘l) in the case of compound feedingstuffs other than those intended for pets, the indication “the exact percentages by weight of feed materials used in this feedingstuff may be obtained by the competent authorities in case of calamities from: …” (name or trade name, address or registered office, telephone number and e-mail address of the person responsible for the particulars referred to in this paragraph).
Vajadzības gadījumā šo informāciju sniedz pēc kompetento iestāžu pieprasījuma.”
This information shall be provided at the competent authorities' request in case of calamities.' "
Kompetentajām iestādēm jābūt tiesībām iegūt precīzu informāciju par barības maisījumā esošo sastāvdaļu svara procentiem.
Competent authorities should have the right to obtain the exact percentages used in feedstuffs in case of calamities
Priekšlikuma Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar kuru izdara labojumus Direktīvā 2002/2/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 79/373/EEK par barības maisījumu apriti, pamatā ir EK Tiesas 2005. gada 6. decembra nolēmums.
The basis for the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council correcting Directive 2002/2/EC on the circulation of compound feedingstuffs is a ruling by the European Court of Justice of 6 December 2005.
EK Tiesa, pamatojoties uz vairākiem savstarpēji saistītiem procesiem (Lietas C-453/03, C-11/04, C-12/04 un C194/04), apstrīdēja, ka pienākums informēt klientus par barības maisījumu precīzu kvantitatīvo sastāvu ir pamatots.
In a number of joined cases (C-453/03, C-11/04, C-12/04 and C-194/04) the Court examined the legality of the provisions adopted in the directive relating to the 'open declaration' of the composition of compound feedingstuffs.
Pienākums informēt klientus par barības maisījumu precīzu kvantitatīvo sastāvu bija viena no Eiropas Parlamenta galvenajām prasībām GSE krīzes rezultātā un saistībā ar GSE izmeklēšanas komitejas izvirzītajām prasībām Komisijai (sk. 1997. gada 19. februāra rezolūciju par GSE pagaidu izmeklēšanas komitejas secinājumiem).
This 'open declaration' of the ingredients used in feedingstuffs was one of the key demands of the European Parliament following the BSE crisis and in the light of the calls made to the Commission by the Temporary Committee of Inquiry into BSE (see resolution of 19 February 1997 on the results of the Temporary Committee of Inquiry into BSE).
Parlaments pievērsa lielu uzmanību ne tikai patērētāju aizsardzības nodrošināšanai vislabākajā veidā, bet arī tam, ka patērētāji, izmantojot precīzas un pārredzamas norādes, paši var izvēlēties, kurus pārtikas produktus ar attiecīgo izcelsmi lietot uzturā, ņemot vērā drošības un veselības apsvērumus.
Parliament placed great emphasis on the need to ensure not only that consumers are protected as effectively as possible, but also that they are able, with the help of clear and transparent labelling, to decide for themselves which foods, of what origin, to choose, bearing in mind safety and health considerations.
Tas būtu jāattiecina arī uz lauksaimniekiem, kuriem arī ir svarīgas precīzas norādes, iepērkot barības maisījumus.
The same should also apply to farmers, who are also dependent on clear labelling when purchasing compound feedingstuffs.
Komisija savā likumdošanas priekšlikumā ( COM(1999)0744 ), ar ko groza Direktīvu 79/373/EEK par barības maisījumu apriti, atbilstīgi ierosināja izveidot dzīvnieku barības sastāvdaļu sarakstu ar precīzām svara procentu norādēm.
In its legislative proposal COM(1999)744 amending Directive 79/373/EEC on the circulation of compound feedingstuffs, the Commission submitted a proposal along those lines providing for feed materials to be listed, with a declaration of the exact percentages by weight.
Kamēr EP šos pasākumus atkārtoti apstiprināja pirmajā lasījumā, Padome stingri iebilda pret minēto pienākumu informēt klientus par barības maisījumu precīzu kvantitatīvo sastāvu.
Whilst the EP supported these measures at first reading, there was strong opposition within the Council to the 'open declaration' approach.
Grozījumus otrajā lasījumā pieņēma ar pārliecinošu vairākumu komitejā (23:1) un plenārsēdē (arī ar aptuveni vienbalsīgu vairākumu).
The proposals for amendment at second reading were adopted by an overwhelming majority in committee (23:1) and in plenary (again almost unanimously).
Pēc tam Samierināšanas komitejā abas likumdevējas puses vienojās; šī vienošanās galvenokārt ietver šādus noteikumus:
In the subsequent conciliation procedure the two arms of the Union legislature reached an agreement based essentially on the following rules:
Ø obligāta sastāvdaļu norāde uz marķējuma vai pavadzīmē, norādot visu sastāvdaļu svaru procentos, turklāt attiecībā uz minētajiem procentiem ir pieļaujama novirze ± 15 % apmērā no norādītā daudzuma (Direktīvas 2002/2/EK 1. panta 4. punkts; Direktīvas 79/373/EEK 5.c pants);
Ø compulsory declaration of feed materials on the label or in the accompanying instructions, with an indication of the percentages by weight; a tolerance of +/- 15% of the declared value to be permitted (Article 1(4) of Directive 2002/2/EC; Article 5c of Directive 79/373/EEC);
Ø informācija par barības maisījuma sastāvu pēc klienta pieprasījuma (Direktīvas 2002/2/EK 1. panta 1. punkts; Direktīvas 79/373/EEK 5. panta 1. punkta l) apakšpunkts).
Ø information on the exact composition of the compound feedingstuff to be provided at the customer's request (Article 1(1) of Directive 2002/2/EC; Article 5(1)(l) of Directive 79/373/EEC).
Dažādi Apvienotās Karalistes, Itālijas un Nīderlandes uzņēmumi ierosināja sūdzības pret Direktīvas 2002/2/EK transponēšanu šo valstu tiesību aktos.
A number of companies in the United Kingdom, Italy and the Netherlands brought actions against the transposition of Directive 2002/2/EC into national law.
Šīs sūdzības veido EK Tiesas 2005. gada 6. decembra nolēmuma pamatu.
It is in the light of these cases that the Court of Justice ruled on 6 December 2005.
Atsevišķās sūdzībās iebilda pret to, ka
The individual actions were based on complaints that:
Ø direktīvai nav juridiska pamata, jo tā ir pieņemta, balstoties uz Līguma 152. panta 4. punktu;
Ø the directive is invalid, as it was adopted on the basis of Article 152 (4) of the Treaty;
Ø 1. panta 1. un 4. punktā minētie noteikumi par marķēšanu ir pretrunā ar vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principu;
Ø the labelling provisions in Article 1(1)(4) contravene the principle of equal treatment and non‑discrimination;
Ø minētie noteikumi ir pretrunā ar proporcionalitātes principu;
Ø the labelling provisions in question contravene the principle of proportionality;
Ø direktīvu nevar izmantot bez 10. apsvērumā prasītā sastāvdaļu saraksta.
Ø the directive cannot be applied without the positive list of feed materials called for in the tenth recital.
Tiesa sava nolēmumā viennozīmīgi apstiprināja direktīvas juridiskā pamata spēkā esamību un noraidīja lielāko daļu prasītāju iebildumu.
In its judgment the Court unequivocally confirmed the legality of the Directive and rejected the majority of criticisms made by the claimants.
Tikai vienā punktā Tiesa piekrita prasītāju argumentiem un uzskatīja, ka 1. panta 1. punktā noteiktais pienākums informēt klientus pēc pieprasījuma neatbilst direktīvā noteiktajam mērķim (veselības aizsardzība).
The Court accepted the claimants' arguments only in respect of one point, criticising the requirements in Article 1(1) for exact information to be provided on request as disproportionate in relation to the stated objective of the directive, namely to protect public health.
Tiesa uzskatīja, ka direktīvas priekšrocības (izsekojamība, ātras reaģēšanas iespēja barības sastāva piesārņojuma gadījumā) tiek nodrošinātas ar regulas 1. panta 4. punktu.
In the view of the Court, Article 1(4) ensures that the benefits of the directive (traceability, rapid reaction in the event of an ingredient in feedingstuffs being contaminated) are able to be achieved.
Pienākums sniegt precīzas sastāvdaļu norādes pēc klientu pieprasījuma nav pamatojams ar sabiedrības veselības aizsardzības mērķi un pārsniedz šī mērķa sasniegšanai nepieciešamo (margināls Nr. 85).
An exact declaration of the ingredients on request 'cannot be justified by the objective of protecting public health' and 'goes beyond what is necessary to attain that objective' (paragraph 85).
Patērētāju (veselības) papildu aizsardzība ar to ir nepietiekama, lai attaisnotu negatīvo ietekmi uz ražotāju ekonomiskajām interesēm, par kuru sūdzas prasītāji.
It provides too little in the way of additional (health) protection for consumers to justify the serious impact on the 'economic interests of manufacturers' of which the claimants complain.
Tādēļ EK Tiesa saskaņā ar proporcionalitātes principu pasludina 1. panta 1. punkta b) apakšpunktu par spēkā neesošu.
The Court has therefore ruled that Article 1(1)(b) is invalid in the light of the principle of proportionality.
Likumdevēja pienākums saskaņā ar Līguma 233. pantu ir veikt Tiesas nolēmumā noteiktos pasākumus.
Article 233 of the Treaty requires the legislator to take the necessary measures to comply with the judgment of the Court.
Komisija sava priekšlikumā paredz svītrot Direktīvas 2002/2/EK strīdīgo punktu.
In its proposal, the Commission provides for the contested paragraph of Directive 2002/2/EC to be deleted.
EP savos skaidrojumos EK Tiesai ir norādījis uz to, ka strīdīgajā punktā ir minēts papildu mērķis, jo šajā punktā ir runa par prasību palielināt pārredzamību dzīvnieku barības tirdzniecībā un visbeidzot dot iespēju dzīvnieku turētājiem apzinīgi izlemt, ar ko barot savus dzīvniekus (margināls Nr. 75 Tiesas nolēmumā).
In its submissions to the Court of Justice, the EP pointed out that the contested paragraph has a further objective, namely that it is aimed at improving transparency in trade in feedingstuffs and ultimately enabling breeders to make an informed decision on what to feed to their animals (paragraph 75 of the judgement).
Referents piešķir īpašu nozīmi tam, ka EK Tiesa ir izvērtējusi, kāda papildu nozīme precīzai informācijai pēc klienta pieprasījuma ir attiecībā uz veselības aizsardzību un kāds ir ar to saistītais ražotāju darba apjoms.
Your rapporteur also attaches importance to the fact that the Court of Justice weighed the additional benefits, in terms of protecting public health, of providing exact information on request against the resulting costs for manufacturers.
Tāpēc būtu lietderīgi ierosināt diskusiju par kompromisa formulējumu, kas atbilst gan EK Tiesas nolēmumam, gan tirgus dalībnieku interesēm un saglabā proporcionalitātes principu.
It may therefore be worthwhile putting forward a compromise form of wording for discussion, which both takes account of the judgment of the Court and the concerns of market operators and observes the principle of proportionality.
Dzīvnieku barības ražotāji dažādās sarunās ir norādījuši uz to, ka Tiesas izvirzītais jautājums par intelektuālā īpašuma aizsardzību it īpaši attiecībā uz tā sauktajām mikrosastāvdaļām ir svarīgs (barības sastāvdaļas, kas niecīgā daudzumā atrodas barības maisījumā).
In a number of discussions, manufacturers of compound feedingstuffs have pointed out that the issue of the protection of intellectual property raised before the courts is particularly important in relation to micro-ingredients (feed materials present in small amounts in compound feedingstuffs).