natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Divas tradicionālās finansējuma formas, citiem vārdiem – licences maksas un ieņēmumi no reklāmām – ,arvien lielākā mērā piekāpjas maksājumu sistēmai, ko nosaka, vadoties no patērētāju pieprasītā audiovizuālā pakalpojuma rakstura un kvalitātes.
The two traditional forms of financing, in other words licence fees and advertising revenue, have increasingly been losing ground to a payment system determined according to the nature and quality of the audiovisual service that users require.
Tāpēc, iespējams, šīs rūpniecības nozares ekonomiskā nozīme nepārtraukti un ievērojami augs, bet globālā konkurence, protams, kļūs asāka.
The economic importance of this industrial sector is therefore likely to grow steadily and substantially, and, of course, global competition will become keener.
· Tādējādi, lai konkurētu ar strauji augošo Indijas, Latīņamerikas, Ķīnas un Amerikas tirgu, kā arī lai darbā netraucētu valodu barjeras un daudz un dažādie dalībvalstu tiesību akti, reāla, vienota Eiropas tirgus izveide kļūs par nepieciešamību un obligātu prasību.
· The above scenario accordingly makes it even more necessary and imperative to complete a genuine single European market on a scale enabling it to compete with the expanding Indian, Latin American, and Chinese markets, as well as with the American market, and to operate beyond language barriers or the many and varied forms of national regulation.
Tomēr jānosaka noteikumi, lai noturētos līdzi pašreizējai tehnoloģijas attīstībai, atbalstītu un attīstītu to, paturot prātā, ka nākotnē patērētāju intereses aizvien lielākā mērā noteiks tehnoloģijas kā tādas piedāvājums.
Secondly, the necessary rules need to be laid down in order to keep pace with, support, and foster ongoing technological development, bearing in mind not least that, in future, consumer interests will be accommodated to an ever greater degree by the breadth of choice offered by technology as such.
· Taču ir arī jāatzīst, ka apskatāmā produkta, t.i., audiovizuālo pakalpojumu īpatnības izvirza specifiskas problēmas, kas zināmā mērā attiecas uz dalībvalstu sabiedrību joprojām ļoti atšķirīgo noskaņojumu, kā arī nepieciešamību respektēt kultūras identitāti kā vērtību, kuras aizsardzība ir „Eiropas modeļa” būtisks raksturojošs rādītājs.
· It should also be recognised, however, that the particular nature of the product in question – audiovisual services – poses specific problems related to some extent to the still very marked diversity of feeling within national societies as well as the need to respect a value, cultural identity, protection of which is an essential defining characteristic of the ‘European model’.
· Turklāt ir svarīgi atcerēties, ka pretēji tam, kas notika 1989. gadā, globālajai ekonomikai attīstoties, Eiropas Savienība nolēma savu politisko stratēģiju koncentrēt uz vadošās ģeopolitiskās un ģeoekonomiskās lomas noteikšanu: tā ir Lisabonas stratēģija, kuru pieņēma 2000. gadā un kuras mērķis ir līdz 2010. gadam izveidot Eiropas Savienību par visdinamiskāko un konkurētspējīgāko uz zināšanām balstīto ekonomiku pasaulē, kas nodrošinātu ekonomikas ilgtspējīgu attīstību, vairāk un labākas darbavietas, sociālās kohēzijas pieaugumu un vides interešu ievērošanu .
· It is important to bear in mind in addition that, contrary to what happened in 1989, the Union has decided to centre its policy strategy on a leading geopolitical and geo-economic role to be defined as the global economy develops: this is the ‘Lisbon strategy, adopted in 2000, the aim of which is that, by 2010, the Union should become ‘the most dynamic and competitive knowledge-based economy in the world capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion, and respect for the environment’ .
Ņemot vērā iepriekš teikto, ir acīmredzams, ka tās ekonomikas nozares nākotne, uz kuru attiecas šī direktīva, minētās stratēģijas īstenošanai būs būtiska.
In view of the above it is obvious that the future of the economic sector to which the directive relates will be crucial to the success of this strategy.
Tāpēc, vadoties no obligātās prasības, ir jāizstrādā reglamentējoši noteikumi, kas attiektos arī uz citiem Eiropas Savienības politiskajiem mērķiem, kuri ļautu Eiropas rūpniecībai noturēties globālā līmenī, izturot konkurentu spiedienu no pārējām pasaules malām.
A regulatory framework thus needs to be laid down, proceeding from the imperative, applying also to other Union policy goals, of enabling European industry to hold its own at global level against competitors from other parts of the world.
Pārskatot Direktīvu 89/552/EEK, ir jāievēro šī virzība, un tā ir jāformulē tā, lai būtu ievērotas gan sabiedrības intereses kopumā, gan patērētāju un nozares intereses.
The revision of Directive 89/552/EEC will need to move in that direction and hence be couched in terms serving to reconcile the interests of the public as a whole, consumers, and the industry.
Patiešām, nostājai, ko pieņems, ir jāmēģina šīs dažādās intereses apvienot sinerģiskā kopsakarībā.
Indeed, the approach to be adopted should seek to bring these various interests into a synergic relationship.
· No šā viedokļa Komisijas ierosinātais teksts ietver būtisku virzību vēlamajā virzienā, un tātad Parlamentam tas ir jāapstiprina un jānoraida gan alternatīva par pašreizējo nostādnes turpināšanu, kuras pamatā ir pašreizējie reglamentējošie noteikumi (direktīva par televīziju bez robežām tikai „lineāriem pakalpojumiem" un elektroniskās tirdzniecības direktīva „nelineārajiem pakalpojumiem”), gan alternatīva par īpašo noteikumu grozīšanu.
· From that point of view the Commission’s proposed text constitutes a substantial advance in the desired direction and should consequently be approved by Parliament, which should reject the alternatives of either continuing the approach based on the existing regulatory framework (the Television without Frontiers Directive for ‘linear services’ only and the E-Commerce Directive for non-linear services) or amending specific rules governing linear services.
· „Audivizuālo informācijas nesēju pakalpojumu” definēšana ir mērķis, kas ir atbalstāms pasākums, lai gan „nelineāro informācijas nesēju pakalpojumu” apjomu vajadzētu raksturot precīzāk, lai skaidrāk varētu nošķirt pakalpojumus no informācijas nesēju pakalpojumiem.
· Defining ‘audiovisual media services’ is an aim that can be endorsed, although the scope of ‘non-linear media services’ ought to be marked out more exactly so as to enable a clearer distinction to be drawn between services and media services.
Daži pamatoti baidās, ka, pārāk drīz nosakot pakalpojumu apjomu, Eiropa kļūtu mazāk spējīga pētīt jaunus komunikācijas produktu veidus.
Some fear – rightly – that if the scope were defined too sweepingly, Europe might be less able to explore new ways of communicating new products.
Šinī atzinumā ierosinātie labojumi būtu jāuzskata kā līdzekļi iepriekš aprakstītā mērķa īstenošanai.
The amendments which we are proposing in this opinion should be viewed as a means to the end described above.
· Mūsu grozījumu mērķis ir arī stiprināt nozares struktūru īpaši Eiropā, veidojot saturu, lai tā būtu spējīga konkurēt ne tikai ar Amerikas konkurentiem, bet arī konkurentiem no Indijas, Latīņamerikas un Japānas.
· Our amendments likewise aim to strengthen the fabric of the European industry, especially where content production is concerned, so as to enable it to compete not just with American rivals, but also with rivals in the making from India, Latin America, and Japan.
Lai izmantotu audiovizuālo saturu, ir jābūt atbilstošai tiesību noteikšanas sistēmai, kam būtu jānodrošina neatkarīga satura izveides nostiprināšana.
There has to be a proper system for administering rights to exploit audiovisual content, which should serve to consolidate an independent content production industry.
Tāpēc šis vispārējais saturs būtu jāņem vērā attiecīgajās aprindās, un ir jāiestrādā direktīvas mērķi, kas šeit tiek apskatīti.
This general context ought, therefore, to be taken into account in the appropriate quarters, and the aims of the directive under consideration here should be dovetailed into it.
Tā pati politika arī nodrošina „produkta izvietošanas” pareizus noteikumus un miermīlīgus noteikumus reklāmraidījumu regulēšanai kopumā, ņemot vērā, ka, ja patērētājiem būs lielākas iespējas, nozare būs spiesta izvairīties no alternatīvām, kas ir pretējas tās interesēm, pieņemot, ka dažādība mudinās patērētājus izvēlēties produkciju, ko viņi uzskata par labāku un savām interesēm vairāk atbilstošu.
The same philosophy also militates in favour of proper regulation of ‘product placement’ and non-punitive rules to govern advertising as a whole, bearing in mind that if consumers have a wider choice, the industry will be compelled to steer clear of options contrary to their interests, given that variety will encourage consumers to opt for products that they consider better and more to their taste.
Šīs lietotāju vajadzību un cerību izmaiņas samazina nepieciešamību valsts iestādēm veikt uzraudzību.
This change in users’ needs and expectations reduces the need for supervision by the public authorities.
· Visbeidzot, mēs gribētu pierādīt savu taisnību attiecībā uz pašregulēšanu, pat papildus kopregulēšanai.
· Finally, we should like to make out a case for self-regulation, even in addition to co-regulation.
Mēs esam pārliecināti, ka likumdošanas iespējas šinī sakarā ļoti ierobežo Starpinstitucionālais nolīgums par labāku likumdošanu, ko pieņēma 2001. gada 31. decembrī.
We are aware that the possibility of legislating in this direction is greatly limited by the Interinstitutional Agreement on Better Law-making , adopted on 31 December 2001.
Taču tehnoloģijas izmaiņas, kas ietekmē tirgus likumus, ir tik straujas, ka, lai piemērotu vajadzības vispārējas intereses vērtību un mērķu nosargāšanai, tai pašā laikā garantējot Eiropas rūpniecības nepieciešamo elastīgumu un konkurētspēju, ir nepieciešama atbilstoša reglamentēšana.
However, technological change, as it affects market rules, is so rapid that appropriate regulation is required in order to accommodate the need to safeguard values and aims of general interest while guaranteeing the necessary flexibility and competitiveness for European industry.
Tomēr, ņemot vērā jaunās tehnoloģijas audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumu pārraidīšanā, ir jāpielāgo tiesiskais regulējums, lai ņemtu vērā strukturālo pārmaiņu, informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) izplatības un tehnoloģiju attīstības ietekmi uz uzņēmējdarbības modeļiem, jo īpaši komerciālo raidījumu finansēšanu, un lai nodrošinātu optimālus apstākļus Eiropas informāciju tehnoloģiju un informācijas nesēju nozares un pakalpojumu konkurētspējai.
However, new technologies in the transmission of audiovisual media services call for adaptation of the regulatory framework to take account of the impact of structural change , the diffusion of information and communication technologies (ICT) and technological developments on business models, especially the financing of commercial broadcasting, and to ensure optimal conditions of competitiveness for Europe’s information technologies and its media industries and services.
Informācijas un komunikācijas tehnoloģiju izplatībai ir liela ietekme uz sociālajām un ekonomikas struktūrām.
The diffusion of information and communication technologies has had a major impact on societal and economic structures.
To izplatība īpaši ir veicinājusi tādu tehnoloģijas attīstību, kas izmainīja dažādu uzņēmējdarbības modeļu struktūru un darbību.
In particular, their diffusion has triggered further technological developments that have changed the structures and the function of numerous business models.
(2a) Plašsaziņas līdzekļu brīvība un plurālisms ir priekšnosacījums vārda un informācijas brīvības tiesību pilnīgai ievērošanai, un Eiropas Cilvēktiesību tiesa atzīst, ka valstīm ir pienākums aizsargāt plašsaziņas līdzekļu plurālismu un, ja nepieciešams, veikt vajadzīgos pasākumus, lai to nodrošinātu.
(2a) Media freedom and pluralism are prerequisites for full respect for the right to freedom of expression and information and the case-law of the European Court of Human Rights recognises that states have a duty to protect media pluralism and, where necessary, take suitable measures to guarantee it.
Šā grozījuma pamatā ir princips, kas nosaka, ka plašsaziņas līdzekļi ir gan kultūras, gan ekonomikas preces, un šajā direktīvā tāpēc jāņem vērā abi aspekti, kā tas ir attiecīgajos pašlaik spēkā esošajos tiesību aktos.
The amendment is based on the principle that the media are both cultural and economic goods and the directive should, therefore, take account of both aspects, as does the relevant current legislation .
(3) Audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumu un to sniegtā satura nozīme attiecībā uz sabiedrību, demokrātiju , izglītību un kultūru un pati audiovizuālo pakalpojumu būtība – tas, ka tie vienlaikus ir kultūras un ekonomikas preces, – attaisno īpašu noteikumu piemērošanu šiem pakalpojumiem , lai galvenokārt aizsargātu un vairotu plašsaziņas līdzekļu plurālismu visos tā dažādajos veidos, lai jo īpaši nodrošinātu pamatbrīvības un pamattiesības, kas noteiktas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā un Apvienoto Nāciju Organizācijas Paktā par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, un lai nodrošinātu nepilngadīgo, mazāk aizsargāto personu vai invalīdu aizsardzību .
(3) The importance of audiovisual media services and the content they convey for societies, democracy , education and culture and the very nature of audiovisual services, which are at the same time cultural and economic goods, justify the application to these services of specific rules aimed above all at safeguarding and enhancing pluralism in the information media in all their various forms, in order to uphold, in particular, the fundamental freedoms and rights enshrined in the Charter of Fundamental Rights of the European Union, the European Convention on the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms and the United Nations Covenant on Civil and Political Liberties and to guarantee the protection of minors and vulnerable or disabled people .
Turklāt plašsaziņas līdzekļiem ir jāsniedz iedzīvotājiem iespēja kritiski novērtēt un interpretēt realitāti un labāk izmantot arvien pieaugošo informācijas daudzumu, ko viņiem piedāvā, kā apstiprināts Eiropas Padomes Ieteikumā 1466(2000).
Furthermore, the media should provide citizens with the means of critically appraising and interpreting reality and making better use of the ever-increasing amount of information which they are offered, as confirmed in Recommendation 1466(2000) of the Council of Europe.
Turklāt, tiklīdz šādiem pakalpojumiem būs nodrošināts atbilstošs regulējums, iedzīvotāji spēs izvēlēties vispiemērotāko plašsaziņas līdzekli un saziņas veidu un tādējādi iegūs iespēju pilnībā īstenot savas tiesības uz informācijas un vārda brīvību .
Moreover, once such services are properly regulated, citizens should be able to choose the most appropriate media and type of communication, and thus acquire the means of fully exercising their right to freedom of information and expression .
Attiecībā uz audiovizuālajiem pakalpojumiem ir jāņem vērā gan to tirgus vērtība, gan kultūras vērtība.
Audiovisual services should be considered in terms of both their market value and their cultural value.
(4) Tradicionālie audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumi un jaunie pakalpojumi pēc pieprasījuma piedāvā ievērojamas nodarbinātības iespējas Kopienā, jo īpaši mazos un vidējos uzņēmumos, un veicina ekonomikas izaugsmi un ieguldījumus, uzlabojot dzīves apstākļus un tādējādi stiprinot Eiropas Savienības uzņēmumu konkurētspēju .
(4) Traditional audiovisual media services and emerging on-demand services offer significant employment opportunities in the Community, particularly in small and medium-sized enterprises, and stimulate economic growth and investment , improving living conditions and thereby strengthening the competitiveness of European enterprises .
Audiovizuālo pakalpojumu tehniskās pieejamības atvieglošana visiem, jo īpaši mazāk aizsargātām iedzīvotāju grupām, kā, piemēram, invalīdiem un veciem cilvēkiem, palīdzēs šo nozari padarīt dinamisku un konkurētspējīgu.
Facilitating technical access for all, particularly vulnerable population groups such as disabled persons and the elderly, to audiovisual services will help to make the sector dynamic and competitive.
Atbalsts uzņēmumiem, kas to atzīst, sekmēs ne vien mērķi mazināt atstumtību, bet arī mērķi veicināt izpēti un nodarbinātību.
Supporting firms which recognise this will serve not only the objective of inclusiveness but also that of promoting research and employment.
Darbavietu radīšana un ievērojamais nodarbinātības iespēju piedāvājums ir sevišķi svarīgi faktori Eiropas rūpniecības uzplaukumam.
The creation of jobs and the availability of significant employment opportunities are a factor of paramount importance for boosting the industrial sector in Europe .
Visu rūpniecības nozaru attīstības un ražīguma veicināšana ir viens no Eiropas Kopienas svarīgākajiem mērķiem.
The promotion of growth and productivity in all industrial sectors is one of the most important goals of the European Community.
(5) Pastāvošā juridiskā nenoteiktība un nevienlīdzīgi konkurences apstākļi attiecībā uz tiesisko režīmu, ar ko regulē jaunos pakalpojumus pēc pieprasījuma, traucē Eiropas uzņēmumiem, kas sniedz audiovizuālo informācijas nesēju pakalpojumus.
(5) Legal uncertainty and a non-level playing field exist for European companies delivering audiovisual media services as regards the legal regime governing emerging on-demand services, it is therefore necessary, both to avoid distortions of competition and to improve legal certainty, to apply at least a basic tier of coordinated rules to all audiovisual media services.
(6) Komisija ir pieņēmusi paziņojumu par Eiropas reglamentējošās audiovizuālās politikas nākotni, kurā tā uzsver, ka reglamentējošai politikai šajā nozarē ir jānodrošina noteiktas sabiedrības intereses, piemēram, kultūru daudzveidība, tiesības saņemt informāciju, plašsaziņas līdzekļu plurālisma nepieciešamība, nepilngadīgo aizsardzība , patērētāju aizsardzība, rīcība, kas vairotu sabiedrības informētību un prasmi apieties ar plašsaziņas līdzekļiem, kā arī vispārējas pieejamības princips visiem sabiedrības sektoriem, tostarp nelabvēlīgām iedzīvotāju grupām , šobrīd un turpmāk.
(6) The Commission has adopted a Communication on the future of European regulatory audiovisual policy, in which it stresses that regulatory policy in the sector has to safeguard certain public interests, such as cultural diversity, the right to information, the need for media pluralism, the protection of minors , consumer protection and action to enhance public awareness and media skills and the principle of universal access for all sectors of the public, including the most disadvantaged , now and in the future.
(6a)2000. gada 23. un 24. marta Lisabonas Eiropadomes laikā Eiropas Savienība izvirzīja stratēģisko mērķi — līdz 2010. gadam attīstīt Eiropas ekonomiku „par konkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zināšanām balstīto ekonomiku pasaulē”.
(6a) During the Lisbon European Council held on 23 and 24 March 2000, the European Union launched an ambitious agenda with the aim of making Europe by the year 2010 “the most dynamic and competitive knowledge-based economy in the world”.
Lisabonas stratēģiju atkārtoti izvērsa 2005. gadā, kad tika sniegts pārskats par termiņa vidusposmu, uzmanību vēršot uz labklājību, konkurētspējas palielināšanos un produktivitātes veicināšanu ES.
The Lisbon Strategy was relaunched in 2005 during the mid-term review as an essential component for improving welfare, promoting competition and fostering productivity in the European Union.
Tālab Lisabonas stratēģijas kontekstā ir nepieciešams koncentrēt uzmanību uz politiku, kas pozitīvi ietekmētu iekšējā tirgus sakārtošanu, šķēršļu mazināšanu konkurencei un informācijas un komunikācijas tehnoloģiju ieviešanai, ņemot vērā, ka ir jāizstrādā veids, kā īstenot konkurētspējīgu uz zināšanām balstītu ekonomiku.
To that end, and within the context of the Lisbon Strategy, it is necessary to focus on policies which will have a sound impact on completion of the internal market, the reduction of barriers to competition and the uptake of information and communication technologies, with a view to mapping out a path towards a competitive knowledge-based economy.
Lisabonas stratēģija ir kalpojusi kā galvenais līdzeklis ES uzņēmumu konkurentspējas palielināšanai, labklājības un dzīves apstākļu uzlabošanai.
The Lisbon strategy has been the major action tool of the EU for boosting the competitiveness of European enterprises and improving welfare and living conditions.
Tā veido pamatu Eiropas rūpniecības, tai skaitā Eiropas raidījumu veidošanas un apraides rūpniecības produktivitātes palielināšanai.
It forms the basis for the promotion of the productivity of European industry and the European broadcasting industry is a part of it.
(6b) Lai sasniegtu Lisabonas stratēģijas politiskos mērķus, ir ļoti svarīgi sekmēt konkurētspēju Eiropas rūpniecībai, kuras svarīga daļa ir audiovizuālā nozare.
(6b) Promoting the competitiveness of European industry, of which the audiovisual sector forms an important part, is crucial to attaining the policy goals of the Lisbon Strategy.
Tāpēc, lai stiprinātu audiovizuālās nozares konkurētspēju, saskaņā ar atbilstošo reglamentējošo pamatu ir jāsekmē piemēroti finansēšanas līdzekļi.
Therefore, in order to strengthen the competitiveness of the audiovisual sector, adequate means of financing should be promoted within the appropriate regulatory framework.
Papildinājums Gianni De Michelis grozījumam Nr. 6.
An addition to Mr De Michelis' amendment number 6.
(6c) Lai varētu izveidoties Viseiropas audiovizuālais tirgus un spēcīga rūpniecība, kas ražotu Eiropas nozīmes saturu, izcelsmes valsts principam ir izšķiroša nozīme.
(6c) The country of origin principle is crucial to the emergence of a pan-European audiovisual market with a strong industry producing European content.
6.D APSVĒRUMS (jauns)
RECITAL 6 D (new)
(6d) Lisabonas stratēģija, kuras mērķis ir veicināt konkurētspējīgu uz zināšanām balstītu ekonomiku, paredz ilgstošus ieguldījumus nozares infrastruktūrā un jaunu novatorisku informācijas un saziņas tehnoloģiju ieviešanu, kā arī vajadzīgos pētījumus, lai Eiropas tirgū attīstītu plaukstošu un augstražīgu raidījumu veidošanas un apraides nozari (kuras svarīga sastāvdaļa ir audiovizuālie pakalpojumi).
(6d) The Lisbon Strategy, which is designed to promote a competitive knowledge-based economy, requires sustained investment in the sector’s infrastructure and the introduction of innovative new information and communication technologies, together with the necessary research, in order to develop, within the European market, a thriving and highly productive broadcasting industry (of which audiovisual services are an important component).
6.E APSVĒRUMS (jauns)
RECITAL 6 E (new)
(6e) Spēcīga Eiropas rūpniecība, tostarp tradicionālās un jaunās audiovizuālās nozares, ar atbilstošu regulējumu un pamatojoties uz lieliem ieguldījumiem un sekmīgām IKT, ļaus sasniegt Lisabonas stratēģijas mērķi līdz 2010. gadam padarīt Eiropas Savienību par viskonkurētspējīgāko un visdinamiskāko ekonomiku.
(6e) A strong European industry, including the traditional and emerging audiovisual sectors, properly regulated and supported by strong investments and successful ICTs, will contribute to the attainment of the Lisbon Strategy objective of making the European Union the most competitive and dynamic economy by 2010.
Šim tiesiskajam regulējumam Eiropas Savienības konkurences vidē ir jānodrošina pareizais reglamentējošais līdzsvars, kas nepieciešams, lai nodrošinātu uzticamību tiem uzņēmumiem, kuri veic ieguldījumus un veido darba vietas.
The present rules need to strike the right regulatory balance in the Union’s competitive environment, essential to giving confidence to firms that provide investments and create jobs.
6.F APSVĒRUMS (jauns)
RECITAL 6 F (new)
(6f) Viens no Lisabonas programmas galvenajiem mērķiem ir spēcīgas rūpniecības radīšana Eiropā.
(6f) The creation of a strong, competitive European industry was one of the major goals set in the Lisbon Strategy.