natgillin/translations-raw huggingface dataset:
“Lisabonas stratēģija jāievieš debatēs, jo tajā izplānots visu ES pilsoņu nākotnes redzējums, ko raksturo: konkurētspēja, pilnīga nodarbinātība, kopējas zināšanas; investīcijas cilvēkresursos un izaugsme, vienlaikus ilgspējīgas attīstības gaitā saglabājot dzīvo vidi un dzīves kvalitāti …"
"The Lisbon Strategy should be introduced into the debate since it maps out a vision of the future for all citizens of the EU marked by: competitiveness, full employment, shared knowledge; investment in human resources; and growth, whilst preserving the living environment and the quality of life through sustainable development …"
Atgriešanās pie izvirzīto mērķu īstenošanas – kopīgs redzējums, ko sniedz līdzdalības demokrātija
Getting back on the tracks – a shared vision through participatory democracy
Tālab pilsoniskās sabiedrības līdzdalība publiskajā lēmumu pieņemšanas procesā ir būtisks instruments, lai nostiprinātu Eiropas Savienības institūciju un to Eiropas pasākumu demokrātisko leģitimitāti.
2.2 To that end, the participation of civil society in the public decision-making process is an essential instrument in reinforcing the democratic legitimacy of the European institutions and European action.
Eiropas Savienības institūcijām un dalībvalstu valdībām jāveicina patiesas subsidiaritātes kultūra, kas aptvertu ne tikai dažādus varas līmeņus, bet arī dažādus sabiedrību veidojošos elementus, lai parādītu Eiropas pilsonim, ka ES būs darbotiesspējīga tikai tad, ja tai būs skaidra pievienotā vērtība un tiks ievērots labākas likumdošanas princips.
2.3 The European Union's institutions and the Member State governments must encourage a genuine subsidiarity culture that embraces not only the different levels of authority but also the different component elements of society, in such a way as to demonstrate to the European citizen that the EU will act only where there is clear added value and in respect of the principle of better lawmaking.
Tikai 38 % ir pārliecināti par pretējo.
Only 38 per cent believed the opposite.
Tā nozīmē arī, ka:
It also implies that:
· šīm institūcijām jābauda sabiedrības uzticība un jābalstās uz pilsoņu līdzdalību Eiropas projekta īstenošanā;
• those institutions enjoy public confidence and can rely on a strong commitment by citizens in favour of the European project,
· pilnībā jānodrošina pilsoņu aktīva līdzdalība Eiropas Savienības demokrātiskajā dzīvē un
• the active participation of citizens in the democratic life of the European Union is fully guaranteed and
· tiek noskaidrotas Eiropas pilsonības pazīmes, to ne tikai vienkārši pretnostatot dalībvalstu pilsonībai
• specific features of European citizenship, which are more than the mere sum of national citizenships, are sought
EESK atzinums SOC/203 “Aktīva pilsoniskuma rīcības programma” .
EESC Opinion SOC/203 "Active citizenship action programme".
Tādēļ viens no Eiropas Savienības pamatuzdevumiem ir popularizēt šo svarīgo vēstījumu.
A fundamental challenge facing the Union is therefore how to get that basic message across.
Tādēļ Eiropas Savienības institūcijām jādod pilnvērtīgs ieguldījums Konstitucionālā līguma loģikas piepildīšanā un patiesas līdzdalības demokrātijas īštenošanā.
The European institutions must therefore invest fully in the logic of the Constitution Treaty and establish an authentic participatory democracy.
Tas pats Eurobarometer apsekojums, kas tika veikts agrāk, parādīja, ka aptuveni 60 % Eiropas Savienības pilsoņu atbalsta ciešāku integrāciju Eiropas Savienībā (dažādi citi apsekojumi ir parādījuši līdzīgus rezultātus).
The same Eurobarometer survey, cited previously, indicated that some 60 per cent of European Union citizens favour increased integration within the Union (various other opinion polls produce similar findings).
Šie rezultāti liecina arī par to, ka, ņemot vērā tādus aktuālus jautājumus kā cīņa pret bezdarbu, nabadzību un sociālo atstumtību, Eiropas pilsoņi vēlas, lai Eiropas Savienības loma tiktu palielināta.
The results also indicate that, in the face of urgent challenges such as the fights against unemployment, poverty and social exclusion, Europe's citizens would like to see the Union's role reinforced.
Īpaši Komiteja uzsvēra, ka:
In particular, the Committee argued that:
· noteikumi attiecībā uz līdzdalības demokrātiju jāpadara par virknes paziņojumu priekšmetu, kuros noteiktas konsultāciju procedūras un EESK loma;
• the provisions on participatory democracy should be made the subject of a series of communications defining the consultation procedures and the role of the EESC;
· ar pilsonisko sabiedrību jākonsultējas par Eiropas normatīvo aktu saturu, kurā noteiktas pilsoņu iniciatīvas tiesību ieviešanas procedūras.
• civil society should be consulted on the content of the European law defining the procedures for implementing the right of citizens' initiative.
EESK varētu lūgt sniegt izpētes atzinumu šajā jautājumā;
The EESC could be asked to deliver an exploratory opinion on this subject;
· organizētas pilsoniskās sabiedrības demokrātijas princips jāpiemēro galvenajām ES stratēģijām izaugsmes, nodarbinātības un ilgspējīgas attīstības veicināšanā.
• the principle of participatory democracy should be applied to the EU's key strategies for promoting growth, employment and sustainable development.
Komiteja uzskata, ka šādas plašas debates būtu jāatsāk pēc iespējas drīzākā laikā.
The Committee feels that such a broad debate should be relaunched as soon as possible.
Tomēr pēc Komitejas domām šis pārdomu periods pirmām kārtām jāizmanto, lai palīdzētu ielikt pamatu populāram kopīgam redzējumam par Eiropas nākotni un par jaunu sociālo līgumu starp Eiropu un tās pilsoņiem, par jaunu vienošanos, kas izveidotu satvaru tādai politikai, kas nodrošinātu izaugsmi, nodarbinātību un labklājību.
2.14 But in the Committee's opinion the reflection period should above all be exploited to help establish the foundations of a popular shared vision about the future of Europe and of a new social contract between Europe and its citizens, of a new consensus which would also establish the framework within which the policies necessary to guarantee growth, employment and prosperity can be placed.
Šajā kontekstā dalībvalstu valdību uzdevums ir “panākt atgriešanos ES”.
In this context, Member State governments should "take home the EU".
EESK pauž atbalstu Eiropas Komisijas viceprezidentes Margot Wallström nesen izteiktajam viedoklim, ka saziņa ir divpusējs process un “Eiropai” ir vairāk jāuzklausa sabiedrība.
The EESC welcomes the views repeatedly expressed by European Commission Vice-President Margot Wallström that communication is a two-way process and that "Europe" must listen more.
Komitejas izpratnē “uzklausīt” nenozīmē katrā ziņā “sekot”, bet gan nozīmē “iesaistīt” un vajadzētu nozīmēt “panākt sapratni”.
In the Committee's understanding, "listening" does not necessarily mean "following", but it does mean "involving" and it should mean “understanding”.
“Izpratnes par Eiropu veicināšana”
"Communicating Europe "
Komiteja ir atzinīgi novērtējusi Eiropas Parlamenta 2005. gada 26. aprīļa ziņojumu par Eiropas Savienības informācijas un saziņas stratēģijas īstenošanu un Eiropas Komisijas 2005. gada 20. jūlijā pieņemto rīcības plānu izpratnes par Eiropu veicināšanai.
The Committee welcomed the European Parliament's 26 April 2005 report on the implementation of the European Union's information and communication strategy, and welcomed the European Commission's 20 July 2005 adoption of an action plan to improve communicating Europe by the European Commission.
Bez tam 2004. gada decembrī Komitejas Birojs apstiprināja vispārēju stratēģisko pieeju “Izpratnes par Eiropu veicināšanai”.
In addition, in December 2004 the Committee's Bureau approved an overall strategic approach to the challenge of "Communicating Europe".
Abos dokumentos Komiteja ir centusies pastiprināt saikni, kuru nodrošina tās locekļi un organizācijas, ko tie pārstāv.
In both contexts the Committee has sought to enhance the bridging function of its members and of the organisations they represent.
Komiteja, kas organizēja līdzīgu ieinteresēto pušu forumu 2005. gada aprīlī, lai risinātu ilgtspējīgas attīstības politikas jautājumus, ir gatava un vēlas organizēt līdzīgus uzklausīšanas pasākumus, tādējādi sekmējot organizētas pilsoniskās sabiedrības iespējas tikt uzklausītai un palīdzot “Briselei” labāk ieklausīties.
3.4 The Committee, which organised a similar stakeholders' forum to address the policy issue of sustainable development in April 2005, is ready and willing to organise similar such consultative and listening exercises on major policy issues, thus enhancing organised civil society's voice and helping "Brussels" better to listen.
Komiteja pauž gatavību darboties kā Eiropas Parlamenta partneris tāpat kā Konventa sagatavošanas procesā, organizējot apspriedes un forumus pēc savas iniciatīvas, kā arī tajos jautājumos, kuros Parlaments vēlas konsultēties ar organizēto pilsonisko sabiedrību.
The Committee is ready to act as a partner o the European Parliament, as it did during the Convention process, organising hearings and forums of its own initiative or on those issues where the Parliament wishes particularly to consult with organised civil society.
Pirmkārt, lai gan Komiteja atzinīgi vērtē to, ka arvien lielāks uzsvars tiek likts uz saziņas stratēģijām un saziņas instrumentiem, jāatceras, ka jebkura pieeja saziņas veicināšanā var būt tikai tik laba, cik labs ir vēstījums, kuru tā satur.
First, whilst the Committee welcomes the increasing emphasis on communications strategies and communications tools, it should be recalled that any communications approach can only be as good as the content of the message it contains.
Tādēļ saziņa ir tikai papildinošs mehānisms, nevis pašmērķis.
Thus, communication is a complementary mechanism and not an end in itself.
Otrkārt, lai gan Komiteja visnotaļ atbalsta abus “dvīņu” procesus – Eiropas līmeņa saziņas stratēģijas izveidi un saziņas instrumentu pilnveidošanu, Eiropas Savienības līmeņa pasākumi ir papildinājums dalībvalstīs notiekošajiem saziņas procesiem.
Second, whilst the Committee is fully committed to the twin processes of establishing a European-level communication strategy and enhancing communication tools, Union-level activity must be seen as complementary to the communications processes taking place within the Member States.
Tādēļ šāda Eiropas līmeņa stratēģija ir ļoti nepieciešama, tomēr ar to vien nepietiek.
Thus, such a European-level strategy is vitally necessary but it is far from sufficient.
Sāciet jau tagad īstenot līdzdalības demokrātiju dzīvē!
Start making participatory democracy a reality now!
Komiteja joprojām ir pārliecināta par to, ka vislabākais veids, kā garantēt Eiropas Savienības demokrātisko dzīvi, ir nostiprināt šādas normas konstitucionāli.
The Committee continues to believe firmly that the best way to guarantee the Union's democratic life is to anchor such provisions in a fixed constitutional settlement.
Tomēr pašreizējais nenoteiktības periods nedrīkst būt par šķērsli Eiropas Savienības dalībniekiem veikt pasākumus jau tagad, lai sāktu īstenot līdzdalības demokrātiju dzīvē.
However, the current period of uncertainty should not prevent all of the European Union's actors from taking measures as of now to start making participatory democracy a reality.
Tādēļ visām Eiropas Savienības institūcijām ir aktīvi jādomā par to, kā tās varētu:
All of the Union's institutions should therefore reflect actively on how they can:
- sniegt pilsoņiem un viņus pārstāvošajām apvienībām viedokļu paušanas un apmaiņas iespēju attiecībā uz visām Eiropas Savienības darbības jomām;
– give citizens and representative associations the opportunity to make known and publicly exchange their views in all areas of Union action;
- risināt atklātu, pārredzamu un regulāru dialogu ar pārstāvošajām apvienībām un pilsonisko sabiedrību;
– maintain an open, transparent and regular dialogue with representative associations and civil society;
- veikt plašas konsultācijas ar iesaistītajām pusēm, lai nodrošinātu Eiropas Savienības pasākumu saskaņotību un pārredzamību.
– carry out broad consultations with parties concerned in order to ensure that the Union's actions are coherent and transparent.
Bez tam Eiropas Komisijai, paredzot Konstitucionālā līguma I-47. panta 4. punktā ietvertās prasības, būtu jāapsver konsultēšanās ar pilsonisko sabiedrību par Eiropas normatīvo aktu saturu, kurā noteiktas pilsoņu iniciatīvas tiesību ieviešanas procedūras (EESK varētu lūgt sniegt izpētes atzinumu šajā jautājumā).
In addition, the European Commission should consider anticipating the provisions of Article I-47 (4) of the Constitutional Treaty by consulting civil society on the content of the European law defining the procedures for implementing the right of citizens' initiative (the EESC could be asked to deliver an exploratory opinion on this subject).
Šajā kontekstā Komiteja vērš uzmanību uz to, ka ir nepieciešama jauna domāšana, lai sekmētu mijiedarbību ar organizētu pilsonisko sabiedrību.
The Committee draws attention in this context to the need for fresh thinking about ways of interacting with organised civil society.
Komiteja ir gatava, vēlas un spēj darboties kā pilnvērtīgs partneris it visur, kur tas ir nepieciešamā pilsoniskā dialoga veicināšanai.
The Committee is ready, willing and able to act as a full partner in all activities designed to enhance civil dialogue.
Piesaistīt sabiedrisko domu un veicināt Lisabonas stratēģiju!
Capture public imagination and deliver on the Lisbon Strategy!
Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja vēlreiz apliecina savu atbalstu Lisabonas stratēģijai, vienlaikus norādot, ka ir nepieciešams ieguldījums no Eiropas Savienības un tās dalībvalstu puses.
The European Economic and Social Committee reaffirms its support for the Lisbon Strategy but insists that the Union and its member states must be seen to be delivering on their commitments.
Komiteja ir pārliecināta, ka Lisabonas stratēģija ir vislabākā iespējamā garantija Eiropas Savienības ekonomikas uzplaukumam nākotnē un labklājībai sociālajā, vides un kultūras jomā, tomēr tā viena pati nav spējusi piesaistīt sabiedrisko domu tā, kā tas ir izdevies, īstenojot kampaņu "1992" Vienotā tirgus izveidei.
The Committee is convinced that the Lisbon Strategy is the best possible guarantee of the Union's future economic prosperity and social, environmental and cultural well-being, yet it has singularly failed to capture the public imagination in the way that, for example, the "1992" campaign to create the Single Market managed to do.
Dalībvalstīm ir jāakceptē un jāievēro savi pienākumi šajā kontekstā.
The Member States must accept and honour their responsibilities in this context.
Stratēģija ir jāpadara mazāk abstrakta, un tās mērķi (ja ne tās nosaukums) jāievieš valstu politiskajā leksikā.
The Strategy must be rendered less abstract and its aims (if not its title) introduced into domestic political parlance.
Ir jāiesaista pilsoniskā sabiedrība un pilsoniskās sabiedrības organizācijas.
Civil society and civil society organisations must be involved.
Pārvarēt plaisu – uzlabot saziņu
Bridge the gap – enhance communication
Komiteja atzīst, ka pēdējā laikā ir paveikts daudz darba ES institūciju līmenī gan individuāli, gan kolektīvi; kā divus visnesenākos piemērus var minēt Eiropas Parlamenta tīmekļa vietnes un Eiropas Komisijas Europe Direct servisa pilnīgu pārveidi.
The Committee recognises that a lot of work has recently taken place at the level of the EU's institutions, both individually and collectively; to cite but two recent examples, the complete restructuring of the European Parliament's website and the European Commission's Europe Direct service.
Komiteja atbalsta ciešu sadarbību starp institūcijām saziņas jomā.
The Committee favours close inter-institutional cooperation in the field of communication.
Tā atzīmē Komisijas “Plānu D”, kā arī tās nodomu tuvākajā nākotnē nākt klajā ar Balto grāmatu.
It notes the Commission's "Plan D" and also its intention of launching a White Paper in the near future.
Tā pilnībā apņemas sniegt atbalstu, kur vien tas ir nepieciešams plaisas pārvarēšanai, par ko liecina tās 7.-8. novembrī rīkotais ieinteresēto pušu forumu par šo tematu.
It is fully committed to playing a supporting role wherever it can in bridging the gap, as evidenced by its 7-8 November stakeholders' forum on that theme.
Atgriežoties pie sava viedokļa Lisabonas stratēģijas jautājumā, tā uzskata, ka Eiropas institūcijām, bet pirmām kārtām – dalībvalstīm ir jādomā tālāk par to, kā tās var veicināt izpratni par Eiropu.
Referring back to its views on the Lisbon Strategy, it believes that the European institutions but, above all, the member states, need to reflect further on how they communicate Europe.
Daudz ir runāts par “vainas meklēšanas” apturēšanu, taču ir skaidrs, ka “Eiropa” pārāk bieži tiek uztverta kā kaut kas negatīvs vai aizsargājošs un, ka tiek darīts pārāk maz, lai popularizētu integrācijas procesa pozitīvos aspektus.
Much has already been said about halting the "blame game", but it is clear that "Europe" is too often perceived as negative or defensive, and that insufficient effort is made to "sell" the positive aspects of the integration process.
Iestāžu līmenī Komiteja aicina līdzīgā kārtā uzdot Starpiestāžu grupai rīkot regulārākas un biežākas sanāksmes, lai apspriestu saziņas jautājumus.
At the inter-institutional level, the Committee calls for the Inter-Institutional Group to be similarly mandated to meet at more regular and more frequent intervals to discuss communication issues.
Šādi mehānismu ir īpaši svarīgi, ņemot vērā tehnoloģiju straujo attīstību (piemēram, mobilie tālruņi, platjoslas elektroniskie sakari), ko ir nepieciešams izmantot.
Such mechanisms are particularly important given the rapid rate of technological development (for example, mobile phones, broad band) and the rapid development of new communication techniques to exploit these.
Eiropas Savienības institūcijām jāsargās no kļūdaina, kaut arī labi domāta uzskata, ka pašreizējo “nošķiršanu” iespējams atrisināt centrālajā līmeni Briselē.
4.9 The European Union's institutions must guard against a false, if clearly well-intentioned, belief that the current "disconnect" can be solved from the central level of "Brussels".
Patiesībā tas, ko Eiropas institūcijas dara saziņas jomā, var būt tikai papildu pasākumi.
In reality, what the European institutions do in the field of communications can only be complementary.
Galvenais ir meklējams citur.
The main responsibility lies elsewhere.
Eiropas Parlamenta vēlēšanu rezultāti un Francijas un Nīderlandes referenduma par Konstitucionālo līgumu iznākums skaidri pierāda, ka daudzu Eiropas pilsoņu attieksme pret Eiropu ir skeptiska.
The outcome of the elections to the European Parliament and the results of the French and Dutch referendums on the Constitutional Treaty show clearly that many European citizens view Europe sceptically.
Tas pirmām kārtam attiecas uz Eiropas likumdošanas ietekmi uz pilsoņu dzīves un darba apstākļiem.
This regards above all the effects of European legislation on their living and working conditions.
Sabiedriskā doma, ieskaitot pilsonisko sabiedrību, pārliecināsies par Eiropas Savienības leģitimitāti un kopīgo nākotni tikai tad, ja būs saskatāma ticamība, paļāvība, pārredzams likumdošanas process un funkcionējošs tiesiskums.
4.10 Public opinion, including civil society, will be convinced of the legitimacy and the common future of the European Union only if there is perceived credibility, trust, a transparent legislative process and a well-functioning rule of law.
Tie ir elementi, kas dalībvalstīm jānodrošina pirmām kārtām.
In the first instance, these have to be safeguarded by the governments of the member states.
Valdībām jādarbojas kā patiesām Savienības līdzīpašniecēm un jāatturas no “mēs-viņi” modeļa un pastāvīgajām dubultsarunām, kas no tā izriet.
Governments have to act as real co-owners of the Union and abstain from the "we-they" model and the constant double talk that this model involves.
Būtiski svarīgi ir uzlabot saziņu attiecīgajā līmenī (vietējā, profesionālajā u.c.) un izskaidrot Eiropas politikas vai likumdošanas procesa panākumus minētajam līmenim atbilstošā un pieņemamā veidā.
It is essential to enhance communication at a relevant level (local, professional, etc.) and to explain the success stories of the European policy or legislative process in relevant and accessible terms at that level.
To ļoti labi var veikt pilsoniskās organizācijas.
Civil society organisations are well placed to do this.
EESK tādēļ ir apņēmusies palīdzēt pilsoniskās sabiedrības organizācijām dalībvalstīs un veicināt to darbību, jo īpaši ar savu locekļu demokrātiskās saiknes veidošanas funkcijas starpniecību.
The EESC is thus determined to help and encourage civil society organisations within the Member States, particularly through the bridging function of its members.
Turklāt, ja patiešām ir jāuzsāk Eiropas projekta un Eiropas politiku plaša apspriešana, tai jāsākas dalībvalstu pilsoniskās sabiedrības zemākajā līmenī.
Moreover, if a wide debate about the European project and about European policies is indeed to be launched, then it must begin at the lower levels of civil society within the member states.
Eiropas mēroga forumam būs nozīme tikai tad, ja būs iespēja darīt pilsoniskās sabiedrības uzskatus zināmus gan augstākajam līmenim, gan zemākajam līmenim.
A Europe-wide forum will only make sense if it allows for the expression of these views reported back up and also down.
Vairāk ir vajadzīga nevis lejup vērsta vai augšup vērsta, bet gan “no lejas lejup vērsta” pieeja.
Indeed, what is needed is not so much a top-down or a bottom-up approach, but a bottom-down approach.
Skaidrs, ka šāda iespēja nevar būt paliekoša atgriešanās pie status quo līdz Nicas līgumam.
Clearly, a permanent return to the status quo ante of the Nice Treaty cannot be an option.
Varbūt valsts vai valdības vadītāju ieplānotas plašas debates varētu palīdzēt rast vislabāko virzību uz priekšu.
But perhaps the broad debate envisaged by the Heads of State or Government could help illumine the best way forward.
Komiteja ar zināmām bažām tomēr atzīmē, ka lielākajā daļā dalībvalstu šādas plašas debates tomēr nenotiek.
However, the Committee notes with some alarm that such broad debate is largely absent in most of the Member States.
Bez debatēm ir grūti saprast, kādā veidā panākams patiess progress.
In the absence of such debate, it is difficult to see how genuine progress can be made.
N.B.: Pielikums nākamajā lappusē.
N.B. : Appendix overleaf.
Pielikums: daži konkrēti priekšlikumi debašu veicināšanai
Appendix: some specific suggestions for facilitating the debate
1.1 EESK ir apņēmusies pilnā mērā un proaktīvi piedalīties debatēs ar savu locekļu un viņu pārstāvēto organizāciju, īpaši dalībvalstīs, starpniecību.
1.1 The EESC is determined to play a full and pro-active part in the debate through its members and their organisations, particularly in the Member States.
1.2 EESK steidzīgi izvērtēs Eiropas Komisijas nesen pieņemto paziņojumu par “Plānu “D””.
1.2 The EESC will make a rapid assessment of the European Commission's recently adopted Communication on "Plan D".
Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas partnerības saistības un centīsies strādāt ciešā sadarbībā ne tikai ar Eiropas Komisiju, bet arī ar pārējām ES iestādēm, dalībvalstīm un pārējām debatēs iesaistītajām pusēm.
The Committee welcomes the Commission's commitment to partnership and will seek to work closely not only with the European Commission, but with the other EU institutions, the Member States and all other actors involved in encouraging debate.
1.3 Šajā sakarā Komiteja velētos mudināt Eiropas Komisiju labāk izmantot to saziņas līdzekļi, ko faktiski pārstāv EESK locekļi (skat. turpmāk tekstā).
1.3 In this context, the Committee would encourage the European Commission better to exploit the communication resource which the EESC's members effectively represent (see below).
1.4 EESK proaktīvi veicinās sadarbību debašu un diskusiju jomā ar valstu Ekonomikas un sociālo lietu padomēm un tām līdzīgām institūcijām.
1.4 The EESC will pro-actively encourage cooperation in debate and discussion with the National Economic and Social Councils and Similar Institutions.