natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lai šo problēmu atrisinātu, laikam ir vajadzīgs kaut kas vairāk nekā Konstitūcija.
It probably requires more than a Constitution to resolve that problem.
Konstitūcijas projektā ir iekļauti priekšlikumi, kas ļaus Eiropas pilsonim labāk saprast Eiropas Savienības un dalībvalstu darbības sistēmu.
The Draft Constitution contains proposals which will allow the European citizen to better understand the framework within which the EU and the Member States conduct their business.
Konstitūcijas projekta jau pašā sākumā liela uzmanība ir pievērsta pamattiesībām un pilsoniskumam, kā arī teksta II daļā ir pilnībā iestrādāta Eiropas Savienības Pamattiesību harta.
The question of fundamental rights and citizenship is immediately addressed in the Draft Constitution, and the Charter of Fundamental Rights is fully incorporated into the text in Part II.
Turklāt Eiropas Savienība apņemas pievienoties Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai, kurai pagaidām ar Eiropas Padomes starpniecību var pievienoties tikai dalībvalstis.
In addition the Union commits itself to accession to the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms, to which currently only Member States can accede in the framework of the Council of Europe.
Pašlaik lūgumrakstu iesniedzēji ar vidējām zināšanām ļoti maz zina par savām tiesībām un nolīgumiem, kas tās nosaka.
For the average petitioner at the moment there is a high degree of incomprehension regarding precisely which rights they enjoy under which agreement.
Viņiem ir ļoti grūti saprast, kāpēc Eiropas Savienībai ir Pamattiesību harta, taču nav praktisku līdzekļu, kā nodrošināt tās izpildi vai reālu īstenošanu.
It is particularly hard for them to grasp why the Union now has a Fundamental Charter, yet has no practical means to ensure its enforcement or real implementation.
Atbilde, ka viņu problēmas ir Eiropas Cilvēktiesību tiesas ziņā un ka viņiem jārīkojas pēc noteikta tiesvedības scenārija savā valstī, ir vājš risinājums problēmai, ar kuru viņi ir vērsušies Eiropas Parlamenta Lūgumrakstu komitejā.
To be told that their concerns are a matter for the European Court of Human Rights and they have to pursue legal paths in their Member States hardly responds to the problems which they have addressed to the European Parliament's Petitions Committee.
Ikviens dalībvalsts valstspiederīgais būs Eiropas Savienības pilsonis.
Every national of a Member State will be a citizen of the Union.
Nav atsevišķas ES valstspiederības.
There is no EU nationality.
Kopš Māstrihtas Līguma vienas no pilsoņu tiesībām ir tiesības iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentā.
Amongst their enshrined rights is the right to petition the European Parliament, which they have enjoyed under the Treaty since Maastricht.
Lūgumrakstu komitejas un Eiropas Parlamenta centieni palīdzēt pilsoņiem bieži ir veiksmīgi, īpaši, ja problēmu atrisina sadarbībā ar dalībvalstu iestādēm (valsts, reģionālajām vai pašvaldību) vai, ja ir skaidri konstatējams Eiropas Savienības likumu pārkāpums un Komisija tāpēc var izdarīt spiedienu.
Efforts undertaken by the Petitions Committee and the European Parliament to obtain redress for citizens are often successful, particularly when the solution is found in cooperation with Member States' authorities (national, regional or local) or when there is a clear violation of EU law and the Commission can exert pressure under threat of infringement.
Tomēr pārkāpumu tiesvedība, ja tā ir veiksmīga, nodrošina tikai dalībvalsts tiesību aktu atbilstību attiecīgajai direktīvai.
However the infringement procedure merely ensures, if successful, the compliance of the Member State with a given directive.
Tā reti palīdz tieši konkrētam lūguma iesniedzējam.
It rarely does anything for the individual petitioner directly.
Tāpēc Konstitūcijai, tās īstenošanas noteikumiem vai iestāžu nolīgumam ir skaidri jānosaka procedūras, kas nodrošina ārpustiesas palīdzību, kura II sadaļas noteikumus padarīs labāk pielietojamus praksē.
Therefore, what is required under the terms of the Constitution, in its implementing provisions, or in the context of an interinstitutional agreement are clearly defined procedures which provide for a non-judicial means of redress which would give practical effect to the provisions contained in Title II.
Līdzdalības demokrātija
Participatory Democracy.
Konstitūcijas projekta VI sadaļa paredz un apstiprina pilsoņu līdzdalību Eiropas Savienības demokrātiskajā dzīvē, kā arī precīzi nosaka atbildību Eiropas ombudam, kas novērš “pārvaldes kļūdas Eiropas iestādēs vai aģentūrās”, personas datu aizsardzības nozīmi, kā arī baznīcu un ārpuskonfesionālo organizāciju statusu.
Title VI provides for and confirms the participation of the citizen in the democratic life of the Union as well as specifying the responsibilities of the European Ombudsman who deals with "maladministration within the Union Institutions bodies or agencies", the importance of personal data protection and the status of churches and non-confessional organisations.
Ir noteikti labāki pārredzamības noteikumi.
Improved rules of transparency are defined.
Šādi noteikumi ir būtiski pilsoņiem un līdz ar to arī Lūgumrakstu komitejai, kura, kā minēts, uzrauga ombuda darbību un organizē tā vēlēšanas.
Such provisions are important for the citizen and therefore for the Petitions Committee, which, it is recalled, supervises the activity and organises the election of the Ombudsman.
Attiecīgās sadaļas 46. pants nosaka vēl vairāk, dodot “pilsoņiem un apvienībām, kas tos pārstāv, iespēju izteikt savus viedokļus visās Savienības darbības jomās un publiski apmainīties ar tiem”, ko viņi jau kādu laiku ir darījuši lūgumrakstu izskatīšanas procesos.
Article 46 goes further and gives "citizens and representative associations the opportunity to make known and publicly exchange their views in all areas of Union action", which they have been doing for some time under the petitions process.
Tomēr 46. panta 4. punkts pilsoņiem — precīzāk, vienam miljonam pilsoņu — dod pavisam jaunu iespēju.
However, Paragraph 4 of Article 46 creates a completely new opportunity for the citizen - or to be more precise, for one million citizens.
Ir iekļauts noteikums, ar ko pilsoņiem ļauj ierosināt Savienības tiesību aktus.
That is, provision is made for citizens to initiate a legal act of the Union.
Tas pašai Savienībai dod nozīmīgu iespēju tikt uzskatītai par tādu, kas ar likumdošanu atbild uz cilvēku tiešajām problēmām.
This represents an incredible opportunity for the Union itself to be seen to respond in legislative form to the direct concerns of people.
Tomēr tam nebūtu jākļūst par līdzekli, kā apiet Parlamentu, kas ir visu ES pilsoņu demokrātiska pārstāvniecība.
It should not however become a means to bypass the Parliament which is the democratic emanation of all the citizens of the EU.
Citiem vārdiem, šāda iespēja papildina Parlamenta darbības, nevis tās aizstāj.
It should in other words, be seen as complementary to Parliament's action, not as a substitute for it.
Tāpēc šādām iniciatīvām būtu jānonāk Parlamentā, pirms aicinājuma Komisijai iesniegt oficiālu priekšlikumu.
It should therefore be channelled through Parliament, before the Commission is invited to officially submit a proposal.
Minētais punkts konkretizē, ka Eiropas likumos ir paredzēti noteikumi īpašām procedūrām un nosacījumiem, kas nepieciešami šādai pilsoņu iniciatīvai.
That paragraph specifies that a European Law shall determine the provisions for the specific procedures and conditions required for such a citizens' initiative.
Šādām procedūrām jābūt vienkāršām, skaidrām un pārredzamām, un tām jānodrošina efektīvas pilsoņu iniciatīvas tiesības un jāturpina viņus iesaistīt procesā, kas noved pie likumdošanas priekšlikuma izstrādes.
It is imperative that such procedures are simple, clear and transparent and provide citizens with the effective right of initiative and continued involvement in the process leading to the formulation of a legislative proposal.
Tāpēc šāds pasākums jāuzskata par pilsoņu tiesību iesniegt lūgumrakstu ļoti praktisku paplašinājumu.
Such a measure should therefore be considered as an extension, and a very practical one, to the citizen's right of petition in a positive sense.
Patiešām, loģiski spriežot, tā ir tiesību iesniegt lūgumrakstu pati būtība.
Indeed, it is the essence of the right of petition, taken to its logical consequence.
Ir diezgan skaidrs, ka, tiklīdz radīsies iespēja, Lūgumrakstu komiteja vēlētos būt atbildīgā komiteja, varbūt kopā ar citām kompetentām Parlamenta komitejām atkarībā no attiecīgā jautājuma, par kuru gatavos kāda Eirolikuma priekšlikumu.
Quite clearly, when the moment arises, the Petitions Committee would like to be directly associated as the committee responsible, perhaps with the other competent committees of Parliament depending on the issue involved, in the preparation of the European Law concerned.
Tā uzsver savas tiesības un uzņemas atbildību būt tāda procesa neatņemama daļa, kas ir kā tieša saikne starp pilsoni un Eiropas likumdošanas procesu, apliecinot vienotību un principialitāti, kā arī palīdzot sasniegt praktiskus mērķus.
It claims the right and the responsibility to be an integral part of the process which links the citizen directly to the creation of a European law, as a matter of coherence and principle as well as for practical reasons.
Nobeiguma piezīmes
Final remarks:
Eiropas Konstitucionālā līguma projektā ir iekļauti daudzi īpaši noteikumi par individuālām tiesībām un politikas jomām, par kurām komitejā bieži diskutē, jo ar tām ir saistīti iesniegtie lūgumraksti.
The Draft Treaty establishing a Constitution for Europe contains many specific provisions on individual rights and policy areas which are regularly discussed in Committee because of the petitions related to them.
Šajā kontekstā būtu vienkārši jāatceras, ka lūgumrakstu izskatīšanas process ir sadarbības process, kas uzlabo Parlamenta spēju veikt uzraudzību un pilsoņu vārdā kontrolēt Savienības darbības.
It should be recalled in this context quite simply that the petitions process is a cooperative one, which enhances the Parliament's ability to exercise the supervision and control of Union activity on behalf of the citizen.
Ja būtu jānodrošina atbilstošus ārpustiesiskās aizsardzības līdzekļus, tas kļūtu pat par vēl efektīvāku procesu ES likumu piemērošanā, par ko Parlaments un katra dalībvalsts vienotos ar Padomes starpniecību.
If a more adequate means of non-judicial remedy were to be provided for, it would become an even more efficient process for the enforcement of EU law, agreed by Parliament and each Member State through the Council.
Līdzīgi Lūgumrakstu komiteja ir atbilstīga parlamentārā bāze, lai veicinātu pilsoņu likumdošanas iniciatīvas, un vajadzības gadījumā tās var papildināt ar tiešu un atklātu iniciatoru piedalīšanos pirms nodošanas Komisijai.
Similarly, the Petitions Committee constitutes the appropriate parliamentary framework for the promotion of citizens' legislative initiatives and, if necessary, their refinement with the direct and public involvement of the initiators, before accessing the Commission.
Tuvākajā nākotnē par pēdējo jautājumu jānotiek vairākām diskusijām, lai izstrādātu precīzākas procedūras.
In the coming period more discussions must take place on this latter issue in order to work out the procedures in more detail.
Marcin Libicki 29.09.2004.
Marcin Libicki 29.09.2004
Marcin Libicki , Michael Cashman , Marie Panayotopoulos - Cassiotou , Maria Matsouka , Manolis Mavrommatis , Robert Atkins , Proinsias De Rossa , Rainer Wieland , Mario Borghezio , Carlos José Iturgaiz Angulo , David Hammerstein Mintz , Alexandra Dobolyi
Marcin Libicki, Michael Cashman, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Maria Matsouka, Manolis Mavrommatis, Robert Atkins, Proinsias De Rossa, Rainer Wieland, Mario Borghezio, Carlos José Iturgaiz Angulo, David Hammerstein Mintz, Alexandra Dobolyi
EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS ATZINUMS
OPINION OF THE EUROPEAN ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE
Briselē, 2004. gada 28. oktobrī
Brussels, 28 October 2004
Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas ATZINUMS
OPINION of the European Economic and Social Committee
Līgumu par Konstitūciju Eiropai
Treaty establishing a Constitution for Europe
2004. gada 29. septembrī Eiropas Parlaments pieņēma lēmumu konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu par
On 29 September 2004, the European Parliament decided to consult the European Economic and Social Committee, under Article 262 of the Treaty establishing the European Community, on the
Eiropas Konstitūcijas izveidošanas līgumu.
Treaty establishing a Constitution for Europe.
Ņemot vērā darba neatliekamo raksturu, EESK savā 411. plenārsēdē, kas notika 2004. gada 15. un 16. septembrī, nolēma iecelt Malosse kungu par galveno referentu.
In view of the urgent nature of the work, the EESC decided, at its 411 th plenary session held on 15 and 16 September 2004, to appoint Mr Malosse as rapporteur-general.
Savā 412. plenārajā sesijā 2004. gada 27. un 28. oktobrī (27. oktobra sēdē) tā ar 166 balsīm par, 4 balsīm pret un 6 atturoties pieņēma sekojošu atzinumu:
At its 412 th plenary session on 27 and 28 October 2004 (meeting of 28 October 2004), the EESC adopted the following opinion by 166 votes to 4, with 6 abstentions:
1.1 EESK izteica savu atbalstu Konstitucionālā līguma projektam savā 2003. gada 24. septembra atzinumā
1.1 The EESC expressed its support for the draft Constitutional Treaty in its opinion of 24 September 2003
2004. gada 14. janvāra Oficiālais Vēstnesis Nr.
Official Journal No.
C 10, 43. lappuse. .
C10 of 14.1.2004, page 43. .
Šajā atzinumā EESK norādīja, ka, līdzko, cerams, būs panākta vienošanās dalībvalstu starpā, galvenais uzdevums būs nodrošināt atbalstu cilvēkiem un pilsoniskās sabiedrības institūcijām ES dalībvalstīs.
In this opinion, the EESC pointed out that once agreement had, hopefully, been reached between the Member States, the key task would be to secure the support of the people and civil society bodies in the EU Member States.
1.2 Mēs tagad esam sasnieguši šo pakāpi, jo debates par līguma ratifikāciju ir uzsāktas visās ES dalībvalstīs neatkarīgi no izvēlētās ratificēšanas metodes (vai nu Parlamenta ratificējums, vai arī ratifikācija referenduma rezultātā).
1.2 We have now reached this stage as the debate on the ratification of the Treaty has been set in train in each of the EU Member States, irrespective of the method of ratification which has been selected (ratification by Parliament or through a referendum).
1.3 Šajā Eiropas kopības nākotnei izšķirošajā laikā, ikvienu jārosina skatīties tālāk par savām pašu interesēm, vai tās būtu personiskas, nodaļas, profesionālas, vietējas vai nacionālas intereses.
1.3 At this crucial time for the future of the European venture, everyone must be encouraged to look beyond their own interests, be they personal, sectorial, professional, local or national interests.
Līguma projekts rūpīgi jāizskata no tā vispārējās politiskās nozīmes viedokļa tā procesa kontekstā, ko vairāk kā pirms 50 gadiem uzsākuši Eiropas Kopienu dibinātāji.
The draft Treaty has to be scrutinised from the standpoint of its overall political importance in the context of the process launched over 50 years ago by the founding fathers of the European Communities.
1.4 Ņemot vērā šo pamatojumu, EESK apsveic Eiropas Parlamenta Konstitucionālo lietu komitejas ierosmi lūgt EESLK sniegt atzinumu par Konstitucionālo līgumu.
1.4 Against this background, the EESC welcomes the action taken by the European Parliament’s Committee on Constitutional Affairs in asking the EESC for an opinion on the Constitutional Treaty.
EESK paredz ieguldīt visus savus spēkus šajā iespējā, lai izstrādātu:
The EESC intends to avail itself to the full of this opportunity to set out:
· skaidrus vēstījumus, kas adresēti pilsoniskās sabiedrības organizācijām ES, par Konstitucionālā līguma saturu un darbības jomu un
· clear messages addressed to civil society organisations in the EU on the content and scope of the Constitutional Treaty and
ieteikumus attiecībā uz saziņas stratēģiju, kāda jāpieņem, ievērojot apvienoto pilsonisko sabiedrību, ko aptver Konstitucionālais līgums.
· recommendations on the communication strategy to be adopted with a view to rallying civil society behind the Constitutional Treaty .
Skaidri vēstījumi
Clear messages
2.1.1 Konstitucionālā līguma projekta pamatā bija Konvencija, kuras dalībnieku lielākā daļa bija nacionālās MP vai MEP.
2.1.1 The Constitutional Treaty was drafted by a Convention, most of whose members were national MPs or MEPs.
Šī Konstitucionālā līguma sastādīšanas metode pati par sevi pārstāv soli uz priekšu, kas pelna, lai tam pievērstu sabiedrības uzmanību.
This method of drawing up the Constitutional Treaty does, in itself, represent a step forward which deserves to be drawn to public attention.
Pūliņi iesaistīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas, tās uzklausot un ar tām konsultējoties, kā arī šajā procesā piedaloties sociālo partneru un EESK izraudzītajiem novērotājiem, iezīmēja reālu virzību uz priekšu, arī vis-á-vis konstitucionālo praksi, kādai seko lielākā daļa dalībvalstu.
The efforts to involve civil society organisations, by means of hearings and consultations and through the participation of observers selected by the social partners and the EESC, marked a real step forward, also vis-à-vis the constitutional practices pursued in the majority of the Member States.
Savā iepriekš minētajā 2003. gada 24. septembra atzinumā
In its abovementioned opinion of 24 September 2003
Skatīt atsauci 1. lpp EESK izvirzīja arī priekšlikumus attiecībā uz pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanas procesu nākotnē.
2 Cf. footnote 1 2 , the EESC also put forward proposals for strengthening the process of involving civil society in the future.
2.1.2 Lai gan bija virkne šķēršļu, IGC būtiski nemainīja Konvencijas ierosināto tekstu.
2.1.2 Although there was a number of setbacks, the IGC did not substantially change the text proposed by the Convention.
Konstitucionālais līgums ir balstīts uz konsensu starp visiem politiskajiem grupējumiem un ir patiesi demokrātisku debašu auglis.
The Constitutional Treaty is based on a consensus between all the political groupings and is the fruit of a genuine democratic debate.
2.1.3 Pat neraugoties uz to, ka Konvencijai nebija piešķirta likumdošanas vara, ņemot vērā ES kā valstu un cilvēku savienības duālo raksturu, Konvencijas izveidošana pārstāvēja patiesu atteikšanos no agrākās prakses, kas pilnībā ignorēja parlamentu un pilsoniskās sabiedrības pārstāvību.
2.1.3 Even though the Convention was not given constituent power, in view of the dual nature of the EU, as a union of states and peoples, the establishment of the Convention represented a genuine break with earlier practices, which completely disregarded the representation of parliaments and civil society.
2.1.4 Atteikšanās no Konstitucionālā līguma nozīmētu pieņemtās projektu izstrādes metodes zaudējumu.
2.1.4 Abandonment of the Constitutional Treaty would constitute a defeat for the method of drafting which was adopted.
Tāpēc ir būtiski aizstāvēt šīs metodes pastāvīgu lietojumu (kā paredzēts pašā Konstitucionālajā līgumā).
It is therefore essential to plead the cause of using this method on a permanent basis (as stipulated in the Constitutional Treaty itself).
2.1.5 Šī iemesla dēļ EESK, kas piedalījās Konvencijas darbā, apstiprina līguma likumību un aicina visus Konvencijas dalībniekus un novērotājus, kuri parakstīja līguma projektu, sekot tās piemēram.
2.1.5 For this reason, the EESC, which participated in the work of the Convention, endorses the legitimacy of the Treaty and calls upon all the members of the Convention and observers who signed the draft Treaty to follow its example.
2.2 Konstitūcijas izveide, “revolucionārs” solis Eiropas kopības vēsturē
2.2 The establishment of a Constitution, a “revolutionary” step in the history of the European venture
2.2.1 Konstitūcija sniedz jaunu Savienības darbības sistēmu.
2.2.1 The Constitution provides a new framework of operation for the Union.
Konstitūciju veido trīs pamata daļas, no kurām pirmās divas pārstāv pilnīgus jauninājumus.
The Constitution comprises three main parts, the first two of which represent complete innovations.
I daļa definē Savienību veidojošos principus un vērtības; II daļa nosaka Savienības pilsoņu pamattiesības, un III daļa definē un atjaunina Kopienas politiku, kas noteikta agrākajos līgumos.
Part I defines the principles and values underlying the Union; Part II sets out the fundamental rights of the citizens of the Union; and Part III defines and updates the Community policies set out in the earlier treaties.
2.2.2 Konstitūcija sniedz līdzekli, kā aizvietot esošos līgumus ar vienu visaptverošu dokumentu, tādējādi radot veidu, kādā ES darbojas visiem daudz vieglāk saprotamā un pieejamākā veidā.
2.2.2 The Constitution provides a means of replacing the existing treaties by a single, comprehensive document, thereby making the way in which the EU operates more readily understandable and more accessible to all.
2.2.3 Konstitūcija neaizstāj nacionālās konstitūcijas, bet pastāv līdzās šīm konstitūcijām.
2.2.3 The Constitution does not replace national constitutions but coexists alongside these constitutions.
Tā attieksies uz visu Eiropas Savienības teritoriju.
It will apply to all of the territory of the European Union.
2.2.4 Lai gan Konstitūcijas būtība, stingri ņemot, nav “revolucionāra”, fakts, ka jaunais līgums ieņem konstitūcijas formu, ir saistīts ar jaunas nodaļas iezīmēšanu Eiropas Savienības cilvēku kolektīvajā apziņā, galveno uzmanību vēršot uz vienotām ambīcijām un kopēju likteni.
2.2.4 Although the substance of the Constitution is not, strictly speaking, “revolutionary”, the fact that the new Treaty takes the form of a constitution is bound to mark a new chapter in the collective awareness of the people of the European Union by focusing on a joint ambition and a common destiny.
EESK pienākums ir sekmēt sabiedrisko apziņu attiecībā uz šo soli uz priekšu Eiropas veidošanā.
The EESC is duty bound to promote public awareness of this step forward in the building of Europe.
2.3.1 Konstitucionālā līguma uzdevums ir pavisam skaidrs: Eiropas pilsoņu un valstu vārdā izveidot politisku savienību.
2.3.1 The objective of the Constitutional Treaty is abundantly clear: to establish a political union on behalf of the citizens and States of Europe .
2.3.2 Savienības ambīciju uzmanība ir vērsta uz Savienības pilsoņu galvenajām prasībām.
2.3.2 The Union’s ambitions focus on the principal aspirations of the citizens of the Union.
Konstitucionālais līgums skaidri un nepārprotami min “pilnīgu nodarbinātību, lielā mērā konkurētspējīgu sociālo tirgus ekonomiku un augsta līmeņa vides kvalitātes aizsardzību un uzlabošanu", uzskaitot Savienības mērķus.
The Constitutional Treaty explicitly mentions “full employment, a highly competitive social market economy and a high level of protection and improvement of the quality of the environment", when listing the aims of the Union.
Savienība tiecas sekmēt arī “ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un solidaritāti dalībvalstu starpā” un nodrošināt saviem pilsoņiem “brīvības, drošības un taisnīguma zonu”.
The Union also seeks to promote “economic, social and territorial cohesion and solidarity among Member States” and to provide “an area of freedom, security and justice” for its citizens.
2.3.3 Lēmumu pieņemšanas procesa demokrātiskajā likumībā noticis ievērojams uzlabojums:
2.3.3 There has been a distinct improvement in the democratic legitimacy of the decision-making process:
2.3.3.1 Eiropas Parlamenta kā kopējas likumdošanas institūcijas pilnvaras ir palielinātas.
2.3.3.1 The powers of the European Parliament, as the joint legislative body, have been increased.
Šis pavērsiens varētu palīdzēt stiprināt sabiedrisko Eiropas Parlamenta nozīmības uztveri.
This development could help to strengthen public perception of the importance of the European Parliament.
2.3.3.2 Jaunā nacionālajiem parlamentiem piešķirtā loma aizsarga pret jebkādu pārmērīgu regulēšanu ES līmenī.
2.3.3.2 The new role assigned to the national parliaments safeguards against any over-regulation at EU level.