natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jautājumi par atbildīgu valsts vadību, pārvaldes reformām un tiesiskumu valsts un starptautiskā līmenī gūst arvien lielāku nozīmi un tiek izvirzīti politisko programmu priekšplānā.
It is the Rapporteur's view that as we move from numbers to influence in women’s role in politics, issues such as good governance, governance reforms and the rule of law will be placed firmly and higher on the political agenda at national and international level.
Pēdējo gadu laikā ir plaši novērtēts pozitīvais ieguldījums, ko sievietes ir devušas diplomātijā, konfliktu risināšanā, miera uzturēšanā un sarunās, kā arī policijas uzraudzības un tiesu varas jomā.
In recent years, the positive contribution that women bring to diplomacy, conflict resolution, peacekeeping, peace negotiations, as well as in areas such as policing and the judiciary, has been widely acknowledged.
ANO Drošības padomes 2000. gada oktobra Rezolūcija Nr. 1325 apliecina šo izpratni, uzsverot ne tikai plaši pazīstamo ietekmi, kāda sievietēm ir konfliktsituācijās, bet jo īpaši to, kā sievietes visos līmeņos var ietekmēt konfliktsituācijas, proti, strādājot pie to risināšanas un attīstot samierināšanas mehānismus, kā arī veidojot ilgtermiņa attīstības stratēģijas.
United Nations Security Council Resolution 1325 of October 2000 is a testament to this awareness, by highlighting not only the well-known impact that conflicts have on women, but, as importantly, the impact that women, at all levels, may have on conflicts, namely in shaping their resolution and in sustaining reconciliation mechanisms and long-term development strategies.
Tādēļ ir jāiesaista sievietes miera uzturēšanas misijās (ne tikai kā padomdevējas dzimumu līdztiesības jautājumos) un visās miera sarunās.
Hence, the need to include women in peacekeeping missions (and not just as gender advisors) and at any peace negotiating tables.
Šajā ziņojumā, kurā nav iekļauti visi aspekti, galvenā uzmanība ir pievērsta „visredzamākajiem” amatiem starptautiskajā politikā, kuros strādājot sievietes var ietekmēt ar mieru un drošību saistītus jautājumus: valstu vadītājas, premjerministres, ārlietu ministres, aizsardzības ministres, reģionālo organizāciju pārstāves (vēršot uzmanību uz Eiropas organizācijām — ES, EDSO un Eiropas Padome) un ANO pārstāves.
Far from being exhaustive, this report concentrates on the most "visible" posts in the international political arena where women can have an impact in peace and security matters: Heads of States, Prime Ministers, Foreign Ministers, Defence Ministers, as representatives of regional organisations institutions (concentrating on the European ones – the EU, the OSCE and the Council of Europe) and of the United Nations.
Ir vērts norādīt uz indikatoru vai datu politisko nozīmību vai trūkumu.
It is worth noting the political significance of indicators and data or the lack of it.
Gatavojot šo ziņojumu, tas bija izaicinājums apkopot datus un ar dzimumu līdztiesību saistītas politikas virzienus, ko pārstāv citas reģionālās organizācijas.
Collecting data and gender policies established in other regional organisations has been a challenge while writing this report.
Lai uzzinātu, kādus valsts amatpersonu amatus pašreiz ieņem sievietes vai kādus vadošus amatus viņas ieņem starptautiskās organizācijās, un vēl jo grūtāk apkopot datus par reģionālām organizācijām ārpus Rietumeiropas.
For finding out which public office positions women are currently holding or which top jobs women hold in international organisations, and even more difficult, for finding of data concerning regional organisations outside the "western" area.
Referentes galvenie ieteikumi ir adresēti galvenokārt ES dalībvalstu valdībām, kas ir visu starptautiski pieņemto tiesību aktu galvenās glabātājas.
The Rapporteur's main recommendations are targeted mainly at the governments of the EU Member States, as primary depositories of all legislative texts adopted at international level.
ES un tās dalībvalstīm ir jārāda piemērs starptautiskā un it īpaši ANO līmenī.
The EU and its Member States have to set the example at international level and in particular at the United Nations.
ES dalībvalstu valdības un visas ES iestādes, proti, Komisija un Padome, ir aicinātas līdzās katram kandidāta vārdam nosaukt vienu kandidātes vārdu amatiem ES līmenī (piemēram, KĀDP īpašais pārstāvis), kā arī starptautiskā līmenī, it īpaši ja runa ir par ANO.
Governments of EU Member States, and all EU institutions namely the Commission and the Council, are urged to submit the name of one female candidate for each male candidate they propose to fill positions at EU (such as Special Representatives for CFSP) and at the international level, in particular within the United Nations.
Arī ES ārējām delegācijām ir ieteicams aktīvāk veicināt dzimumu līdzsvaru politikas un attīstības programmās trešās valstīs, lai īstenotu ES kopējo stratēģiju tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā, it īpaši attiecībā uz MDG3 par dzimumu līdztiesības veicināšanu un plašāku iespēju nodrošināšanu sievietēm.
A more active role is also recommended for the EU's external delegations in promoting gender balance in political and development programs in third countries, as part of the EU's overall strategy to implementing the Millennium Development Goals and in particular the crucial aspects addressed by MDG3 in "promoting gender equality and empowering women".
Referente arī sniedz virkni ieteikumu ANO ģenerālsekretāra darbībai, jo viņa saskata to būtisko nozīmi, kāda ANO ģenerālsekretāram piemīt, rādot piemēru taisnīgā augsta līmeņa amatu sadalījumā starp vīriešiem un sievietēm saskaņā ar ANO personāla atlases politiku.
The Rapporteur also lists a set of recommendations for action by the United Nations Secretary General, as she views the essential role that he can play in setting the example for a fairer distribution of high-level positions between men and women through the UN's recruitment policy.
Katras valsts politisko partiju nozīme arī ir noteicoša dzimumu līdzsvara atjaunošanā.
The role of political parties in each country is also pivotal in redressing the gender balance.
Referente mudina politiskās partijas visā Eiropā izstrādāt pasākumus, lai nodrošinātu, ka visās politiska rakstura sabiedriskajās iestādēs abu dzimumu pārstāvniecība ir noteikta minimālo 40 % apmērā un maksimālo 60 % apmērā.
The Rapporteur urges political parties across Europe to embrace measures ensuring that the representation of the either sex falls into a bracket of a minimum of 40% and a maximum of 60 % for any political collective organ.
Viņa mudina politiskās partijas nodrošināt atbilstīgas apmācības sievietēm politiķēm, lai novērstu pašreizējos trūkumus dzimumu līdztiesības jomā.
She also urges political parties to provide adequate training for women politicians to fill in the current gender gap.
Lisabonas stratēģijā izaugsmes un darbavietu attīstībai ir uzsvērts, ka sieviešu pilnīga līdzdalība ekonomiskajā dzīvē ir ļoti svarīga.
The EU's Lisbon Strategy for growth and jobs highlights women's full participation in economic life is essential.
Referente atgādina, ka Lisabonas stratēģijā dzimumu līdztiesības ziņā sarežģīti ekonomikas politikas jautājumi ir izvirzīti priekšplānā attiecībā uz kopējo stratēģiju par ES izaugsmi un konkurētspēju.
The Rapporteur recalls that the Lisbon Strategy firmly places gender sensitive economic policies at the heart of the overall strategy for growth and competitiveness of the EU.
Pēc referentes domām, sieviešu pilnīga līdzdalība politikā ir būtisks priekšnosacījums, lai risinātu dzimumu līdztiesības ziņā sarežģītus ekonomikas politikas jautājumus.
It is the Rapporteur's view that women's full participation in politics is an essential requisite to achieve gender sensitive economic policies.
Werner Langen , Ekonomikas un monetārā komiteja
Werner Langen , Committee on Economic and Monetary Affairs
(*) Ciešāka sadarbība starp komitejām – Reglamenta 47. pants
(*) Enhanced cooperation between committees - Rule 47
– ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu par valsts un privāto partnerību un Kopienas tiesību aktiem attiecībā uz publisko iepirkumu un koncesijām ( COM(2004)0327 ),
– having regard to the Commission Green Paper on public-private partnerships and Community law on public contracts and concessions ( COM(2004)0327 ),
– ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, it īpaši 5. panta 2. punktu par subsidiaritātes principu un 43. līdz 49. pantu par brīvību veikt uzņēmējdarbību un sniegt pakalpojumus, kā arī ar to saistītajiem pārredzamības, vienlīdzīgas attieksmes, proporcionalitātes un savstarpējas atzīšanas principiem,
– having regard to the Treaty establishing the European Community, particularly Article 5(2) thereof on the principle of subsidiarity and Articles 43 to 49 thereof on freedom of establishment and freedom to provide services, and to the principles derived therefrom of transparency, equal treatment, proportionality and mutual recognition,
– ņemot vērā spēkā esošās direktīvas par publisko iepirkumu,
– having regard to the directives on public procurement currently in force,
– ņemot vērā Eiropas Padomes 1985. gada 15. oktobra Eiropas Vietējās pašvaldības hartu,
– having regard to the Council of Europe’s European Charter of Local Self-Government of 15 October 1985,
– ņemot vērā Eiropas Konstitucionālā līguma I-5. pantu,
– having regard to Article I-5 of the Treaty establishing a Constitution for Europe,
– ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārā komitejas, Transporta un tūrisma komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus ( A6‑0363/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on Transport and Tourism and the Committee on Regional Development ( A6-0363/2006 ),
A. tā kā daudzās Eiropas Savienības dalībvalstīs pēdējo desmit gadu laikā ir izveidojušās vairākas valsts un privātā sektora partnerības;
A. whereas numerous public-private partnerships (PPPs) have been created in many Member States over the past decade,
B. tā kā līdz šim Eiropā nav vienotas definīcijas, kā arī Kopienas tiesībās nav īpašu tiesību aktu, kas attiecas uz visiem valsts un privātās partnerības (VPP) veidiem;
B. whereas there is as yet no definition applicable throughout Europe, nor are there any specific provisions in current Community law, to cover all the different forms of PPP,
C. tā kā VPP var raksturot kā tādu ar līgumu regulētu ilgtermiņa valsts un privātā sektora sadarbību publiskā iepirkuma līgumu izpildei, kurā vajadzīgos līdzekļus pārvalda kopīgi un projekta riskus sadala atbilstīgi projekta partneru riska pārvaldības kompetencei;
C. whereas a PPP can be described as a long-term, contractually regulated cooperation between public authorities and the private sector to carry out public assignments, in which the requisite resources are placed under joint management and project risks are apportioned appropriately on the basis of the risk management skills of the project partners,
D. tā kā VPP bieži vien ir juridiskā, finansiālā un komerciālā ziņā sarežģītas struktūras, kurās privātuzņēmumi sadarbojas ar valsts iestādēm, lai kopīgi īstenotu un vadītu ar infrastruktūru saistītus projektus vai sniegtu sabiedriskus pakalpojumus;
D. whereas PPPs are often legally, financially and commercially complicated structures, bringing together private undertakings and public bodies for the purpose of jointly carrying out and managing infrastructure projects or providing public services,
E. tā kā VPP galvenokārt cenšas iesaistīties vietējās un pašvaldību iestādes, bet tajā pašā laikā arī Eiropas Savienības līmenī ir vajadzīgi šādi projekti, sevišķi, lai izveidotu Eiropas transporta tīklus;
E. whereas in the main, local and municipal authorities have sought to enter into PPP projects; whereas, however, there is also a need for such projects at European level, not least to implement the trans-European transport networks,
F. tā kā VPP nav pirmais solis ceļā uz valsts uzdevumu deleģēšanu privātajam sektoram ar privatizācijas palīdzību;
F. whereas PPPs are not a first step towards the privatisation of public tasks,
G. tā kā šo līgumu mērķis ir dot valsts iestādēm iespēju izmantot privāto uzņēmumu projektēšanas, būvniecības, apsaimniekošanas un vajadzības gadījumā finanšu pārvaldības prasmes;
G. whereas the purpose of PPP contracts is to enable public bodies to benefit from the design, construction and management skills of private enterprises and, if necessary, from their financial skills,
H. tā kā valsts un privātā sektora sadarbība var radīt sinerģiju un ieguvumus sabiedrībai, rada iespēju efektīvāk izmantot valsts finanšu līdzekļus un nepietiekama valsts finansējuma gadījumā var būt alternatīva privatizācijai, kā arī, izmantojot privātā sektora zināšanas un prasmes, var sniegt ieguldījumu valsts pārvaldes modernizācijā;
H. whereas cooperation between public authorities and industry can produce synergies and public benefits, enable public funds to be used more efficiently, serve as an alternative to privatisation in times of scarce budgetary funding and help public administrations to modernise by acquiring know-how from the private sector,
I. tā kā uz VPP principā attiecas Līguma noteikumi par iekšējo tirgu, īpaši pārredzamības, vienlīdzīgas attieksmes, proporcionalitātes un savstarpējas atzīšanas principi, kā arī sekundārie tiesību akti par publisko iepirkumu;
I. whereas PPPs come as a matter of principle within the scope of the Treaty’s internal market provisions, particularly the principles of transparency, equal treatment, proportionality and mutual recognition, as well as within the provisions of secondary Community law on public procurement,
J. tā kā privātajiem investoriem ir jādod garantija, ka līguma darbības laikā līguma noteikumi nemainīsies;
J. whereas private investors must be provided with guarantees that the terms of a contract will not be altered during its lifetime,
K. tā kā, nosakot VPP tiesisko regulējumu, ir jāņem vērā vietējās un reģionālās pašpārvaldes tiesības, ko paredz dalībvalsts tiesību akti;
K. whereas any legal regime for PPPs should respect the right of local and regional self-government, in so far as it is enshrined in the Member States' national laws,
L. tā kā VPP var būt veids kā organizēt valsts sektora uzdevumu izpildi un tā kā valsts iestādēm arī turpmāk ir jābūt iespējai lemt par to, vai tās šos uzdevumus veic pašas, izmanto savus uzņēmumus vai uztic to veikšanu trešai pusei;
L. whereas PPPs represent a possible way of organising the fulfilment of public sector tasks, and whereas the public sector must continue to be able to determine whether it fulfils a task itself or does so through its own undertakings or through third parties from the private sector,
M. tā kā jāpalielina iedzīvotāju informētība par VPP ietekmi,
M. whereas citizens' awareness of the impact of PPPs should be increased,
2. uzskata, ka ir pāragri vērtēt publiskā iepirkuma direktīvu ietekmi un tādēļ ir pret šo direktīvu pārskatīšanu; iebilst pret īpaša režīma izveidi VPP, taču uzskata, ka ir nepieciešamas likumdošanas iniciatīvas koncesiju jomā, kas paredz iekšējā tirgus principu un noteikto limitu ievērošanu un kurās ir iekļauti vienkārši noteikumi par konkursu procedūrām, uzskata arī, ka ir jāvieš skaidrība institucionalizēto valsts un privāto partnerību jomā (IVPP);
Considers it premature to assess the effects of the public procurement directives and therefore opposes the creation of a separate legal regime for PPPs but considers that there is a need for legislative initiatives in the areas of concessions, respecting the principles of the internal market and threshold values and providing simple rules for tendering procedures, and for clarification with regard to institutionalised public-private partnerships (IPPPs);
4. lai izvairītos no juridiskās nenoteiktības, atbalsta pārejas periodus spēkā esošajiem līgumiem, kas noslēgti godprātīgi un saskaņā ar valsts likumdošanu;
Favours transitional periods for existing contracts that have been concluded in good faith in accordance with national law, in order to avoid legal uncertainty;
9. uzskata, ka uz pašvaldībām un to uzņēmumiem konkurences principus var neattiecināt tikai tad, ja tie īsteno vienīgi vietējas nozīmes uzdevumus, kam nav nekāda sakara ar iekšējo tirgu;
Considers that municipalities and their subsidiaries should be permitted to be exempted from the competition principles only when they are carrying out their purely local tasks which bear no relation to the internal market;
OV L 82, 22.03.2001., 16. lpp. ;
OJ L 82, 22.3.2001, p.
23. piekrīt Komisijas viedoklim, ka, piešķirot celtniecības vai pakalpojumu sniegšanas līgumus, privātā sektora sadarbības partnera izvēlei un piesaistīšanai ir jānotiek saskaņā ar publiskā iepirkuma direktīvām, ja partnera izvēle un līguma piešķiršana notiek vienlaicīgi;
Shares the Commission’s view that in the award of public construction or service contracts, the selection and commissioning of the private partner should as a matter of principle comply with the public procurement directives if that selection and the award of the contract are concurrent;
VPP kā koncesijas
PPPs as concessions
30. uzskata, ka saskaņā ar pārredzamības principu konkursa dokumentos publicēt līguma darbības ilguma noteikšanas kritērijus, lai pretendenti varētu tos ņemt vērā, iesniedzot piedāvājumus;
Takes the view that the principle of transparency requires the factors on which the determination of the duration of the contract is based to be published in the tender documents, so that tenderers can take this into account when drawing up their tenders;
33. atbalsta Komisijas centienus noskaidrot, vai jāizveido standarta iepirkuma noteikumi, kas attiektos uz visām VPP, kuras veidotas uz līgumu pamata, neatkarīgi no tā, vai VPP uzskatāma par valsts iepirkumu vai par koncesiju;
Supports the Commission in its efforts to ascertain whether standard procurement rules should be created for all PPPs on a contractual basis, irrespective of whether the PPPs concerned qualify as a public contract or a concession;
IVPP un „iekšējie darījumi"
IPPPs and ‘in-house relations’
36. uzskata, ka nedrīkst paplašināt tādu „iekšējo darījumu” apjomu, kuru gadījumā netiek slēgti iepirkuma līguma, jo tādā veidā atsevišķas jomas vairs nav pakļautas iekšējā tirgus attiecībām un konkurencei;
Does not believe that ‘in-house relations’ without award procedures should be further extended in scope as this would dispense certain sectors from the need to comply with internal market and competition rules;
39. uzskata, ka limita noteikšana, lai arī kādā veidā tas notiktu, attiecībā uz valsts līgumslēdzējas iestādes minimālo daļu līdzdalībai kopīgā uzņēmumā ar privātā sektora partneriem izveidotu ilgstošas aizsargājamas jomas un ka ikviena apspriešanai izvirzāmā robeža radītu problēmas;
Considers that a threshold value, however defined, for the minimum stake of a public contracting authority in an undertaking whose capital is held jointly with private partners would result in certain permanent protected stakes and that any limit put forward for discussion consequently poses problems;
Pašvaldību iestāžu sadarbība
Cooperation between local authorities
C-84/03 (Komisija pret Spāniju), ka pašvaldības iestāžu sadarbības nolīgumus nevar vispārēji izslēgt no publiskā iepirkuma likuma ar kādas dalībvalsts pieņemta juridiska instrumenta palīdzību; uzskata, ka pasākumi, kas pēc savas būtības ir administratīvi un/vai organizatoriski, jāatdala no publiskā iepirkumu līgumiem, ko savstarpēji noslēgušas valsts pārvaldes iestādes;
Shares the view of the Court of Justice expressed in its judgment in Case C-84/03 Commission v Spain that inter-local authority cooperation agreements cannot be exempted from procurement law across the board by means of the use of a legal form under national law; takes the view that there is a need for demarcation between measures which are purely administrative and/or organisational in nature and procurement contracts between administrative authorities;
- sadarbība notiek starp pašvaldību iestādēm,
- such cooperation is between local authorities,
- uzdevumi, kurus pilda pašvaldību iestādes, ir uzskatāmi par administratīvas reorganizācijas pasākumiem vai ja pašvaldību iestāžu kontroles pilnvaras ir tādas pašas kā šo iestāžu departamentu gadījumā,
- the tasks, the performance of which was assigned to these local authorities, are to be considered a measure of administrative reorganisation or if the supervisory powers of the local authorities concerned are similar to those which they exercise with regard to their own departments,
- darbības tiek veiktas attiecīgo pašvaldību vajadzībām;
- the activities are essentially performed for the local authorities concerned;
Vispārīgas piezīmes
General comments
Pēdējā laikā visā Eiropā VPP kļūst aizvien populārāka.
In recent years PPPs have throughout Europe enjoyed increasing popularity.
Turklāt atkarībā no tiesiskā regulējuma un jomas, kurā VPP tiek piemērota, dalībvalstu modeļi ievērojami atšķiras.
The form they have taken has varied substantially between Member States, depending on the national law concerned and the sectors in which PPPs are used.
Tā kā Eiropas līmenī pašlaik nav vienotas VPP definīcijas, jēdzienu vispārīgi skaidro kā vienošanos starp valsts iestādi un privāto sektoru.
As there is no standard European definition at present ‘PPPs’ serves as a blanket term for agreements between public authorities and private industry.
Šādas vienošanās parasti noslēdz attiecībā uz sabiedriskās infrastruktūras pasākumiem vai sabiedriskajiem pakalpojumiem.
Such agreements may concern public infrastructure projects or public services.
Pareizi īstenojot VPP, parasti samazinās aprites cikla izmaksas, uzlabojas riska dalījums, sabiedriskie darbi un pakalpojumi tiek ātrāk izpildīti, uzlabojas kvalitāte un tiek ietaupīti līdzekļi.
If PPPs are properly applied they usually result in lower life-cycle costs, better risk distribution, faster completion of public works and services, improved quality and financial savings.
VPP attīstības līmenis Eiropas Savienībā ir ļoti atšķirīgs.
On closer inspection it is remarkable how greatly the development of PPPs varies across the European Union.
Var izdalīt trīs dalībvalstu grupas: līderu grupa, kurā ietilpst Apvienotā Karaliste, Francija, Vācija, Īrija un Itālija, pamatgrupa, kā arī to valstu grupa, kurām šai jomā ir neliela pieredze.
A rough distinction may be made between three groups of Member States: a leading group, comprising the UK, France, Germany, Ireland and Italy, a mid-field and a group with little experience in this area.
Centrālās Eiropas un Austrumeiropas valstis, ņemot vērā to īpašās ekonomiskās un politiskās iezīmes, veido atsevišķu grupu.
In view of their particular economic and political features the central and eastern European countries form a group of their own.
VPP šajās valstīs ir īpaši svarīga loma modernas infrastruktūras izveidē.
In these countries PPPs are playing a particularly important role in creating a modern infrastructure.
Iepriekš minētajai līdervalstu grupai ir liela pieredze dažādās nozarēs, gan infrastruktūras izveides iniciatīvas dzelzceļa un autoceļu jomā, gan projekti veselības, izglītības un ieslodzījuma vietu sistēmā.
The leading group of Member States just mentioned is characterised by its wide experience in various sectors, ranging from road and rail to projects in the public health system, education and the prison service.
Turklāt šīs valstis pārsvarā skaidri zina, kādas ir VPP priekšrocības un trūkumi, piemērojot to atsevišķās nozarēs.
These countries also often have a clear idea of the pros and cons of PPP projects in specific sectors.
Nereti eksistē īpaši valsts vai reģionu likumi un ir izstrādātas mērķtiecīgas panākumu novērtēšanas metodes.
There are not infrequently special laws at national or regional level, and particular evaluation methods have been developed to measure their success.
Dažas valstis, piemēram, Īrija, ir izveidojušas atsevišķu pārvaldes nodaļu VPP ekspertīzes izstrādei un rezultātu apkopošanai.
Other countries, such as Ireland, have set up separate government departments to ensure that ‘PPP expertise’ is developed and centralised.