natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tagad ir vienlīdz svarīgi sasniegt nospraustos mērķus, tādēļ satiksmes drošības jomās, kurās visdrīzāk varētu gūt panākumus, ir nepieciešami tūlītēji pasākumi.
It is now equally important to achieve the objectives set, so rapid measures are now needed within the areas in which major progress in road safety is most likely to be achieved.
Tagad par prioritāriem ir jāpadara tieši šie pasākumi.
It is these measures which now need to be prioritised.
Eiropas Ceļu satiksmes drošības aģentūras svarīgs mērķis ir izstrādāt savam darbam skaidru juridisku pamatu.
One important measure is for the European Road Safety Agency to be given a clear legal basis for its work.
Tāpēc paraugprakses pielietošanai satiksmes tiesību aktu piemērošanā arī ir jābūt īpašai prioritātei, īpaši attiecībā uz ātruma ierobežojumiem, braukšanu dzērumā un drošības jostu izmantošanu.
The application of good practice in the enforcement of traffic legislation should therefore also be a special priority, particularly as regards speed limits, drink-driving and the use of seat belts.
Pašreizējie Eiropas tiesību akti, piemēram, nosaka, ka drošības jostas, ja tādas ir ierīkotas, ir jālieto visiem transportlīdzeklī sēdošajiem.
Currently we have European legislation which states, for example, that seat belts, when fitted, must be used by all occupants of all vehicles.
Komisijai un dalībvalstīm ir jādara viss iespējamais, lai to pēc iesējas vairāk ievērotu.
The Commission and the Member States should make a vigorous effort to ensure increased compliance.
Piemēram, joprojām ir daudz darāmā saistībā ar autobusiem.
In buses, for example, there is still much to be done.
Ir svarīgi, piemēram, lai autobusu pakalpojumu lietotājiem izstrādātos paradums automātiski piesprādzēties līdzīgi tam, kā viņi to dara savās mašīnās.
It is important to create a habit among users of bus services, for example, of automatically fastening the seat belt just as they do in their own cars.
Atrisinātu problēmu, kas saistīta ar braukšanu dzērumā, ir svarīgi nodrošināt, lai kopējais maksimālais alkohola līmenis asinīs nepārsniegtu 0,5 %.
A common minimum blood alcohol level of 0.5%o is important in order to deal with drink-driving.
Lai ar šiem pasākumiem sasniegtu ilgtspējīgus rezultātus, būs nepieciešams visu iesaistīto varas iestāžu nepārtraukts darbs, kā arī ievērojami cilvēku un finansiālo resursu ieguldījumi.
To achieve sustainable results from these measures, an ongoing commitment will be required from all authorities affected, as will significant investments of both human and financial resources.
Tāpēc ES politikai šajā jomā ir jāveicina gan paraugprakses pārņemšana tiesību aktu ieviešanā, gan tādu tehnoloģiju palielināta izmantošana transportlīdzekļos, kas samazinātu izmaksas saistībā ar politisko nostādņu stingrāku īstenošanu.
The EU’s policy in this area should therefore contribute to facilitating both the use of good practice in the enforcement of legislation and the increased use of technology in vehicles to reduce the cost burdens arising from stricter enforcement of policies.
No šīm tehnoloģijām īpaši svarīgas ir alkohola „atslēgas”, automatizēti drošības jostu lietošanas atgādinātāji un automatizētas ātruma ierobežošanas sistēmas.
Among these technologies, alcohol interlocks, intelligent seat belt reminders and intelligent speed limitation systems are particularly important.
Darbam ES līmenī ir jāveicina šāda veida tehnoloģiju ātra ieviešana pēc iespējas lielākā skaitā transportlīdzekļu.
Efforts at EU level should promote the rapid introduction of this kind of technology in as many vehicles as possible.
Šim darbam ir jāietver pamatprincipi, kā dalībvalstīm piemērot nodokļu atvieglojumus vai ieviest tehniskos rādītājus autotransporta parku iepircējiem.
These efforts should include a framework to enable Member States to apply tax incentives or to introduce technical specifications for the purchasers of vehicle fleets.
Ja valsts varas iestādes šos norādījumus izmantos, tas palīdzēs šādai tehnoloģijai radīt lielu tirgu, kas savukārt iedrošinās ražotājus uzsākt darbību šajā potenciāli ienesīgajā jomā.
If public authorities use these specifications, this will help create a large market for such technology, which will in turn encourage producers to enter this potentially profitable field.
Ir jāpanāk, lai visi lēmēji uzņemas atbildību
All decision-makers should be made to accept their responsibilities
Kopēja atbildība par satiksmes drošību nozīmē, ka dažādas varas iestādes dažādos līmeņos uzņemas atbildību par pašreizējiem augstajiem riska līmeņiem uz ceļiem.
Common responsibility for road safety implies that many different authorities at different levels bear responsibility for the current high levels of risk on our roads.
Visām šīm dažādajām institūcijām, sākot no ES institūcijām līdz institūcijām dalībvalstu un vietējā līmenī, ir jāuzņemas savi pienākumi, bet tam ir nepieciešama vadība.
All these different authorities, from EU authorities to those at national and local level, should accept their responsibilities, but in order for them to do this, leadership is needed.
Viens no Kopienas darbību svarīgākajiem elementiem ir demonstrēt spēju uzņemties vadību, lai visiem, kas ir atbildīgi par satiksmes drošību, dotu iespēju rīkoties.
One key element of the Community’s action is to show strong leadership so as to give all those responsible for road safety the opportunity to take action.
Politiskā līderība ir jo īpaši nepieciešama jomās, kur dažādu institūciju atbildība sakrīt, piemēram, pārrobežu piemērošanā.
Political leadership is called for particularly in areas where the responsibilities of differing authorities overlap, such as in cross-border enforcement.
Lai institūcijas un dalībvalstis varētu izmantot novatoriskus instrumentus, piemēram, iepirkuma procedūras, padarot to lēmumus atbilstošākus satiksmes drošības uzlabošanas uzdevumam, Kopienai ir jāuzņemas stingra vadība.
The Community should take on a strong leadership role to enable authorities and Member States to use innovative instruments, such as public procurement procedures, so that their decisions can help improve road safety.
Apdrošināšanas kompānijām arī piemīt būtiska loma, jo tās var ietekmēt satiksmes drošību, piemēram, nosakot diferencētas piemaksas.
Insurance companies too are key actors which can influence road safety, e.g. by setting differentiated premiums.
Transportlīdzeklis bieži ir mobila darbavieta.
A vehicle is often a mobile place of work.
Arvien vairāk cilvēku savā ikdienas darbā izmanto mašīnas.
More and more people use a car in their daily work.
Daudzi cilvēki, kas strādā tādās jomās kā mājas apkope, telpu tīrīšana, sporta klubi vai māksla, ceļā pie klientiem lieto savas mašīnas.
Many people who work in fields such as home nursing, cleaning, sports clubs or the arts use their cars to travel between clients.
Mašīna un ceļš kļūst par daļu no viņu darba vides, un kā tāda tā ir arī jāuztver.
The car and the road become a part of their working environment and should be treated as such.
Tāpēc veselības aizsardzības un darba drošības noteikumiem jāattiecas arī uz šīm situācijām.
Rules on health and safety at work should therefore also apply to these situations.
Tātad sistemātiska pieeja ceļu izmantošanā ir jauns un svarīgs jēdziens, kas satiksmes drošības sakarā ir jāņem vērā.
Consequently a systematic approach to road use is a new and important concept which should be taken into account in a road safety context.
Veselības aizsardzības un darba drošības noteikumi ir jāpiemēro attiecībā uz valsts iepirkumiem transporta pakalpojumu jomā.
Health and safety at work rules should be applied in the procurement of transport services.
Uzņēmumu veselības un drošības politikā ir jāņem vērā satiksmes drošība.
Road safety should be taken into account in undertakings' health and safety policy.
Transportlīdzekļi, ko izmanto skolēnu pārvadāšanai, bieži ir veci un dažreiz pat bīstami.
The vehicles used for school bus services are often old and sometimes downright dangerous.
Lai nodrošinātu skolas bērnu pārvadājumu drošību, Komisijai ir jāievieš paraugprakse un sabiedriskā iepirkuma noteikumu vadlīnijas skolu transportam.
The Commission should adopt guidelines for good practice and public procurement rules for school transport to ensure that schoolchildren can travel more safely.
Cilvēkiem ar invaliditāti ir jābauda tās pašas tiesības un iespējas kā jebkuram citam.
People with disabilities should enjoy the same rights and opportunities as everyone else.
Tāpēc ir svarīgi, lai, piemēram, taksometru vadītāji būtu atbilstoši apmācīti ratiņkrēslu nostiprināšanā, lai nodrošinātu šīs cilvēku grupas mobilitāti.
It is therefore important for taxi drivers, for example, to be properly trained in securing wheelchairs, so as to ensure the mobility of this group of people.
Neaizsargātākie ceļu izmantotāji, piemēram, gājēji un riteņbraucēji mašinizētajā vidē ir jāaizsargā labāk.
Vulnerable road users such as pedestrians and cyclists should be given better protection in the traffic environment.
Šis jautājums ir rūpīgi jāizskata ir visos līmeņos, sākot no ES līdz dalībvalstu un vietējām institūcijām.
This must be taken very seriously at all levels, from the EU to national and local authorities.
Zviedrijā rādītāji par satiksmes negadījumos izdzīvojušo bērnu skaitu (95 %) ir ievērojami labāki nekā pārējā Eiropā (60–70 %).
Sweden has a significantly better record in terms of children surviving road accidents (95%) than the rest of Europe (60-70%).
Pētījumi rāda, ka izdzīvojušo bērnu skaits vecumā līdz 4 gadiem ievērojami pieaug, ja viņi ir bērnu sēdekļos, kas vērsti uz aizmuguri.
Studies have shown that survival rates for children up to the age of 4 increase significantly when they are in backward-facing child car seats.
Lai uzlabotu tās bērnu grupas drošību, kura pati nevar ietekmēt savu satiksmes drošību, ES ir jādemonstrē, ka bērnu drošības jautājumus tajā uztver nopietni un ka tā cenšas nodrošināt, lai bērniem vecumā līdz 3–4 gadiem būtu obligāti uz aizmuguri vērsti mašīnu sēdekļi.
To improve safety for this group of children, who have no influence on their own road safety, the EU should show that it is taking children’s safety seriously and make an effort to ensure that backward-facing child car seats are required for children up to the ages of 3 or 4.
Atsitiena ievainojumus, kas rodas satiksmes negadījuma rezultātā, ir grūti diagnosticēt un grūti ārstēt.
Whiplash injuries which occur as a result of road accidents are hard to diagnose and hard to treat.
Klientu pārbaudes ietekmē tempu, kādā tiek ieviestas atsitiena aizsargierīces, un transporta rūpniecība pamazām piemērojas.
Consumer tests influence the speed with which whiplash protection is introduced and the motor industry is adapting gradually.
Lai palielinātu tās rīcības ātrumu, Komisijai un dalībvalstīm ir jācenšas nodrošināt, lai EuroNCAP savās pārbaudēs iekļautu atsitiena aizsardzību.
To increase the speed with which it does so, the Commission and the Member States should make an effort to ensure that EuroNCAP includes whiplash protection in its tests.
Aktīvas sistēmas, piemēram, autovadītāja palīgierīces (tostarp alkohola atslēgas) un brīdinājuma sistēmas par sadalījumu joslās, arī ir to jauno sistēmu skaitā, kas jāiekļauj EuroNCAP pārbaudēs.
Active systems such as driver support (e.g. alcohol interlocks) and lane departure warning systems are also among the new systems which should be included in EuroNCAP's tests.
Mēs esam pieredzējuši neskaitāmas kampaņas, kuru mērķis ir vairot ES ceļu lietotāju rīcībā esošo informāciju par satiksmes drošību.
We have seen innumerable campaigns aimed at increasing road safety awareness among road users in the EU.
Tas ir labi, bet ir svarīgi ieaudzināt sapratni par satiksmes drošību vēl krietni pirms vecuma, kad tiek nokārtota braukšanas pārbaude.
This is good, but it is important to inculcate road safety awareness well before the age at which the driving test is taken.
Skolām, vēlams sadarbībā ar policiju, būtu vairāk jāmāca par satiksmes drošību.
Schools should provide more road safety teaching, preferably in cooperation with the police.
Tikpat nozīmīgs pasākums, kas Komisijai ir jāizskata, ir braukšanas instruktoru kopējo minimālo standartu ieviešana ar pārbaudēm un sertifikāciju.
One important measure which the Commission should investigate is the creation of a common minimum standard, with a test and certification, for driving instructors.
Jauni autovadītāji, īpaši jauni vīrieši, ir ļoti augsta satiksmes negadījumu riska grupa.
Young drivers, particularly young men, are a group with a very high accident risk.
Kursu pagarināšana autovadītāja pārbaudes nokārtošanai samazina nelaimes gadījumu risku jauniem autovadītājiem par 30 %.
A long course to prepare for the driving test reduces the risk of accidents by up to 30% for young drivers.
Piemēram, Zviedrijā mašīnu ir atļauts vadīt no 16 gadu vecuma, divus gadus pirms vecuma, kad iegūst autovadītāja apliecību.
In Sweden, for example, driving practice is permitted from the age of 16, two years before the age for obtaining a driving licence.
Pārgurums un nogurums bieži ir galvenie satiksmes negadījumus izraisošie faktori.
Exhaustion and tiredness are often a major contributory factor in road accidents.
Šīs problēmas nozīmīgums, kā arī tas, kā ar to cīnīties, būtu jāpēta dziļāk.
The significance of this problem, and how to tackle it, ought to be studied in greater depth.
Šajā sakarībā Komisijai sadarbībā ar Eiropas Ceļu satiksmes drošības aģentūru ir jāizveido sistēma satiksmes negadījumu pētniecībai.
In this connection the Commission, in cooperation with the European Road Safety Agency, should create a system for investigating road accidents.
No vienas puses, tas atvieglotu salīdzinājumu izdarīšanu starp dalībvalstīm, bet, no otras puses, tas sekmētu preventīvo darbu.
This would on the one hand make it easier to carry out comparisons between the Member States, and on the other hand facilitate preventive work.
Ir jāpēta arī transportlīdzekļi, kas ir iesaistīti satiksmes negadījumos.
Vehicles which have been involved in road accidents should also be investigated.
Arvien parastākas kļūst stiepļveidīgas ceļa vidus barjeras, un no satiksmes drošības viedokļa ir vēlams, lai attiecībā uz šādām barjerām pastāvētu Eiropas standarts, kura izstrādē tiktu ņemti vērā visi ceļa lietotāji.
Wire road-centre barriers are increasingly common, and a European standard for such barriers is desirable from a road safety perspective, taking all road users into account.
Dalībvalstīs vēl vairāk ir jāpalielina informētība par neatliekamās palīdzības telefona numuru 112.
Awareness of the international emergency call number 112 should be raised still further in all Member States.
Mērķi pēc 2010. gada: drošības vīzija nākotnei
After the 2010 objective: a vision of safety for the future
Trešās ceļu satiksmes drošības rīcības programmas termiņš drīz beigsies, un tāpēc ir svarīgi nodrošināt, lai nākamām programmām nebūtu tas pats liktenis kā šai, kuras izstrādes un pieņemšanas procesā bija novērojama aizkavēšanās.
The target date for the Third Road Safety Action Programme will soon be passed, and it is therefore important to ensure that the next programmes do not suffer the same fate as this one, which experienced delays both in drafting and adoption.
Tagad ir svarīgi apspriest, kāda ir ES vīzija par nākotnes satiksmes drošību.
It is now time to consider what vision the EU has for the future of road safety.
Būtiski, lai debates saistībā ar ES vīziju par nākotnes satiksmes drošību tiktu uzsāktas tagad, lai tādējādi Komisija savu Ceturto ceļu satiksmes drošības rīcības programmu varētu izstrādāt savlaicīgi.
It is important to launch a debate on the EU’s vision for the future of road safety now, so that the Commission can draw up its Fourth Road Safety Action Programme in good time.
Šīs vīzijas mērķim ir jābūt tā riska, kādam mūsu pilsoņi ir pakļauti autotransportā, samazināšana līdz līmenim, kas ir salīdzināms ar riskiem citās jomās, kurās Kopienai un dalībvalstīm ir kopēja atbildība par rīcību.
The aim of this vision should be to bring the risks to which our citizens are exposed in road transport down to a level comparable to risks in other areas in which the Community and the Member States have a common responsibility to take action.
Lai ilgtermiņā samazinātu fatālu satiksmes negadījumu skaitu, ir jāapsver iespējas, ko piedāvā telemātika, un, ja mēs gribam gūt labumu no visām tās priekšrocībām, ir nepieciešams šīs jomas pētniecībā veikt liela mēroga ieguldījumus.
The opportunity offered by telematics to reduce the number of fatal accidents in the long term must be considered, and large-scale investment into research in this area is required if we are to benefit from all its advantages.
Ņemot vērā mobilitātes nozīmību kopumā, kā arī to, cik būtisks ir ceļu transports kā ikdienas dzīves sastāvdaļa, riska līmeņi saistībā ar ceļu lietošanu ir jāsamazina.
The importance of mobility in general and road transport as a daily activity in particular means that the risk levels associated with road use must be reduced.
Tiem, kas ir politiski atbildīgi par ceļu tīkla drošību, ir jāsamazina risks, padarot sistēmas pēc iespējas „mērenākas”.
Those bearing political responsibility for the road safety network must reduce the risks by making the system as 'forgiving' as possible.
Eiropas rīcības plāns ceļu satiksmes drošībai – starpposma pārskats
European Road Safety Action Programme - mid-term review
par „Veselīga uztura un fiziskās aktivitātes veicināšanu — liekā svara, aptaukošanās un hronisko slimību profilakse Eiropas mērogā”
on 'Promoting healthy diets and physical activity: a European dimension for the prevention of overweight, obesity and chronic diseases'
Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejaS ATZINUMS.................17
OPINION OF THE COMMITTEE ON WOMEN'S RIGHTS AND GENDER EQUALITY
Pasaules veselības asambleja 2004. gada maijā pieņēma Pasaules uztura, fiziskās aktivitātes un veselības stratēģiju,
– having regard to the adoption (in May 2004 at the 57th World Health Assembly) of the Global Strategy on Diet, Physical Activity and Health,
– ņemot vērā Padomes 2000. gada 14. decembra rezolūciju par veselību un uzturu ( 2001/C 20 23.01),
– having regard to the Council resolution of 14 December 2000 on health and nutrition (2001/C 20 23.01),
– ņemot vērā Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju lietu padomes 2005. gada 3. jūnija secinājumus „Aptaukošanās, uzturs un fiziskā aktivitāte ”,
– having regard to the conclusions of the Employment, Social Policy, Health and Consumer Affairs Council of 3 June 2005 concerning obesity, nutrition and physical activity ,
– ņemot vērā ES sporta ministru 2005. gada 19. un 20. septembra neoficiālo sanāksmi, kurā Apvienotās Karalistes prezidentūra ierosināja izveidot darba grupu par sporta un veselības jautājumiem,
– having regard to the informal meeting of EU sports ministers on 19-20 September 2005 at which the British Presidency proposed the creation of a working party on Sport and Health,
– ņemot vērā Somijas prezidentūras laikā notikušās augsta līmeņa konferences ,,Veselība visās politikas jomās” secinājumus,
– having regard to the conclusions reached at the Finnish Presidency's high-level conference entitled 'Health in all policies',
– ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A6 – 0450/2006),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinion of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A6‑0450/2006 ),
A. tā kā tādu cilvēku skaits, kas cieš no aptaukošanās, Eiropas Savienībā pēdējos 30 gados ir būtiski palielinājies; tā kā šīs parādības izplatīšanās ātrums ir tāds pats kā Amerikas Savienotajās Valstīs 1990. gadu sākumā un tā kā pašlaik Eiropā liekais svars vai aptaukošanās ir apmēram 27 % vīriešu un 38 % sieviešu;
A. whereas the number of people suffering from obesity has increased spectacularly over the last 30 years within the European Union; whereas the phenomenon's growth rate is the same as in the USA in the early 1990s, and whereas nearly 27% of men and 38% of women in Europe are these days regarded as being overweight or obese,
B. tā kā arvien pieaugošā aptaukošanās problēma, jo īpaši bērnu vidū, skar ne tikai ES un citas pārtikušas valstis, bet lielos apmēros izplatās vairākās jaunattīstības valstīs;
B. whereas rising obesity prevalence, especially in children, is not limited to the EU and other rich countries, but is increasing dramatically in several developing countries,
C. tā kā aptaukošanās ir skārusi arī vairāk nekā 5 miljonus bērnu ES 25 dalībvalstīs, tā kā šis skaits pieaug satraucošā ātrumā — katru gadu reģistrē ap 300 000 jaunu gadījumu;
C. whereas obesity also affects over five million children in the EU 25 and whereas the rate of progression is alarming, with nearly 300 000 new cases per year,
D. tā kā pētījumi rāda, ka invalīdi ir lielākā mērā pakļauti aptaukošanās riskam, kam par iemeslu ir vairāki faktori, tostarp patofizioloģiskas enerģijas metabolisma mutācijas un ķermeņa uzbūve, muskuļu atrofija un fizisko aktivitāšu trūkums;
D. whereas studies have shown that disabled persons are at greater risk from obesity caused by a number of factors including patho-physiological mutations of the energy metabolism and the body's constitution, muscular atrophy and physical inactivity ,
E. tā kā ar pārtiku uzņemtās enerģijas daudzums lielā sabiedrības daļā kopš 1950. gadiem ir bijis stabils; tā kā dzīvesveida izmaiņu dēļ tomēr ir samazinājusies gan fiziskā aktivitāte, gan fizisks darbs un tāpēc ir samazinājies nepieciešamās enerģijas daudzums, izjaucot līdzsvaru starp nepieciešamo enerģiju un uzņemto enerģiju;
E. whereas the energy intake amongst large groups of the population has been stable since the 1950s; whereas changes in lifestyle, however, have led to a decrease in both physical activity and physical work and thereby reduced energy requirements, causing an imbalance between energy needs and energy supply,
F. tā kā daudzi projekti un pētījumi ir apstiprinājuši, ka aptaukošanās straujo izplatību nosaka atšķirības, kas saistītas ar sociālekonomisko vidi, un ka aptaukošanās ir biežāk sastopama ģimenēs ar zemu ienākumu un izglītības līmeni;
F. whereas numerous projects and studies have confirmed that the onset of obesity is characterised by early disparities linked to the socio-economic environment and that the condition is more frequent in low-income families with a low level of educational achievement,
G. tā kā, izstrādājot ES Rīcības plānu veselīga dzīvesveida veicināšanai, pienācīga uzmanība jāvelta atšķirīgajiem ēšanas ieradumiem un patēriņa tendencēm dalībvalstīs;
G. whereas due regard should be given to the various dietary habits and consumption patterns existing in the Member States, when establishing an EU Action Plan for the promotion of healthy lifestyles,
H. tā kā PVO 2005. gada pārskatā par veselību Eiropā tiek (analītiski) demonstrēts, ka lielu skaitu nāves un slimību gadījumu izraisa septiņi galvenie riska faktori, no kuriem seši (paaugstināts asinsspiediens, augsts holesterīna līmenis, ķermeņa masas indekss, nepietiekama augļu un dārzeņu lietošana uzturā, fiziskās aktivitātes trūkums un pārmērīga alkohola lietošana) ir saistīti ar uzturu un nepietiekamām fiziskām nodarbībām, un tā kā ir svarīgi vienlīdz pievērsties visiem šiem veselību ietekmējošiem faktoriem, lai novērstu ievērojamu skaitu nāves gadījumu un slimību;
H. whereas the WHO's 2005 report on health in Europe demonstrates (analytically) that a large number of deaths and illnesses are caused by seven major risk factors of which six (hypertension, cholesterol, the body mass index, inadequate fruit and vegetable consumption, lack of physical activity and excessive alcohol consumption) are related to diet and physical exercise and whereas those health determinants must be acted upon with equal priority, with a view to preventing a significant number of deaths and illnesses,