natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Minētie izdevumi ir šādi:
This expenditure comprises:
- atbalsts ražotāju organizācijām, lai kompensētu lauku darbības programmu izmaksas;
- aid to producers' organisations to offset costs linked to operational programmes for the fishing year;
- finansiālās kompensācijas par izņemšanu no tirgus;
- financial compensation for withdrawal;
- pārejošo uzkrājumu atbalsti;
- carry-over aid;
- ražotāju organizāciju veikta neatkarīga izņemšana un pārnesums;
- autonomous withdrawal and carry-over by producers' organisations;
- privātās uzglabāšanas atbalsts;
- aid for private storage;
- pabalsti ražotājiem par pārstrādei paredzētajām tunzivīm.
- allowances for producers for tuna destined for the processing industry.
Kopējais finansējums šiem pasākumiem ir apmēram EUR 15 miljoni gadā.
The budget for these measures amounts to around EUR 15 million per year.
Stājoties spēkā šim Regulas Nr. 104/2005 grozījumam, minētos zivsaimniecības tirgus pasākumus centralizēti pārvaldīs Zivsaimniecības ģenerāldirektorāts.
From the entry into force of this amendment to Council Regulation (EC) No 104/2000, these measures relating to fisheries markets will be managed on a centralised basis by the Directorate-General for Fisheries.
Padomes Regula (EK) Nr. 104/2005 ir jāgroza, lai attiecībā uz zivsaimniecības tirgu izdevumiem varētu piemērot ELGF.
It is necessary to amend Council Regulation (EC) No 104/2000 in order to enable the application of the EAGF as regards the financing of the expenditure relating to fisheries markets.
Priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 104/2000 par zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju
Proposal for a Council regulation amending Council Regulation (EC) No 104/2000 on the common organisation of the markets in fishery and aquaculture products
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( COM(2006)0271 )
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2006)0271 )
– ņemot vērā EK līguma 283. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C6‑0221/2006 ),
– having regard to Article 283 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0221/2006 ),
– ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu ( A6‑0312/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Legal Affairs ( A6‑0312/2006 ),
Regulas priekšlikuma mērķis ir ļaut organizēt konkursus uz ierēdņu vietām Bulgārijas un Rumānijas pilsoņiem pirms attiecīgās valstis pievienojas ES.
The proposal for a regulation in question is designed to allow competitions for the recruitment of officials of Bulgarian or Romanian nationality to be held before their countries accede to the European Union.
Tādēļ ir jāparedz atkāpes no dažādām Civildienesta noteikumu normām, lai ļautu personām, kas nav ES pilsoņi, pieteikties uz Kopienas ierēdņu amatu vietām, organizējot konkursus konkrētu valstu pilsoņiem un ļaujot iestādēs nereklamēt vakantos amatus.
To this end it is necessary to derogate from various provisions of the Staff Regulations so as to allow non-EU-nationals to apply for posts as Community officials, competitions to be held on a national basis and vacant posts not necessarily to be advertised within the institutions.
Priekšlikums Padomes regulai, ar ko ievieš pagaidu pasākumus Eiropas Kopienu ierēdņu iecelšanai amatā saistībā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos
Proposal for a Council regulation introducing, on the occasion of the accession of Bulgaria and Romania, special temporary measures for recruitment of officials of the European Communities
(Vienkāršota procedūra — Kodifikācija— Reglamenta 80. un 43. pants)
(Simplified procedure - Codification - Rules 80 and 43 of its Rules of Procedure)
(Koplēmuma procedūra, kodifikācija)
(Codecision procedure - Codification )
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2006)0205 )
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2006)0205 )
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 175. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu ( C6‑0152/2006 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 175(1) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0152/2006 ),
– ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu — Paātrināta darba metode tiesību aktu oficiālai kodifikācijai
– having regard to the Interinstitutional Agreement of 20 December 1994 – Accelerated working method for official codification of legislative texts
– ņemot vērā Reglamenta 80.,51. un 43. pantu,
– having regard to Rules 80, 51 and 43 of its Rules of Procedure,
– ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu ( A6‑0313/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Legal Affairs ( A6‑0313/2006 ),
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par kvalitātes prasībām ūdeņiem, no kuriem iegūst čaulgliemjus (kodificēta versija)
Proposal for a directive of the European parliament and of the council on the quality required of shellfish waters (Codified version)
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( COM(2006)0261 )
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2006)0261 )
– ņemot vērā EK līguma 308. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C6‑0201/2006 ),
– having regard to Article 308 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0201/2006 ),
– ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu ( A6‑0314/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy ( A6‑0314/2006 ),
Priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1321/2004 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības struktūru izveidi
Proposal for a Council regulation amending Regulation (EC) No 1321/2004 on the establishment of structures for the management of the European satellite radio-navigation programmes
par priekšlikumu Padomes Regulai, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus par brīvprātīgu modulāciju tiešajiem maksājumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem un groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005.
on the proposal for a Council regulation laying down rules for voluntary modulation of direct payments provided for in Regulation (EC) No 1782/2003 establishing common rules for direct support schemes under the common agricultural policy and establishing certain support schemes for farmers, and amending Regulation (EC) No 1290/2005
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( KOM(2006)0241 )
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2006)0241 )
– ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar ko Padome ir apspriedusies ar Parlamentu ( C6‑0235/2006 ),
– having regard to Article 37 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0235/2006 ),
– ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta kontroles komitejas atzinumu ( A6‑0315/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development and the opinion of the Committee on Budgets ( A6‑0315/2006 ),
Tā pamatā bija Padomes vienošanās pēc 1 % valstu un īpaši Lielbritānijas spiediena par lauku attīstībai paredzēto līdzekļu samazināšanu (aptuveni EUR 69 miljardi EUR 88 miljardu vietā), kas daļēji būtu izlīdzināma ar brīvprātīgās modulācijas palīdzību.
The background was the cuts in rural development funding which were agreed in the Council at the insistence of the 1% States, particularly Britain (around € 69 billion instead of 88 bn), which were to be partially compensated by voluntary modulation.
Parlaments nekavējoties iebilda pret to (sk. Deklarāciju Nr. 9 par Iestāžu nolīgumu attiecībā uz budžeta disciplīnu un pareizu finanšu vadību; turpmāk IN).
Parliament had immediately expressed strong reservations about this (see Declaration 9 on the Interinstitutional agreement on budgetary discipline and sound financial management (IIA)).
Padomes lēmums arī paredz, ka viens no nosacījumiem attiecībā uz Eiropas Savienības kopējiem izdevumiem, tostarp arī lauksaimniecības jomā, ir tā sauktās veselības pārbaudes.
The Council decision also provides for the EU's total expenditure, including that on agricultural policy, to be subjected to a 'health check'.
Komisijas priekšlikumā, kas daļēji atšķiras no Padomes lēmuma, ir iekļauti šādi būtiski aspekti:
The Commission proposal, which partially deviates from the Council decision, contains the following essential elements:
- dalībvalstis brīvprātīgās modulācijas ietvaros var samazināt visus tiešos maksājumus līdz 20 % (Padome vēlējās iekļaut arī tirgus izdevumus);
- Member States may cut up to 20% of all direct payments under voluntary modulation (the Council also wished to include market expenditure).
- modulācija nav nekādā veidā saistīta ar blakus nosacījumiem, izņemot atbrīvojumus mazām saimniecībām, kas tiešo maksājumu veidā saņem mazāk nekā EUR 5000;
- Modulation is not subject to any conditions, except that small recipients (i.e. those receiving less than € 5000 in direct payments) are exempt from it.
- līdzekļus var brīvi izmantot saskaņā ar Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai priekšnosacījumiem; ir jāievēro priekšnosacījumi par minimālajiem izdevumiem vienā darbības jomā (atšķirībā no Padome lēmuma);
- The funds may be used freely in accordance with the provisions of the EAFRD Regulation; the rules on minimum expenditure per axis must be complied with (this was not what the Council advocated).
- līdzfinansējums nav obligāts;
- Co-financing is not compulsory.
- divu mēnešu laikā dalībvalstīm ir jānosaka samazinājuma likme visam atbalsta periodam.
- Member States must decide the rate of reduction for the whole financing period within two months.
Ietekmes novērtējums nav veikts.
No impact assessment has been performed.
Dalībvalstis ļoti vēlas turpmāku elastību, t. i., atteikties no piesaistes darbības jomām, palielināt paziņošanas termiņu, iespēju pielāgot modulācijas likmes atbalsta perioda laikā, spēcīgāku reģionalizāciju utt.
Member States are strongly in favour of a further increase in flexibility, i.e. in particular the abandonment of the earmarking of funds for particular axes, an extension of the declaration period, the possibility of adjusting modulation rates during the financing period, greater regionalisation, etc.
Parlaments nevar atbalstīt minēto priekšlikumu, jo tas
Parliament cannot agree to the proposal because:
- apdraud daudzu uzņēmumu pastāvēšanu,
- it jeopardises the survival of many farms,
- noved pie konkurences ierobežojumiem un līgumam neatbilstīgas lauksaimnieku diskriminācijas atsevišķās dalībvalstīs,
- it distorts competition and discriminates against farmers in individual Member States in a way which violates the Treaty,
- noved pie KLP renacionalizācijas un atteikšanās no kopējās lauksaimniecības politikas solidaritātes principa,
- it entails the abandonment or renationalisation of the CAP and abandons the principle of solidarity enshrined in the CAP,
- neievēro Kopienas mērķus saistībā ar lauku apvidu attīstību,
- it disregards Community objectives in rural areas,
- nav līdzsvarots un konsekvents un
- it is unbalanced and incoherent, and
- pārkāpj Eiropas Parlamenta līdzdalības tiesības.
- it violates the EP's rights of participation.
Seku novērtējuma vai precīzu rādītāju trūkuma dēļ Parlaments nevar piekrist tik plašai paradigmu maiņai.
In the absence of an impact assessment or reliable figures, Parliament cannot consent to such a far-reaching paradigm shift.
Referents norāda, ka Parlaments R. Böge ziņojumā par KLP finansējuma problēmu risināšanu ierosināja obligātu valsts līdzfinansējumu 1. pīlāra izdevumiem.
The rapporteur observes that, in the Böge report, Parliament proposed that the financing problems of the CAP be solved by means of compulsory national co-financing of first-pillar expenditure.
Tādā veidā, neapšaubot KLP, t.i., Eiropas līmenī kopēji noteiktu politiku, spēkā paliek valstu un valdību vadītāju 2002. gada oktobrī dotie solījumi lauksaimniekiem.
That would have made it possible to honour the pledges which the Heads of State and Government gave to farmers in October 2002 without calling into question the common agricultural policy, i.e. a policy decided jointly at European level.
Padomes lēmuma rezultātā diskusija par lauksaimniecības izdevumu struktūru saistībā ar veselības pārbaudēm tiek novirzīta uz jautājumiem par modulāciju, kā to rāda komisāres paziņojums par obligātās modulācijas paplašināšanu pēc 2008. gada.
The Council decision restricts the debate on the structure of agricultural expenditure in connection with the health check to modulation issues, as the statement by the Commissioner on the expansion of compulsory modulation after 2008 shows.
Atklāta diskusija par Parlamenta priekšlikumiem R. Böge ziņojumā acīmredzot nenotiks.
There will evidently not be any sincere consideration of the proposals made by Parliament in the Böge report.
Ar atsevišķiem uzlabojumiem nepietiek, drīzāk ir vajadzīga visu iespējamo alternatīvu visaptveroša pārbaude, uz kā pamata izstrādāt konsekventus un savstarpēji saskaņotus pasākumus.
Individual retrospective improvements are not sufficient: rather, a comprehensive examination of all possible alternatives is needed, on the basis of which coherent and consistent measures could then be worked out.
A) Ietekme uz kopējo lauksaimniecības tirgu
A. Impact on the common agricultural market
Ierosinātā brīvprātīgā modulācija ir pretrunā ar KLP pamatprincipiem, pārkāpj iesaistīto lauksaimnieku tiesības un apdraud lauksaimniecības attīstību visā Eiropā.
Voluntary modulation in the proposed form violates the principles of the CAP, violates the rights of the farmers concerned and jeopardises the Europe-wide continuation of farming.
Priekšlikums ir pretrunā ar diskriminācijas aizliegumu.
The proposal violates the ban on discrimination.
KLP pamatā ir līdzsvarota konkurence un solidaritāte (EK līguma 33. un 34. pants).
The CAP is based on the principle of equal competitive conditions and solidarity (Article 33 and 34 of the EC Treaty).
Priekšlikums pieļauj būtiskas atšķirības valsts un reģionālā mērogā, aprēķinot Kopienas ienākumu atbalstu (līdz 20 %).
The proposal permits large national and regional disparities in the calculation of Community income support (up to 20%).
Šīm atšķirībām nav objektīva pamata.
These disparities are not based on objective principles.
Regulā nav paredzēti nedz blakus nosacījumi (darbavietas, ienākumu atbalsts uz vienu hektāru u.c.), lai piemērotu modulāciju, nedz mehānisms, ar ko novērst attiecīgo lauksaimnieku konkurētspējas nesamērīgu pasliktināšanos.
The regulation neither provides for any conditions (jobs, income support per hectare, etc.) for the implementation of modulation nor contains a procedure for ensuring that the competitive position of the farmers concerned will not deteriorate disproportionately.
Diferencēšana kopējā lauksaimniecības tirgū attiecībā uz ienākumu atbalsta piešķiršanu, nebalstoties uz objektīviem kritērijiem, ir pretrunā ar EKT tiesu praksi.
Yet differentiation in the common agricultural market with regard to income support without the application of any objective criteria is contrary to the consistent case law of the Court of Justice of the EC.
Tas, ka nav veikts priekšlikuma ietekmes novērtējums, ir vēl lielāks pārkāpums.
The violation is all the more flagrant because the impact of the proposal has not been assessed.
Nesniedzot ietekmes novērtējumu, Komisijas priekšlikums noved arī pie ievērojamiem ienākumu zaudējumiem lauksaimniecībā.
Moreover, the Commission proposal entails substantial losses of income for farmers without providing any estimate of the consequences.
Salīdzinājumā ar 2003. gadu tiešie maksājumi no 2008. gada var samazināties par vienu trešdaļu (20 % brīvprātīgā un 5 % obligātā modulācija, kā arī samazinājums 8 % apmērā pēc Rumānijas un Bulgārijas pievienošanās ES), kaut arī maksājumiem saskaņā ar 2002. gada lēmumu vajadzētu būt drošiem līdz 2013. gadam.
From 2008, direct payments may be reduced by up to a third in relation to their level in 2003 (20% voluntary and 5% compulsory modulation, plus an 8% cut after the accession of Romania and Bulgaria) and this despite the fact that, according to the decision of 2002, the payments were supposed to be secure until 2013.
Samazinājumi notiek Eiropas lauksaimniecībai sarežģītu pielāgošanās procesu laikā (konkurences pieaugums pasaules tirgū, svarīgu tirgus struktūru reforma, izejvielu cenu pieaugums u.c.).
The cuts come at a time when difficult adjustment processes are under way in European farming (growing competition on the world market, reform of important common organisations of the market, rising raw material prices, etc.).
Īslaicīgi noteikts samazinājums un turklāt šādā apmērā neveicinās struktūru pielāgošanos, bet gan izraisīs to sabrukumu.
Cuts implemented in the near future and furthermore on such a scale will not result in structural adjustment but rather fracture the existing structure.
Lauksaimniekiem šobrīd ir vajadzīga drošība plānošanas jomā.
What farmers need now is certainty to enable them to plan.
Viņi zaudē jebkādu uzticību politikai, ja reiz dotie solījumi tiek pastāvīgi apšaubīti.
They will lose any faith they may have in political decision-making if undertakings which have already been given are constantly called into question again.
B) Lauku attīstības mērķi un pamatprincipi
B. Objectives of rural development and the principles governing it
Atšķirībā no citu struktūrfondu noteikumiem, kā arī agrākiem modulācijas noteikumiem priekšlikums neparedz līdzfinansējumu.
Unlike the rules applied in all the other Structural Funds and unlike previous provisions on modulation, the proposal does not provide for co-financing.
Bet līdzfinansējums ir nozīmīgs struktūrpolitikas instruments, lai nodrošinātu, ka Kopienas līdzekļus izmanto saskaņā ar pareizas finanšu vadības un taupības principiem un iegulda tikai tur, kur tie patiesi sniedz pievienoto vērtību.
Yet co-financing is an essential instrument of structural policy to ensure that Community funds are used in accordance with the principles of efficiency and economy and deployed only where Community funding genuinely possesses added value.
Ņemot vērā ievērojamas finansēšanas problēmas dažās dalībvalstīs (piemēram, Portugālē), brīvprātīgās modulācijas instrumenta vienota izmantošana piespiedu līdzfinansējuma kārtā nebūtu nodrošināta, jo lēmums drīzāk ir atkarīgs no valstu budžetiem un nevis no tā, kādi ir lauksaimnieku ienākumi vai kādas ir vajadzības lauku apvidos.
In view of the perceptible financing problems in some Member States (e.g. Portugal), compulsory co-financing would mean that there was no guarantee of uniform application of voluntary modulation, as the decision would strongly depend on the national budgetary situation, with rather less consideration for the income situation of farmers or the needs of rural areas.
Tas vēlreiz apliecina to, ka runa ir par nenobriedušu, ātru lēmumu, kas apdraud lauku attīstības politikas saskaņotību un nav glābjams ar atsevišķu uzlabojumu palīdzību.
This once again makes it clear that the proposal is an ill-considered, over-hasty piece of work, which jeopardises the coherence of rural development policy and cannot be rescued by retrofitting it with a few improvements.
Turpmāka elastība, par ko diskutē Padomē, piemēram, atteikšanās no piesaistes darbības jomām, jau sākotnēji ir jānoraida, jo citādi nevar nodrošināt to, ka ES līdzekļus izlieto atbilstīgi Kopienas noteiktajiem mērķiem.
Increasing flexibility, which is being debated in the Council - for example, allowing the abandonment of the earmarking of funds for particular axes - should be rejected from the outset, as otherwise there would be no shred of a guarantee that European funds would be spent in accordance with European objectives.
Vissliktākajā gadījumā priekšlikums noved pie tā, ka lauku attīstītībai atvelētie kopējie līdzekļi samazinās.
In the worst case, the proposal would result in the total funding allocated to rural areas being reduced.
Samazinājumus 1. pīlārā, kas joprojām ir nozīmīgs lauku ekonomikas stūrakmens, varētu izmantot, lai aizstātu valstu līdzfinansējuma līdzekļus.
The cuts in the first pillar, which is still a cornerstone of farming, could be used to replace national co-financing funds.
Tādā gadījumā lauku attīstībai kopumā no 1. un 2. pīlāra un līdzfinansējuma tiek atvēlēti mazāk līdzekļu nekā pašreiz.
On balance, taking the first and second pillars and co-financing together, less funds would then be available for rural areas than now.
Priekšlikums ir pretrunā ar it kā vēlamo.
The proposal would have precisely the opposite result to that allegedly intended.
C) Lauksaimniecības politikas renacionalizācija
C. Renationalisation of agricultural policy
20 % modulācija noved pie lauksaimniecības politikas renacionalizācijas.
20% modulation would result in a renationalisation of agricultural policy.
Par kopēju lauksaimniecības politiku var runāt vairs tikai aptuveni.
No more than a rudimentary common agricultural policy would then survive.
Tiešo maksājumu apmērs kļūst par būtisku elementu, un katra dalībvalsts to nosaka pēc savas patikas, tāpat kā iegūto Kopienas līdzekļu sadalījumu.
To a significant extent, the level of direct payments would then be at the discretion of the Member States, as would the distribution of the Community funds gained from it.
Samazinājums ir atkarīgs tikai no dalībvalstu vienpusējiem lēmumiem, un 1. pīlārs kalpo tam, lai apmierinātu valstu finansiālās intereses.
Cuts would be a matter for unilateral decision by the Member States; the first pillar would become a resource to be mined to meet national financial needs.
Nav noteiktu norādījumu, kas novērš lauksaimnieku diskrimināciju vai nodrošina to, ka ar līdzekļu palīdzību tiek likvidēta pastāvošā nelīdzsvarotība vai īstenoti noteikti Kopienas mērķi.
There are no conditions to prevent discrimination against farmers or to ensure that funds are used to eliminate existing inequalities or to attain particular Community objectives.
Ņemot vērā 2. pīlārā paredzēto pasākumu apjomu un it īpaši turpmākus priekšlikumus Padomē, Kopienas lauksaimniecības politikas iekšējo saskaņotību diez vai var nodrošināt.
In view of the breadth of the measures provided in the second pillar and particularly if more radical proposals were adopted in the Council, there would be little internal consistency to be found in the common agricultural policy any longer.
Paradigmu maiņa!
A paradigm shift!
Kopienas lauksaimniecības politika tiek renacionalizēta, bet tam vajadzīgo finansējumu kopienisko.
The common agricultural policy is to be renationalised, but the funds needed for the purpose Communitarised.
Šāda veida tālejoša reforma, neapspriežoties ar Parlamentu un iesaistītajām pusēm, nav iedomājama.
Such a far-reaching reform without extensive consultation with Parliament and the people who would be affected is inconceivable.
D) Nevērība pret Parlamentu
D. Disregard for Parliament
Iesniegtais projekts atspoguļo uzkrītošu nevērību pret Parlamenta tiesībām un tādā veidā nav pieņemams.
The present proposal flagrantly disregards Parliament's rights and cannot be accepted in this form.
Saskaņā ar Iestāžu nolīguma III pielikumu lauku attīstībai paredzētie izdevumi ir iedalīti tādu izdevumu kategorijā, kuri nav obligāti.
Pursuant to Annex III of the IIA, rural development expenditure is classified as non-compulsory expenditure.
Brīvprātīgajā modulācijā dalībvalstis var vienpusēji un saskaņā ar Iestāžu nolīguma C. punktu visaptveroši neiesaistot Parlamentu palielināt izdevumus par vairākiem miljardiem eiro salīdzinājumā ar Iestāžu nolīguma I pielikumā paredzēto finanšu shēmu.
Under voluntary modulation, the Member States could unilaterally and without the comprehensive involvement of Parliament in accordance with letter C of the IIA increase expenditure over and above the financial framework provided for in Annex I to the IIA by several billion euros.