natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ja spektra piekļuves tiesību saņemšanai netiek noteikti ierobežojumi attiecībā uz konkrētajā spektra joslā sniedzamo pakalpojumu vai šā pakalpojuma sniegšanā izmantojamo tehnoloģiju, rodas labvēlīgi apstākļi inovācijām, kuras balstītas uz spektru.
When access to spectrum is without restriction on the service to be offered on a particular bandwidth or the technology to be used for the delivery of that service then spectrum-dependent innovation is able to flourish.
Lai panāktu lielāku elastību un izraisītu aktīvāku tirgus reakciju, spektra pārvaldībā ir jāizmanto salikta pieeja.
A combined approach to the management of spectrum is required in order to achieve greater flexibility and market responsiveness
Pirmkārt, spektra piešķiršanā arī turpmāk tiks izmantota parastā administratīvā metode, paredzot izmantošanas noteikumus un uzraudzību, bet ir jāpieaug tās darbības tempam un efektivitātei, lai nodrošinātu saskaņu ar tehnoloģiju attīstību.
Firstly, there will remain a role for the traditional administrative "command and control" approach to spectrum allocation but it needs to be made quicker and more efficient in order to keep pace with technological change.
Apsveicams ir Komisijas ierosinājums samazināt administratīvo slogu, ko nacionālajiem regulatoriem rada tirgus analīzes procedūra.
To be welcomed is the Commission's proposal to reduce the administrative burden of the market review procedure on national regulatory authorities (NRAs).
Parasto sarunu forumu nozīme arī turpmāk saglabāsies īpaši augsta sarunās ar trešajām valstīm.
Traditional negotiating fora will also remain particularly important for negotiations with third countries.
Eiropas Savienības austrumu daļas valstīs novērojams brīvu frekvenču trūkums un tajās pastāv traucējumi, kurus izraisa trešo valstu frekvenču izmantotāji.
Member States in the east of the Union face a shortage of available frequencies and problems of interference caused by third country users.
Ir ļoti svarīgi, lai neviena no valstīm netiktu izslēgta no Viseiropas pakalpojumu attīstības procesa: digitālais „dalāmais” nedrīkst kļūt par šķīrēju.
It is important that no country or region is shut out of the development of pan-European services: the digital dividend must not become a digital divide.
Otrkārt, spektra izmantošanu var mazāk ierobežot.
Secondly, there could be more unrestricted use of spectrum.
Neierobežota piekļuve spektram nozīmē to, ka tas paliek nepiešķirts un tiek meklēti tehniski risinājumi, lai novērstu traucējumus – traucējumu novēršana jāuzņemas radiofrekvenču lietotājiem – katram no tiem ir jāatrod veids, kā izvairīties no traucējumiem, kurus izraisa citi lietotāji un tehnoloģijas.
Where spectrum is unrestricted it remains unallocated and a technological approach is taken to issues of interference i.e. the responsibility for avoiding interference lies with the users of the frequency who therefore must each come up with a design solution to avoid interference from other users and technologies.
Apraide bez licences līdz šim tika atļauta frekvencēs, kurās darbojas maza darbības attāluma ierīces, bet pastāv iespējas tās piemērošanu paplašināt.
The unlicensed approach has tended to date to be used for frequencies on which short-range devices operate, but there is scope to extend its use.
Treškārt, radiofrekvenču spektra izmantošanas tiesības, kas dažās dalībvalstīs jau tiek pārdotas, varētu pārdot visā Eiropā.
Thirdly, spectrum rights, which are already traded within some member states, could be traded across Europe.
Komisija uzskata, ka varētu tirgot būtisku spektra daļu, iespējams trešdaļu spektra zem 3 GHz.
The Commission has suggested that a substantial amount of spectrum, perhaps one third of the spectrum below 3 GHz, could be tradable.
Lai gan būtiska spektra daļa joprojām tikts pārvaldīta, izmantojot parastās metodes, pamatojoties uz šo līdzsvaroto metodi radiofrekvenču izmantošana bez licences un to tirdzniecība veicinās dinamiskāku un efektīvāku spektra izmantošanu.
With this balanced approach, although a substantial amount of spectrum would still be managed according to traditional methods, the unlicensed and tradable elements would facilitate a more dynamic and efficient use of spectrum.
Tā kā radiofrekvenču spektra izmantošanas tiesību piešķiršana ir dalībvalstu prerogatīva, un dažādu pakalpojumu sniegšanai Eiropas Savienības dalībvalstīs tiek izmantotas atšķirīgas frekvences, uzdevums ir nodrošināt tās spektra daļas racionalizāciju un harmonizācija, kas nepieciešama tirdzniecībai Viseiropas līmenī.
As allocation of spectrum rights is the prerogative of member states and the frequencies used for various services differ across the Union, the rationalisation and alignment of spectrum which would be necessary for pan-European trading presents a challenge.
Referents uzskata, ka šīs problēmas atrisināšanas nolūkā tirdzniecībai ir jāatbrīvo pēc iespējas plašāka spektra daļa.
The rapporteur is of the view that the solution lies in freeing more spectrum up for trading rather than less.
Ja tirdzniecībai tiks piedāvāta tikai neliela spektra daļa, sarunas varētu būt ļoti sarežģītas, jo neviena no pašreiz radiofrekvenču spektru izmantojošajām jomām (raidorganizācijas, elektronisko sakaru uzņēmumi, aizsardzības iestādes u.c.) nevēlas atdot tirdzniecībai kādu spektra daļu.
If only a very limited amount of spectrum trading is proposed then difficult negotiations may result in which no current spectrum-using sector (broadcasters, telecoms, the military ...) is keen to release spectrum for trading.
Toties, ja tirdzniecībai tiktu piedāvāta plašāka spektra daļa, tas dotu iespēju visām jomām apzināties savā rīcībā esošās spektra daļas tirgus vērtību.
By contrast, wider spectrum trading would open up the possibility of all sectors recognising the market value of the spectrum resource which they hold.
Spektra izmantotāji būtu mazāk ieinteresēti paturēt neizmantotu vai tikai daļēji izmantotu spektra daļu, ja tā būtu prece ar vērtību.
Spectrum users would be less likely to sit on unused or little used spectrum if it was a tradable asset with a value.
Spektra atbrīvošana otrreizējai tirdzniecībai ļaus uzņēmumiem pievērsties Eiropas radiofrekvenču spektra harmonizācijai un racionalizācijai ar tirgus līdzekļu palīdzību.
A freeing up of spectrum for secondary trading would allow industry to move towards a European alignment and rationalisation of spectrum by market means.
Ar šādu risinājumu rezultātus būtu iespējams sasniegt vieglāk un ātrāk, nekā paļaujoties tikai uz administratīvu harmonizāciju, un tas dos iespēju Eiropas uzņēmumiem ātri reaģēt uz inovācijām un atvieglos spektru izmantojošo produktu tirgus attīstību visā Eiropā.
This would be easier and quicker than relying on administrative harmonisation alone and could free European industry to respond rapidly to innovation and make the development of a Europe-wide market for spectrum-using products much easier.
Tomēr spektra atbrīvošana rada pašreizējiem spektra izmantotājiem virkni problēmu un tādēļ tai jānotiek, balstoties uz ļoti skaidru tiesisko regulējumu.
However, the freeing up of spectrum raises a number of issues for existing users and therefore needs to take place within a very clear legal framework.
Viens no pamatprincipiem, kas parasti tiek ievērots, piešķirot frekvences, ir vairīšanās no traucējumiem.
A core principle of traditional spectrum allocation has always been the avoidance of interference.
Ja kāda frekvenču daļa tiks atbrīvota, neuzstādot noteikumus par tajā sniedzamajiem pakalpojumiem vai izmantojamo tehnoloģiju, būs nepieciešams ļoti precīzi definēt jauno izmantotāju atbildību, lai izvairītos no blakus joslu apgrūtināšanas ar traucējumiem.
If certain frequencies are freed up without conditions on the service or technology to be used then it will be necessary to define the responsibilities of the new holders very rigorously in order to avoid users of neighbouring bands suffering from interference.
Tālredzīgs risinājums būtu jau pašā sākumā izstrādāt skaidru tiesisko regulējumu, ietverot precīzi definētas spektra piekļuves tiesības un domstarpību risināšanas mehānismus.
It would seem prudent to draw up from the beginning a clear legal framework incorporating properly defined spectrum rights and dispute resolution mechanisms.
Raidorganizācijas pauž īpašu satraukumu par to, ka gadījumos, kad blakus viņu joslai tiek izmantota atšķirīga tehnoloģija, rodas būtiski traucējumi.
Broadcasters in particular express concern that different technologies operating adjacent to their broadcasting bandwidths are likely to cause significant interference.
Tas var kalpot par pierādījumu tam, ka sākumā tehnisku iemeslu un traucējumu dēļ dažas frekvences nevarēs izmantot atšķirīgā veidā.
It may prove to be the case that technical constraints and interference concerns make it impossible for some frequencies to be used differently in the first instance.
Tomēr, vērojot 21. gadsimta tehnoloģiju attīstības tempu, piemēram, iPod un WiFi iekārtas pirms sešiem gadiem praktiski neviens nepazina, ir jāpieņem, ka pēc laika jauni tehnoloģiskie risinājumi traucējumus padarīs mazāk problemātiskus.
But given the pace of 21 st century technological change – for example, iPods and WiFi were virtually unknown six years ago – the likelihood is that new technical solutions will make interference less of a problem in the longer term.
Jau šobrīd tādas iekārtas, kā programmvadāmais radio (SDR), kognitīvais radio (CDR) iezīmē nākotnes attīstības tendences, kas ļaus bez traucējumiem blakus frekvences izmantot atšķirīgiem mērķiem.
Already, developments over the horizon such as software defined radio (SDR) and cognitive defined radio (CDR) open up the future prospect of interference-free close co-existence of different spectrum uses.
Tādēļ arī tiesiskais regulējums jāveido, paredzot, ka laika gaitā notiks izmaiņas un nākotnē būs iespējama lielāka tehnoloģiju elastība.
Therefore the legal framework should be future-proofed in anticipation of greater technical flexibility becoming possible.
Visā Eiropā pastāv pamatota politiska apņemšanās saglabāt sabiedriskas un vispārējas nozīmes pakalpojumus – gan vispārpieejamos lineāro plašsaziņas līdzekļu pakalpojumus, gan aizsardzības, drošības un neatliekamās palīdzības pakalpojumus, kā arī pakalpojumus personām ar invaliditāti.
There rightly exists across Europe a strong political commitment to maintaining services of public and general interest ranging from universally available linear media services to military, security and emergency services and services benefiting disabled people.
Elastīgāka pieeja ir nepieciešama gan komerciālu inovāciju veicināšanai, gan vispārējas nozīmes pakalpojumu sniegšanas dinamisma un optimalitātes uzlabošanai.
Just as a more flexible approach to spectrum management is vital for commercial innovation, so it is important for a more dynamic and responsive delivery of services of public interest.
Ir skaidri jānošķir tas, ka pastāv stingra un skaidra apņemšanās sniegt sabiedriskas un vispārējas nozīmes pakalpojumus no veidā, kādā tie tiek sniegti, kam ir jākļūst elastīgākam un optimālākam, lai saglabātu efektivitāti.
A clear distinction needs to be drawn between the fixed and firm commitment to the provision of services of public and general interest and the method of delivery of those services, which needs to become flexible and responsive to technological change if it is to remain efficient.
Pretēji pastāvošajam uzskatam par to, ka spektra piekļuves tiesību atbrīvošana apdraud sabiedriskas un vispārējas nozīmes pakalpojumu pastāvēšanu, referents uzskata, ka brīvāka attieksme pret spektra piekļuves tiesībām ļoti labvēlīgi ietekmēs inovatīvu augstas kvalitātes sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu.
Contrary to the notion that a freeing up of spectrum access might endanger services of public and general interest, the rapporteur is of the opinion that a less sclerotic approach to spectrum could be of immense benefit in facilitating the delivery of innovative high-quality public services.
Līdzsvarota un efektīva frekvenču spektra pārvaldība palielinās sociālo un ekonomisko ieguvumu no tā izmantošanas, tā mudinās attīstīt inovatīvus pakalpojumus, radīt darba vietas un veicinās izaugsmi saskaņā ar Lisabonas stratēģiju un virzīs Eiropas rūpniecības sektoru uz pasaules līdera pozīcijām elektronisko sakaru jomā;
A balanced and efficient approach to spectrum management will maximise the social and economic benefits arising from its use, encourage the development of innovative services, deliver jobs and growth in accordance with the Lisbon agenda and make European industry a global leader in electronic communications.
par ES politiku attiecībā uz radiofrekvenču spektru
on 'Towards a European policy on radio spectrum'
Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on the Internal Market and Consumer Protection calls on the Committee on Industry, Research and Energy, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
2. piezīmē, ka ir būtiskas atšķirības dalībvalstu reglamentējošajos noteikumos frekvenču spektra piešķiršanai un izmantošanai un šīs atšķirības ir nopietns šķērslis, lai panāktu labi funkcionējošu vienotu tirgu;
Notes that the divergence in Member State regimes for spectrum allocation and exploitation differ widely and that these differences represent serious obstacles in the achievement of a well-functioning single market;
6. uzsver, ka ir nepieciešams paredzēt pietiekamu pārejas periodu un tāpēc aicina šajā jomā izmantot pakāpenisku pieeju; uzskata, ka ir jāņem vērā ietekme uz nelieliem tīkliem, it īpaši uz lokālajiem bezvadu tīkliem, kuriem pašreiz netiek pieprasītas licences, un ka ir jāveicina universāla piekļuve platjoslas pakalpojumiem, it īpaši lauku reģionos;
Emphasises the need for sufficient time for transition and therefore calls for a step-by-step approach in this field; is of the opinion that effects for smaller networks - especially local wireless networks - for which no license requirements currently apply must be taken into account and that universal access to broadband, especially in rural areas, should be promoted;
8. mudina ieviest skaidras definīcijas tiesībām un pienākumiem, lai sekmētu juridisku noteiktību; uzsver, ka ir svarīgi nošķirt infrastruktūras piegādātājus no elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzējiem un nepieļaut lielu monopolu veidošanos;
Urges the establishment of clear definitions of rights and obligations to promote legal certainty; underlines the importance of separation between providers of infrastructure and providers of electronic communications services and the importance of avoiding the creation of monopolies;
ES politika attiecībā uz radiofrekvenču spektru
Towards a European policy on radio spectrum
Kultūras un izglītības komitejas ATZINUMS
OPINION of the Committee on Culture and Education
par uz tirgu orientēta frekvenču spektra pārvaldības metodi Eiropas Savienībā
on 'Towards a European policy on the radio spectrum'
4. uzskata, ka līdztekus komerciālajai pieejai ir jānodrošina arī vispārēja piekļuve spektra tirgum; norāda, ka šādas piekļuves nodrošināšanas nolūkā ir jāsniedz informācija, zināšanas un tehnoloģiskā infrastruktūra izglītības iestādēs vai izmantojot citas apmācības iespējas;
Considers that, besides the market-based approach, attention should also be given to ensuring access to the spectrum market for everyone; notes that in order to guarantee such access, information, knowledge and technological infrastructure should be provided via education or alternative training opportunities;
Uz tirgu orientēta frekvenču spektra pārvaldības metode Eiropas Savienībā
Towards a European policy on Radio Spectrum
ES politika attiecībā uz radiofrekvenču spektru
Towards a European policy on Radio Spectrum
Datums, kad plenārsēdē dota atļauja (45. pants)
Date authorisation announced in plenary (Rule 45)
par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības zonas izveidi
on the construction of the Euro-Mediterranean free-trade zone
Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejaS ATZINUMS Error!
OPINION of the Committee on Agriculture and Rural Development ...29
– ņemot vērā 1995. gada 28. novembra Barselonas deklarāciju, ar kuru izveido partnerattiecības starp Eiropas Savienību un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīm, kā arī šīs konferences laikā pieņemto darba programmu,
– having regard to the Barcelona Declaration of 28 November 1995, which established a partnership between the European Union and the Southern and Eastern Mediterranean countries (SEMCs), and the work programme adopted at that conference,
– ņemot vērā 2006. gada 27. oktobra rezolūciju par atskatu uz Barselonas procesu
– having regard to its resolution of 27 October 2006 on the Barcelona Process revisited
Pieņemtie teksti , P6_TA(2005)0412 . ,
Texts adopted , P6_TA(2005)0412 . ,
– ņemot vērā Komisijas 2003. gada 11. marta ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam „Plašākas Eiropas kaimiņattiecības: jauns pamats attiecībām ar austrumu un dienvidu kaimiņiem” ( COM(2003)0104 ), Komisijas paziņojumu par Eiropas kaimiņattiecību politiku ( COM(2004)0373 ), priekšlikumu par Eiropas kaimiņattiecību un partnerattiecību instrumenta izveidi ( COM(2004)0628 ), Komisijas 2004. gada 9. decembra paziņojumu Padomei par priekšlikumiem rīcības plāniem saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku ( COM(2004)0795 ), kā arī rīcības plānus attiecībā uz Izraēlu, Jordāniju, Maroku, Palestīnas pašpārvaldi, Tunisiju un Libānu,
– having regard to the Commission communication to the Council and the European Parliament of 11 March 2003 entitled 'Wider Europe - Neighbourhood: A New Framework for Relations with our Eastern and Southern Neighbours' ( COM(2003)0104 ), its European Neighbourhood Policy (ENP) strategy paper ( COM(2004)0373 ), its proposal for a European Neighbourhood and Partnership Instrument (ENPI) ( COM(2004)0628 ), its communication to the Council of 9 December 2004 on its proposals for action plans under the ENP ( COM(2004)0795 ), and the action plans for Israel, Jordan, Morocco, the Palestinian Authority, Tunisia and Lebanon,
– ņemot vērā secinājumus, kas ir izdarīti Eiropas un Vidusjūras ministriju konferencēs un ministriju sektorālajās konferencēs, kuras ir notikušas kopš Barselonas procesa sākuma, un it īpaši secinājumus, kas ir izdarīti Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Ārlietu ministru VII konferencē, kura notika 2005. gada 30. un 31. maijā Luksemburgā,
– having regard to the conclusions of the Euro-Mediterranean Ministerial Conferences and Sectoral Ministerial Conferences that have taken place since the launch of the Barcelona Process, and particularly the conclusions of the VII th Euro-Mediterranean Conference of Ministers of Foreign Affairs held in Luxembourg on 30-31 May 2005,
– ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu asociācijas nolīgumus starp EK un tās dalībvalstīm un Tunisiju
– having regard to the Euro-Mediterranean Association Agreements between the Community and their Member States, of the one part, and Tunisia
OV L 147, 21.6.2000., 3. lpp. , Maroku
OJ L 147, 21.6.2000, p.
– ņemot vērā brīvās tirdzniecības līgumu – tā saukto Agadiras līgumu, kuru 2004. gada 25. februārī parakstīja Jordānija, Ēģipte, Tunisija un Maroka,
– having regard to the free-trade agreement, known as the Agadir Agreement, signed by Jordan, Egypt, Tunisia and Morocco on 25 February 2004,
– ņemot vērā ziņojumu par stratēģiskajām partnerattiecībām Vidusjūras un Tuvo Austrumu reģionam, ko Padome pieņēma 2004. gada jūnijā,
– having regard to the strategic partnership for the Mediterranean and the Middle East adopted by the European Council in June 2004,
– ņemot vērā MEDA Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības reģionālo stratēģijas dokumentu 2002.–2006. gadam un reģionālo indikatīvo programmu 2005.–2006. gadam,
– having regard to the MEDA Euro-Mediterranean Partnership Regional Strategy Paper 2002-2006 and Regional Indicative Programme 2005-2006,
– ņemot vērā Mančestras Universitātes Attīstības politikas un pārvaldes institūta sagatavoto Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības zonas ilgtspējības ietekmes novērtējumu,
– having regard to the Sustainability Impact Assessment of the Euro-Mediterranean Free-trade Area (FTA) drawn up by Manchester University's Institute for Development Policy and Management,
– ņemot vērā 1995. gada 17. novembra rezolūciju par ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām starp ES un Vidusjūras reģiona valstīm
– having regard to its resolution of 17 November 1995 on economic and trade relations between the EU and the countries of the Mediterranean basin
– ņemot vērā 2000. gada 30. marta rezolūciju par Eiropas Savienības Vidusjūras reģiona politiku
– having regard to its resolution of 30 March 2000 on Mediterranean policy
– ņemot vērā 2005. gada 27. un 28. novembrī notikušā Barselonas sammita secinājumus un ieteikumus (tostarp Komisijas sagatavoto piecu gadu darba programmu),
– having regard to the conclusions and recommendations (including the five-year work programme drawn up by the Commission) of the Barcelona Summit of 27 and 28 November 2005,
– ņemot vērā Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārās asamblejas Ekonomikas, finanšu, sociālo lietu un izglītības komitejas 2006. gada 11. maija rezolūciju par nosacījumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona ieguldījumu un partnerības instrumenta pārveidei par Eiropas un Vidusjūras reģiona investīciju un attīstības banku,
– having regard to the resolution of 11 May 2006 of the Committee on Economic and Financial Affairs, Social Affairs and Education of the Euro-Mediterranean Parliamentary Assembly (EMPA) on the Conditions for the Transformation of the Facility for Euro-Mediterranean Investment and Partnership (FEMIP) in the Euro-Mediterranean Development Bank,
– ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Parlamentārās asamblejas darbu,
– having regard to the work of the EMPA,
– ņemot vērā 2004. gada 14. decembra nostāju par priekšlikumu Padomes regulai par finansiāliem un tehniskiem pasākumiem, kas papildina ekonomisko un sociālo struktūru reformu saskaņā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerattiecībām (MEDA) (kodificētā versija)
– having regard to its position of 14 December 2004 on the proposal for a Council regulation on financial and technical measures to accompany (MEDA) the reform of economic and social structures in the framework of the Euro-Mediterranean partnership (Codified version)
– ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu, kā arī Ārlietu komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus ( A6-0468/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on International Trade and the opinions of the Committee on Foreign Affairs and the Committee on Agriculture and Rural Development ( A6‑0468/2006 ),
A. tā kā 1995. gada 27. un 28. novembrī notikušajā Barselonas konferencē radās ļoti vērienīgs un unikāls projekts – jaunu un noteiktāku politisku, ekonomisku, sociālu un kultūras saišu izveide starp Vidusjūras ziemeļu un dienvidu krastu; un tā kā šis projekts ir bijis pamatā nozīmīgam progresam šajā reģionā, tomēr līdz tā pabeigšanai vēl ir daudz darāmā,
A. whereas the Barcelona Conference of 27 and 28 November 1995 launched a very ambitious project, one which is unique in its kind, namely the creation of new and closer political, economic, social and cultural ties between the northern and southern shores of the Mediterranean; whereas this project has enabled great progress to be made in the region, but is still a long way from completion,
B. tā kā politiskie apstākļi (Oslo nolīgumi), kas veicināja Barselonas procesa rašanos, kopš tā laika ir radikāli mainījušies un tā kā iespēja, ka Vidējos Austrumos tiks noslēgts miers, pašreiz ir vēl mazāk ticama nekā iepriekš,
B. whereas the political conditions (Oslo Agreements) which facilitated the launch of the Barcelona Process have changed radically in the meantime, and whereas the prospect of a peace settlement in the Middle East is more uncertain than ever,