natgillin/translations-raw huggingface dataset:
OV vēl nav publicēts. ; atzinīgi vērtē to, ka UEFA un FIFA iekļāva to statūtos stingrākas sankcijas, kā arī pasākumus, ko tās veic, un sagaida, ka visas futbola nozarē iesaistītās puses sāks rīkoties;
Not yet published in OJ. ; compliments UEFA and FIFA on the tougher sanctions being incorporated in their statutes and for the measures being taken, and looks forward to further action by all the parties concerned in the football sector;
Konkurences tiesības un iekšējais tirgus
Competition law and the internal market
50. aicina Komisiju izstrādāt skaidras vadlīnijas par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu, norādot, kāda veida valsts atbalsts ir pieņemams un likumīgs, lai futbols pildītu savu sociālo, kulturālo un izglītojošo lomu, piemēram, finansiāls vai cita veida atbalsts, ko piešķir valsts iestādes, lai uzturētu vai modernizētu futbola stadionus vai aprīkojumu;
Asks the Commission to draw up clear guidelines on the application of State aid rules, indicating what kind of public support is acceptable and legitimate in order to fulfil the social, cultural and educational role played by football , such as financial or other support granted by public authorities for the provision or updating of football stadiiums or facilities;
54. uzstāj, ka kolektīva pārdošana visās sacensībās ir būtiska, lai aizstāvētu Eiropas futbola finansiālās solidaritātes modeli; atzinīgi vērtē publiskās debates un tām sekojošo Komisijas pētījumu par to, vai šo modeli jāpieņem visā Eiropā gan Eiropas mēroga, gan vietējās sacensībās atbilstoši tam, kā tas ieteikts „Neatkarīgajā sporta pārskatā 2006”; šajā sakarā aicina Komisiju sniegt detalizētu novērtējumu par tās pārraides tiesību lēmumu ietekmi uz ekonomiku un sportu, kā arī par to, cik lielā mērā šie lēmumi darbojas vai nē;
Maintains that collective selling in all competitions is fundamental to protecting the financial solidarity model of European football; welcomes a public debate on and further investigation by the Commission into whether this model should be adopted across Europe for both pan-European and domestic competitions, as suggested by the Independent Sport Review 2006; in this respect, calls on the Commission to provide a detailed evaluation of the economic and sports impact of its relevant media rights decisions and the extent to which they have or have not worked;
56. uzsver, ka nav iespējams pārvērtēt direktīvas „Televīzija bez robežām” 3.a panta pozitīvās īpašības;
Stresses that the merit of Article 3a of the current “Television without Frontiers Directive” can hardly be overestimated;
VISPĀRĒJAIS KONTEKSTS
GENERAL CONTEXT
2006. gada Pasaules kausa izcīņa Vācijā bija liels panākums.
The 2006 World Cup in Germany was a big success.
Sacensības bija nevainojami noorganizētas.
The organisation was perfect.
Eiropas komandu lielisko rezultātu pamatā, protams, ir augstie sniegumi valstu un Eiropas mēroga sacensībās.
The magnificent results of European national teams of course are based on the high performances of the clubs in the national and European competitions.
Tie nosaka starptautiskā futbola standartus.
They set the standard for international football.
No ekonomikas viedokļa raugoties, 3–4 % Eiropas ikgadējā IKP veido sporta nozare, un kopumā šīs nozares gada pieauguma vidējais rādītājs ir 4 %.
In economic terms, between 3-4% of the European Union's annual GDP is generated through sports and sports in general have an average annual growth rate of 4%.
Šīs būtiskās attīstības dēļ ir pieaugusi televīzijas apraides tiesību, sponsorēšanas, tirdzniecība un citu saistīto darbību nozīme, kā arī daudzkārt palielinājies starptautisko sacensību skaits, tādējādi izraisot arī darbavietu skaita pieaugumu šajā nozarē.
This enormous expansion has led to an increase in the value of television rights, sponsorships, merchandising and all other ancillary activities, as well as to the multiplication of international competitions, with a consequent increase in jobs in the sector.
Taču Eiropas futbols saskaras ar daudzām problēmām, kuras futbola pārvaldes organizācijas nespēj atrisināt patstāvīgi.
However, football in Europe is facing multiple challenges, that can not be tackled by the football governing bodies alone.
Tā kā Eiropas tiesību akti ietekmē šo sporta nozari, svarīgi ir, lai norisinātos konstruktīvs dialogs starp Eiropas iestādēm un sporta pārvaldes organizācijām.
Because of the influence of European law on the game, it is important that a constructive dialogue between European institutions and sport governing bodies takes place.
Pēc Lielbritānijas prezidentūras iniciatīvas tika veikts neatkarīgs futbola pārskats, kā rezultātā Komisijas priekšsēdētājam J. Barroso iesniedza izsmeļošu ziņojumu.
On the initiative of the UK presidency an independent football review has been launched, resulting in an exhaustive report that was presented to Commission president Barroso.
Komisija paziņoja, ka Baltā grāmata tiks publicēta līdz 2007. gada vidum.
The Commission announced the presentation of a White Paper by mid-2007.
Eiropas Parlaments nevar ieņemt pasīvu nostāju, un tam būtu skaidri jāpauž savs viedoklis.
The European Parliament cannot stay aside but should make clear its position.
Nākamajā posmā šīs darbības būtu jāpaplašina un jādara pieejamas arī citiem profesionālajiem sporta veidiem, un acīmredzami jāattiecina arī uz profesionālo sieviešu sportu.
This exercise should, in a next phase, be broadened and opened up to other professional sports and should evidently also deal with female professional sport.
EIROPAS TIESĪBU AKTU PIEMĒROŠANA
APPLICABILITY OF EUROPEAN LAW
Primārie tiesību akti
Primary law
ES Līgumos nav skaidri noteiktas ES pilnvaras sporta nozarē kopumā vai arī īpaši attiecībā uz futbolu.
The Treaties give the European Union no explicit competence on sport in general, or football in particular.
Bet, tā kā sporta nozare nav arī izslēgta no ES primāro tiesību aktu darbības jomas, ES tiesību akti tai ir saistoši.
But since sport is not exempted from EU primary law either, it is submitted to EU law.
Eiropas Kopienu Tiesas spriedumos un EK lēmumos ir paskaidrots, kā, piemēram, 12., 39., 43.– 49., 81–87. pants ietekmē sporta nozari un profesionālo futbolu.
ECJ rulings and EC decisions have clarified how f.i. art.12, 39, 43-49, 81-87 have their impact on sport and professional football.
Amsterdamas un Nicas deklarācija
The Amsterdam and Nice Declaration
Abas deklarācijas, kas parakstītas 1997. un 2000. gadā, izceļ futbola sabiedrisko nozīmi, taču tas nemaina faktu, ka sporta ekonomiskajiem aspektiem ir saistoši Līguma noteikumi.
Both declarations in 1997 and 2000 underline the societal role of football, but do not alter the fact that the economic aspects of sport are subject to the provisions of the Treaty.
Sekundārie tiesību akti
Secondary law
Arī sekundārajos tiesību aktos sporta specifikās īpašības nav ņemta vērā sistemātiski.
Also in secondary law the specificity of sport is not systematically taken into account.
Cita starpā tas attiecas uz treneru, spēlētāju, spēlētāju aģentu un trešo valstu spēlētāju diplomu un atļauju atzīšanu.
This holds true a.o. for the recognition of diplomas and permits for trainers, players’ agents and not-EU players.
Raksturīgi, ka Tiesa un Komisija arvien biežāk kļūst par sporta nozares dalībnieku pēdējo glābiņu.
It is symptomatic to see the ECJ and EC are increasingly put in the situation of ultimate recourse by the sporting actors.
Šī pieeja, kad katrs gadījums tiek izskatīts atsevišķi, ir palielinājusi juridisko nenoteiktību.
This case by case approach has reinforced legal uncertainty.
Futbola organizāciju, piemēram, nacionālo futbola līgu un UEFA, pašpārvaldes pilnvaras tiek apšaubītas (skatīt 4. punktu: pārvaldība).
The self-regulatory power of football organisations, such as the national leagues and UEFA, is questioned (see 4: Governance).
Konstitucionālā Līguma projekts
Draft constitutional Treaty
Tomēr šis konstitūcijas projekta pants tā pašreizējā formā nenodrošinātu tiesisko noteiktību.
This article of the draft constitution as it stands now, however, would not provide for legal certainty.
Futbols veic svarīgas sociālās funkcijas izglītības, integrācijas, sabiedrības veselības, kā arī kultūras un atpūtas jomā
Football performs important social functions regarding education and integration, public health, and cultural and recreational purposes.
Spēles būtība pati par sevi arī nosaka šādu specifiku.
Also the essence of the game in itself is a reason for the specificity.
Normatīvos aktus par brīvu ekonomisko konkurenci kā tādus nevar piemērot, jo, lai radītu aizraujošas sacensības, futbola klubiem ir jāsacenšas ar stabiliem un līdzvērtīgiem pretiniekiem.
The laws of free economic competition cannot be applied as such, because a football club needs viable competitors of a comparable strength for having an exciting competition.
Eiropas futbola modelis
European football model
Eiropas futbola modeli raksturo atklātas sporta sacensības, izmantojot klubu pārcelšanu zemākā vai augstākā līgā (mērķis ir gūt uzvaru spēlē) un skaidri nenodalot profesionālo un amatieru līmeni.
The European football model is characterised by open sporting competitions with relegation and promotion (the aim is winning the game) and without clear distinction between professional and amateur level.
Tādējādi tiek izveidota piramīdveida struktūra, kurā daudzi amatieru klubi veido pamatu profesionālajiem klubiem, kas spēlē nacionālajā un Eiropas līmenī
This results in a pyramidal structure where lots of amateur clubs form the basis for the top professional clubs playing on national and European level
ASV profesionālās un amatieru līgas ir skaidri nodalītas.
In the US, professional and amateur leagues are clearly separated.
ASV klubi augstākajās slēgtajās līgās vairāk ir orientēti uz maksimālas peļņas iegūšanu nekā uz uzvaras gūšanu.
US clubs in the highest closed leagues are profit maximising rather than winning maximising entities.
Nepastāv pārcelšanas zemākā vai augstākā līgā princips.
Promotion and relegation do not exist.
Lai sacensība būtu aizraujoša, klubos tiek piemēroti otrreizējas sadales pasākumi. .
In order to have an exciting competition, clubs are open to redistribution measures .
Pašreizējā tendence, kad klubi iesaistās vērtspapīru tirgū , tuvina Eiropas modeli ASV modelim.
The current trend of clubs going to the stock market is one step closer to the US model.
Var diskutēt par to, vai šo abu mērķu (gūt uzvaru spēlē un palielināt akcionāru ienākumus) apvienošana ir iespējama tradicionālajā Eiropas atklātajā modelī.
It can be questioned whether the two goals (winning the game and maximising the shareholders’ profits) can be combined within the traditional open European model.
A. Pašpārvalde un daudzlīmeņu pārvaldība
A. Self regulation and multilevel governance:
Galvenais šībrīža uzdevums ir saglabāt federāciju prerogatīvas spēles noteikumu izveidē un jo īpaši sporta sacensību organizēšanā.
The principal challenge today is to maintain the prerogatives of the federations in the construction of the rules of the game and especially in the organization of sporting competitions.
Principā, federāciju un to lēmumu likumību nosaka tas, cik demokrātiskas, pārstāvnieciskas un atbildīgas ir to struktūras, kā arī tas, cik pārredzama ir to lēmumu pieņemšanas procedūra.
In principle, the legitimacy of federations and their decisions is conditioned by their degree of democratic, representative and accountable structures and the degree of transparency of the decision-making procedures.
Runājot par Eiropas līmeni, ja pārstāvniecisko un demokrātisko futbola organizāciju pašpārvaldes tiesības īstenotu arī Eiropas līmenī, tad klubiem vairs nebūtu vēlēšanās uzskatīt Komisiju par iestādi „pārsūdzībai” vai iestādi, kur griezties pēc palīdzības.
As far as the European level is concerned, if the self-regulatory role of the representative and democratic football bodies is enhanced on a European level, clubs would no longer be tempted to consider the Commission as an "appeal" or recourse body.
Saistībā ar pārvaldību var izteikt vēl dažus viedokļus:
Several other statements on issues linked to governance can be made:
Klubi sacenšas ne tikai valstu līmenī, bet arī Eiropas līmenī (UEFA klubu sacensībās).
Clubs are not only competing on a national level, but also on a European level (as a result of the UEFA club competitions).
Ņemot vērā atšķirības valstu līmenī, piemērojot klubu licencēšanas režīmus, profesionālajā Eiropas futbolā nepastāv līdzvērtīgi konkurences apstākļi .
Due to national differences in the application of club licensing regimes, there is a lack of a level playing field in professional football in Europe.
Tādēļ šaubas izraisa tas, vai:
It can therefore be questioned
- ir pareizi saglabāt licencēšanas sistēmu valstu līmenī,
- whether it is appropriate to continue with a licensing-system at national level
- nacionālajām federācijām arī turpmāk jābūt ietekmes centram,
- whether the national federations can remain the centre of power
- var veikt vairāk pasākumu UEFA līmenī.
- whether more arrangements can be done at the level of UEFA.
Visnesenākais piemērs par UEFA un FIFA pašpārvaldes pilnvaru apstrīdēšanu ir kluba „ Charleroi ” lieta , kurā klubi apstrīd FIFA noteikumu par to, ka klubiem ir jāatbrīvo savi spēlētāji spēlēm valsts komandas sastāvā bez tiesībām saņemt kompensāciju.
A very recent example of the self regulatory power of UEFA and FIFA being questioned is the Charleroi case , in which clubs question the FIFA rule that clubs should release their players for matches of the national team without entitlement to compensation.
FIFA un klubiem ir jārod kompromiss.
A compromise should be found between FIFA and the clubs.
Ir jāatzīst futbola teritoriālās organizācijas princips.
The principle of territorial organisation of football should be recognised
B. Laba pārvaldība
B. Good governance
Finanšu pārredzamība
Financial transparency
Visos Eiropas klubos ir jāievieš vienāda finanšu kontrole, lai nodrošinātu finanšu pārredzamību un novērstu finansiālo nestabilitāti un nevienlīdzīgus noteikumus, kas radītu konkurences izkropļojumus attiecībā uz klubu ekonomisko potenciālu.
An identical financial control should be put in place for all European clubs in order to ensure financial transparency and to prevent financial drifts and inequalities of treatment leading to distortions of competition relating to the economic capacity of the clubs.
Tādēļ jāapsver, vai:
Therefore we should consider:
- UEFA licencēšanas sistēma ir jāattiecina uz visām profesionālajām līgām Eiropā;
- whether the UEFA licensing system can be extended to all professional leagues in Europe;
- visās dalībvalstīs ir jāievieš struktūra klubu vadības kontrolēšanai,
- whether a structure controlling the management of the clubs should be put in place in each Member State;
- vajadzētu aicināt UEFA izveidot neatkarīgu iestādi ar mērķi uzraudzīt vispārējo atbilstību klubu licencēšanas sistēmai, tostarp veicot daudz plašākas pārbaudes uz vietas.
- whether we should call on UEFA to establish an independent body to monitor overall compliance with the club licensing system, including more extensive use of spot-checking.
Citi jautājumi:
Other issues:
- klubu īpašumtiesības,
- club ownership
- klubu statūtu apvienošana.
- converging statutes for clubs
Lai arī turpmāk sekmētu atbalstītāju līdzdalību, ir jāattīsta veicinoši pasākumi atbalstītāju tiešai darbībai.
In order to further promote the involvement of supporters, incentives for the supporters direct movement are to be developed and stimulated.
SOCIĀLĀ UN KULTURĀLĀ NOZĪME
THE SOCIAL AND CULTURAL ROLE
Futbols ir lielisks veids, kā sociāli mazaizsargātos jauniešus atgriezt uz pareizā ceļa.
Football is an excellent instrument to get socially vulnerable youngsters back on track.
Lai novērstu to, ka aizvien mazāk uzmanības tiek veltīts jauniešu trenēšanai, UEFA ir pieņēmusi noteikumu par vietējiem spēlētājiem , kas radās saistībā ar spriedumu J. M. Bosman lietā.
UEFA has adopted the home grown player rule in order to overcome the growing neglect of youth training which resulted from the Bosman ruling.
Šobrīd attiecībā uz šiem jautājumiem visvairāk ir nepieciešana juridiskā noteiktība .
What is needed now above all is legal certainty concerning this matter.
Vienlaikus ir jānovērš tendence, kad klubi slēdz līgumus ar arvien jaunākiem spēlētājiem (jaunākiem par 15 gadiem), jo tas kropļo noteikuma par vietējiem spēlētājiem mērķi.
At the same time, it must be prevented that clubs give contracts to ever younger players (minus 15) which would pervert the objective of the home grown player rule.
Šajā sakarā ir jāuzsver arī mācību centru būtiskā nozīme.
In this regard also the important role of training centres has to be underlined.
Finanšu pārdales sistēmai vai fiskāliem pamudinājumiem ir jānodrošina līdzvērtīgi konkurences apstākļi starp klubiem, kuriem ir mācību centri, un tiem, kuriem tādu nav.
A financial redistribution system or fiscal incentives should provide for a level playing field between clubs with and without training centres.
Ir jāturpina darbs, ko uzsāka Parlaments, pieņemot rakstisku deklarāciju par rasisma apkarošanu.
The work started by the Parliament with the written declaration on the fight against racism should be continued.
Eiropas Komisijai, dalībvalstīm un visiem profesionālā futbola dalībniekiem ir jāveicina šo mērķu īstenošana, pieprasot piemērot daudz stingrākas sankcijas par jebkura veida rasistiskām izpausmēm futbolā.
The European Commission, the Member States and all professional football actors should play their part by insisting on more strict sanctions against all sort of racist acts in football.
UEFA un nacionālajām līgām saskaņotā, stingrā un koordinētā veidā ir jāpiemēro disciplinārie noteikumi.
UEFA and national leagues should apply disciplinary rules in a coherent, firm and coordinated manner.
NODARBINĀTĪBA UN SOCIĀLIE JAUTĀJUMI
EMPLOYMENT AND SOCIAL ISSUES
J. M. Bosman lieta — spēlētāju situācija
Bosman - Players situation
1995. gada spriedums J. M. Bosman lietā ilgu laiku pozitīvi ietekmēja Eiropas klubu pieeju, slēdzot līgumus ar spēlētājiem.
The Bosman ruling in 1995 has had long lasting positive effects on how European clubs approach players’ contracts.
Atšķirības sociālajā un nodokļu jomā
Social and fiscal differences
Būtiskās atšķirības starp dalībvalstu tiesību aktiem sociālajā un nodokļu jomā izjauc līdzsvaru dažādu Eiropas klubu starpā un var būt par iemeslu tam, ka spēlētāji pamet savas izcelsmes valstis.
The disparities between Member States’ social and fiscal legislation are causing imbalances between the various European clubs and can be a reason for players to leave their home country.
Acīmredzot šīs problēmas var pārvarēt, saskaņojot/koordinējot spēlētāju un klubu tiesiskos, fiskālos un sociālos statusus.
Obviously these problems could be overcome by a harmonization/coordination of the legal, social and fiscal statuses applied to the professional players and clubs.
Tas arī ļautu stiprināt profesionālo spēlētāju sociālās tiesības , kas netiek nodrošinātas dalībvalstīs (pensionēšanās, bezdarbs, slimības atvaļinājumi...).
This would also create an opportunity to strengthen professional players’ social rights which are not ensured in all Member States (retirement, unemployment, sick leave ...).
Šie jautājumi ir jārisina ar sociālā dialoga palīdzību.
These issues have to be dealt with in a social dialogue .
Citi jautājumi:
Others issues are:
- direktīva par Eiropas spēlētāju aģentiem,
- European players' agents directive
- sociālais dialogs,
- social dialogue
- profesionālās kvalifikācijas atzīšana,
- recognition of professional qualifications
- jautājums par spēlētāju kvotām,
- the question of quota of players
- starptautisko pārcelšanu statuss.
- the status for international treansfers.
KONKURENCES TIESĪBAS UN FUTBOLS
COMPETITION LAW AND FOOTBALL
Kā minēts 3. punktā, tiesību aktus par brīvu ekonomisko konkurenci nevar piemērot attiecībā uz futbolu, neņemot vērā tā specifiku.
As mentioned under point 3, the laws of free economic competition cannot be applied to football without taking its specificity into account.
Lai futbola sacensības būtu interesantas, mums ir nepieciešama līdzsvarota ekonomiskā konkurence.
In order to have an interesting football competition we need a balanced economic competition.
Pretmonopolu likumi/izmaksu kontrole
Antitrust laws/ Cost control
Modulētās izmaksu kontroles sistēmas (pašpārvaldes) ieviešana profesionālajā futbolā varētu būt līdzeklis, lai sekmētu lielāku konkurences līdzsvaru un tādējādi arī līdzvērtīgus konkurences apstākļus Eiropas līmeņa komandu starpā.
The introduction of a (self regulatory) modulated cost control system into professional football could be an instrument to promote greater competitive balance and therefore a level playing field for the teams at a European level.
Taču izmaksu kontroles sistēmas pozitīvie un negatīvie aspekti turpmāk ir jāizpēta sīkāk.
However, the pros and cons of a cost control system should be further examined.
Futbola finansēšanā ir iesaistītas daudzas atšķirīgu līmeņu (vietējā/reģionālā/nacionālā) valsts iestādes.
On many different levels (local/regional/national) public authorities are involved in the financing of football.
Atšķirīgo noteikumu dēļ klubi nedarbojas, pamatojoties uz vienlīdzīgiem noteikumiem.
Because of different regulations, the clubs are not playing the game with the same tools.
Līdzvērtīgu konkurences apstākļu nodrošināšanai ir nepieciešami skaidri noteikumi par valsts atbalstu .
A level playing field requires clear state aid rules .
Galvenais jautājums ir: kāda veida valsts atbalsts ir pieņemams un likumīgs sabiedrisko mērķu sasniegšanai (piemēram, ieguldījumi apmācības nodrošināšanai) un kādi pasākumi rada konkurences izkropļojumus?
The quintessential question is: what kind of public support is acceptable and legitimate in order to fulfil clear societal objectives (f.i. investments in training facilities) and which measures lead to distortion of competition?
IEKŠĒJĀ TIRGUS ASPEKTI SAISTĪBĀ AR FUTBOLU
INTERNAL MARKET ASPECTS OF FOOTBALL
- Sponsorēšanas pakalpojumu pārrobežu sniegšanas ierobežojumi (attiecībā uz „problemātiskiem produktiem”, piemēram, alkoholiskajiem dzērieniem un azartspēlēm).
- Restrictions to the cross-border provision of sponsorship services (for "sensitive products" such as alcoholic beverages and gambling services)
- Pārrobežu ierobežojumi attiecībā uz derību noslēgšanas pakalpojumu sniegšanu un reklamēšanu (par ko Komisija nesen uzsāka tiesvedību pret 7 dalībvalstīm).
- Cross-border restrictions to the offer and advertising of cross-border sports betting services (on which the Commission has recently opened procedures against 7 Member States)
- Ierobežojumi pārraidīt sporta raidījumus citās dalībvalstīs sakarā ar apraides tiesību teritoriālo pārdošanu.
- Restrictions to the reception of sports broadcasts in other Member States because of the territorial sale of broadcasting rights
- Patērētāju intereses: biļešu izplatīšana.
- Consumer interest : distribution of tickets
NOTEIKUMI PAR PLAŠSAZIŅAS LĪDZEKĻIEM UN KONKURENCI
MEDIA & COMPETITION RULES
Pārraides tiesību kopīga pārdošana ir ļoti būtiska , lai aizsargātu Eiropas futbola finansiālās solidaritātes modeli.
Joint selling of media rights is fundamental to protect the financial solidarity model of European football.
Komisija ir pieņēmusi trīs principiālus lēmumus par futbola spēļu pārraides tiesībām
The Commission has taken three principled decisions on media rights for football matches
Eiropas Komisija tiek aicināta izvērtēt, kā šo modeli var pielāgot visā Eiropā.
The European Commission is asked to investigate how this model can be adopted across Europe.
Taču pirms tam ir detalizēti jānovērtē šie lēmumi par pārraides tiesībām (to ietekme un efektivitāte).
This has to be preceded by a detailed evaluation of these media rights decisions (impact and effectiveness).
Jāparedz arī jaunu plašsaziņas līdzekļu ekonomiskās ietekmes izvērtējums.
The economic impact of new media has to be incorporated.
Spēles interesēs ir, lai ienākumi no šo tiesību pārdošanas tiek sadalīti godīgā un līdzsvarojošā veidā.
It is in the interest of the game that the profits of these rights are distributed on a fair and redistributive way.