natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Eiropas Parlamenta 2010. gada 16. decembra rezolūcija par situāciju Kotdivuārā
European Parliament resolution of 16 December 2010 on the situation in Côte d'Ivoire
Dējējvistu labturība
Welfare of laying hens
Eiropas Parlamenta 2010. gada 16. decembra rezolūcija par ES dējējvistu nozari ‐ daudznodalījumu būru izmantošanas aizliegums no 2012. gada
European Parliament resolution of 16 December 2010 on the EU laying hens industry: the ban on the use of battery cages from 2012
Eiropas Parlamenta 2010. gada 16. decembra rezolūcija par Malaiziju ‐ sitienu ar nūju kā soda veida piemērošana
European Parliament resolution of 16 December 2010 on Malaysia: the practice of caning
Uganda ‐ Bahati likums un homoseksuāļu, biseksuāļu un transpersonu diskriminācija
Uganda: the Bahati Bill and discrimination against the LGBT population
Eiropas Parlamenta 2010. gada 16. decembra rezolūcija par Ugandu ‐ Bahati likums un homoseksuāļu, biseksuāļu un transpersonu diskriminācija
European Parliament resolution of 16 December 2010 on Uganda: the so-called ‘Bahati bill’ and discrimination against the LGBT population
Eiropas Parlamenta 2010. gada 16. decembra rezolūcija par Eritrejas bēgļiem, kas kā ķīlnieki tiek turēti gūstā Sinajā
European Parliament resolution of 16 December 2010 on Eritrean refugees held hostage in Sinai
Atbalsts Eiropas Savienības aizlieguma veikt haizivs spuru atdalīšanu pastiprināšanai
Support for strengthening the European Union ban on shark finning
Eiropas Parlamenta 2010. gada 16. decembra deklarācija par atbalstu, lai pastiprinātu Eiropas Savienības aizliegumu veikt haizivs spuru atdalīšanu
Declaration of the European Parliament of 16 December 2010 on support for strengthening the European Union ban on shark finning
Lielāks Eiropas Savienības atbalsts tautas sportam
Increased European Union support for grassroots sports
Eiropas Parlamenta 2010. gada 16. decembra deklarācija par lielāku Eiropas Savienības atbalstu tautas sportam
Declaration of the European Parliament of 16 December 2010 on increased European Union support for grassroots sports
ES stratēģija bezpajumtniecības izskaušanai
EU homelessness strategy
Eiropas Parlamenta 2010. gada 16. decembra deklarācija par ES stratēģiju bezpajumtniecības izskaušanai
Declaration of the European Parliament of 16 December 2010 on an EU homelessness strategy
-//EP//TEXT TA 20101216 ITEMS DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT TA 20101216 ITEMS DOC XML V0//EN
2011. - Eiropas brīvprātīgā darba gads
2011 – The European Year of Volunteering!
Īru deputāte Mariana Harkina (ALDE) Iesaistīt brīvprātīgajā darbā arvien vairāk cilvēku ir galvenais 2011. - Eiropas brīvprātīgā darba gada mērķis.
Irish MEP Marian Harkin (Liberal ALDE) is a strong Parliamentary advocate of volunteering Aim to get more people involved in voluntary organisations Wide differences between countries on number of people who regularly volunteer Getting more people involved in volunteering is the key aim of the 2011 European Year of Volunteering.
Stratēģijas divi galvenie pīlāri būs veicināt informētību par brīvprātīgo darbu un nodrošināt praktisku palīdzību brīvprātīgo organizācijām.
Awareness raising and practical help for voluntary organisations will be key planks of this strategy.
Katru gadu aptuveni 100 miljoni eiropiešu regulāri piedalās brīvprātīgajā darbā, taču cilvēku aktivitāte dalībvalstīs ir ļoti atšķirīga: Lielbritānijā, Zviedrijā un Nīderlandē aptuveni 40% no iedzīvotājiem ir veikuši šāda veida darbu, bet, piemēram, Itālijā un Bulgārijā tikai 10% no visiem iedzīvotājiem.
Around 100 million Europeans regularly volunteer for some activity although there are high discrepancies, in Britain, Sweden and the Netherlands it is 40% of people whilst in Bulgaria and Italy it is about 10%.
Mēs tikāmies ar īru deputāti Marianu Harkinu (ALDE), kura aktīvi piedalās brīvprātīgo darba veicināšanā.
We spoke to Irish MEP Marian Harkin (ALDE), who is promoting volunteering.
Eiropas Savienībā katrs piektais iedzīvotājs ir brīvprātīgais.
MH: In the EU one in every five people are volunteering in some way or another.
Tas ir ārkārtīgi liels skaits un tādejādi šis jautājums skar daudzus.
It is very significant number and it is something that concerns a lot of citizens.
Ja runājam par "degošajām" lietām, jūs noteikti ar to domājiet ekonomisko krīzi un, protams, ticiet man, mēs par to zinām; brīvprātīgo darbs šī brīža ekonomiskajā situācijā var kalpot arī sociālajai kohēzijai.
Perhaps when you talk about "burning issues" you are referring to the economic crisis and believe me I know all about that, but I believe that volunteering can also help contribute to social cohesion in the current economic climate.
Es domāju, ka brīvprātīgo darbs ir saistīts ar kultūru un tradīcijām.
MH: I think volunteering has a lot to do with culture with tradition.
Es esmu runājusi ar deputātiem un NVO no dažādām dalībvalstīm, un kāda kundze no Čehijas teica, ka daudzi vecākās paaudzes cilvēki uzskata ka tie, kas veic brīvprātīgo darbu, ir traki.
I have spoken to Members of the European Parliament and NGOs from different member states and one comment I remember was from a Czech lady who said that if you volunteer, a lot of the older generation think you are crazy.
Eiropas brīvprātīgā darba gads, varētu palīdzēt to mainīt?
Q: What changes could the European year of volunteering bring?
Es domāju, ka brīvprātīgo darbam ir jāatrod sava vieta, un tas var būt atšķirīgs no tā, kāds tas Anglijā, Francijā vai Itālijā.
MH: I think volunteering will have to find its own place and space and it might be quite different to how it is in the UK, France or Italy.
Un pati galvenā nav tik daudz attieksmes maiņa, bet gan apstākļu maiņa, kura ļoti bieži arī maina veicina attieksmes maiņu.
It’s not so much about a change of attitude but it’s about changing the circumstances and very often changed circumstances bring about changes in attitude.
Mums Parlamentā ir Brīvprātīgā darba interešu grupa, un šobrīd visiem deputātiem ir izsūtīta informācija par nacionālajiem kontaktcentriem.
MH: We have in the Parliament the unofficial "EP Volunteering Interest Group" and we have sent information to all the MEPs regarding the national contact points.
Arī viņi paši var sazināties savu reģionālo konktaktcentru, lai uzzinātu, kas tiek darīts valsts un reģionālajā līmenī, un kā viņi varētu iesaistīties.
They themselves can contact their regional contact point, see what is happening in their own country and region and how they can be involved at the national level.
Es domāju, ka tas ir diezgan svarīgi, jo tas deputātus piesaista brīvprātīgajiem.
I think this is quite important because it is engages MEPs with volunteers.
Parlaments arī sadarbojas ar brīvprātīgā darba aliansi, organizāciju, kas apvieno 33 brīvprātīgā darba organizācijas no visas Eiropas.
It’s absolutely crucial equally the Parliament is actively working with the "Alliance" (which informally gathers 33 European Networks active in Volunteering)
Līdz gada beigām mēs ceram arī pabeigt brīvprātīgā darba politikas nostādnes, ar kurām mēs varētu doties pie Eiropas Komisijas, lai aicinātu izstrādāt Zaļo grāmatu.
Hopefully, by the end of the year we will have in place some policy recommendations that we can bring to the European Commission and ask about a green paper.
20110103STO11188 Eiropas brīvprātīgā darba gads Deputāte Mariana Harkina (ALDE) Eiropas brīvprātīgā darba gada alianse EK paziņojums presei - "Esi brīvprātīgais!
20110103STO11188 European Year of Volunteering 2011 Marian Harkin MEP Volunteer!
Uzdrošinies izmainīt"
Make a Difference": European Commission launches the European Year of Volunteering 2011 EYV 2011 ALLIANCE
Profesora Krutzena rīcības plāns klimata "avārijas gadījumam"
Professor Paul Crutzen: Nobel winner and advocate of a climate "escape route"
Prof. Pauls Krutzens Profesors Pauls Krutzens, viens no pasaulē slavenākajiem ekspertiem ozona slāņa noārdīšanās jautājumos, pagājušā gada 7. decembrī viesojās Eiropas Parlamentā, lai piedalītos ikgadējā Zinātnes un Tehnoloģiju iespēju novērtējuma grupas (STOA) zinātniskajā lekcijā par nākotni bez naftas.
European Parliament, Brussels, 7 December: Paul Crutzen coined the term "Anthropocene" which describes the period when human activity has impacted on the world's ecosystems - namely through the industrial revolution.
Mēs gribējām uzzināt vairāk par viņa piedāvāto risinājumu.
We caught up with him.
Jūs runājat par ģeoinženieriju; vai Jūs varētu izskaidrot vienkāršiem vārdiem, kas tā ir un kā tā darbojas?
You have spoken of geo-engineering, could you just explain to us in layman's terms what it is and what it works?
Ideja ir ļoti vienkārša: atmosfērā ielaižot daļiņas, tās raidīs starojuma atpakaļ kosmosā.
The idea is very simple, when you put particles in the atmosphere; they scatter radiation back into space.
Vai ar šo metodi ir saistīti arī kādi riski?
Are there any risks associated with this?
Ideāls risinājums būtu censties darīt visu, lai CO2 emisijas nebūtu tik apjomīgas.
The ideal solution would be to make sure that there are not as many CO2 emissions.
Taču tas tiek apspriests jau daudzus, daudzus gadus un es neredzu ievērojamu progresu.
However, this argument has been going on for many, many years and I don't see much progress.
Tāpēc mums būtu jāsāk domāt par atdzesēšanas efekta radīšanu.
So because of this we should basically think about enhancing the cooling effect of these particles.
Patlaban mēs galvenokārt strādājam pie teorētiskas klimata modelēšanas un arī pētām iespējamo blakusparādību ietekmi uz ozonu.
What we are doing now is mostly theoretical climate modelling and also looking at the side effects on Ozone.
Piemēram, lielāki daļiņu apjomi atmosfērā varētu kaitēt ozona slānim un to, protams, mēs nevēlamies.
For instance maybe more particles in the atmosphere could destroy more Ozone and of course we don't want that.
Ja mums galīgi neizdosies samazināt CO2 emisijas, tad iespējams būs jāveic liela mēroga atdzesēšanas eksperimentu, taču tas prasīs laiku, un es nedomāju, ka kāds eksperiments notiks tuvāko 10 gadu laikā.
If we don't get C02 under control then perhaps we will have to do a large cooling experiment but that takes time, I don't see major experiments like that taking place in the next 10 years however.
Jūs esat aicinājis pievērsties šādam radikālam risinājumiem, jo šķiet, ka Jūs neticat tam, ka starptautiskie centieni ierobežot CO2 emisijas ar Apvienoto Nāciju palīdzību gūs panākumus.
You have advocated these radical solutions as I understand you believe that international efforts to control CO2 emissions through the United Nations will not work..?
Es nebiju domājis, ka tam būs tāda ietekme.
I didn't expect so much impact.
Vai nākotne bez naftas ir iespējama?
Is an oil free future really possible?
Profesors Pauls Krutzens
Factbox: Paul Crutzen at a glance
Dzimis 1933. gadā Amsterdamā
Born, Amsterdam 1933
1954.g. sāk strādāt Amsterdamas pilsētas Tiltu būvēšanas birojā
1954: Works at the Bridge Construction Bureau of the City of Amsterdam.
1982.g. viens no grāmatas par atomziemu "Krēsla pusdienlaikā" (oriģ.
Mid 1960's: Begins work on atmospheric ozone
20110103STO11194 Prof. Paula Krutzena biogrāfija STOA zinātniskā lekcija: Vai iespējama nākotne bez naftas?
20110103STO11194 Paul Crutzen in his own words (1995) STOA seminar: Is an oil free future possible?
Prof. Paula Krutzena mājas lapa 1995. gada Nobela prēmijas laureāti ķīmijā
Press release of the STOA lecture Website of Professor Crutzen The Nobel Prize in Chemistry 1995 - Nobel Prize website
-//EP//TEXT IM-PRESS 20101203STO05968 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20101203STO05968 0 NOT XML V0//EN
Igaunija kļuvusi par eiro zonas 17. valsti
Estonia embraces the euro
Sākot no šā gada 1. janvāra igauņu kronu ir aizstājis eiro un Igaunija ir kļuvusi par 17. eiro zonas valsti. ©BELGA/ EPA/VALDA KALNINA Sākot no šā gada 1. janvāra igauņu kronu ir aizstājis eiro, un mūsu kaimiņvalsts ir kļuvusi par 17. eiro zonas valsti.
17th country to join euro 1.3 million people represented by 6 MEPs The Baltic State of Estonia became the 17th country to join the euro currency on 1 January.
Patlaban eiro ir kopīgā valūta jau vairāk nekā 300 miljoniem ES iedzīvotāju, t.i., Austrijai, Beļģijai, Francija, Īrijai, Itālijai, Kiprai, Luksemburgai, Maltai, Nīderlandei, Portugālei, Somijai, Slovākijai, Slovēnijai, Spānijai un Vācijai.
Parliament's President Jerzy Buzek welcomed the change saying that "this is a result of the strong commitment of Estonia to comply with all the necessary standards and to pave the way to a prosperous future of its citizens".
Janvāra pirmajā pusē apgrozībā joprojām būs gan krona, gan eiro, lai nodrošinātu kronu pakāpenisku izņemšanu no apgrozības; atlikums parasti tiks izdots eiro.
In the European Parliament itself the country is represented by 6 Members who were last elected in June 2009.
Eiro monētu viena no pusēm ir ar attēlu, kas vienāds visām monētām un parasti attēlo ar ES saistītu simboliku, bet otra puses noformējums ir katras dalībvalsts ziņā: uz igauņu monētām ir attēlots Igaunijas ģeogrāfiskais siluets ar uzrakstu “Eesti” jeb Igaunija.
Despite the turbulence the single currency has experienced over the last year the government in Tallinn has made the decision to embrace the euro as a way of securing economic stability.
Eiropas kopīgā valūta tika ieviesta 1999. gada 1. janvārī (eiro skaidra nauda tika laista apgrozībā trīs gadus vēlāk, 2002. gada 1. janvārī).
The national currency - the Kroon - will still be legal tender for most of January.
Dānija un Lielbritānija ir izvēlējušās palikt ārpus vienotās valūtas zonas, un pārējās dalībvalstis, tai skaitā tās, kuras ES pievienojās pavisam nesen, kā arī Zviedrija, eiro zonai plānot pievienoties laika gaitā, kad izpildīs ar eiro ieviešanu saistītos kritērijus.
Launched as a currency in 1999 and in circulation since 2002 the euro is now used by Austria, Belgium, Cyprus, Finland, France, Germany, Greece, Ireland, Italy, Luxembourg, Malta, the Netherlands, Portugal, Slovakia, Slovenia and Spain.
Platība: 45 227 km²
Surface area: 45 227 km²
Iedzīvotāju skaits: 1.3 miljoni
Population: 1.3 million
Iestāšanās ES: 2004. gada 1. maijā
EU member since May 2004
Prezidents: Tomass Hendriks Ilvess
President: Ex-MEP Toomas Hendrik Ilves
Premjerministrs Andruss Ansips
20110105STO11246 Press release: Jerzy Buzek 31.12.2010 European Commission: "Estonia – Welcome to the euro area!"
20110105STO11246 EP priekšsēdētāja paziņojums presei (angļu valodā) EK mājas lapa par Igaunijas pievienošanos eiro zonai (angļu valodā) Raksts - Deputāti atbalsta eiro ieviešanu Igaunijā EP ziņojums par Eiro ieviešana Igaunijā Eiropas Centrālās bankas mājas lapa
EP resolution June 2010 on Estonia & the euro European Central Bank
-//EP//TEXT TA P7-TA-2010-0217 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT TA P7-TA-2010-0217 0 NOT XML V0//EN
Ungārijas prezidentūras uzsākšana.
Hungary presidency steps in, Belgium bows out
Herman Van Rompuy sniegs pārskatu par ES decembra samitu.
Also on Wednesday, European Council President Van Rompuy reports on the EU's December summit.
Par četrām galvenajām Ungārijas prezidentūras prioritātēm ir noteiktas: izaugsme un nodarbinātība, lai stiprinātu Eiropas sociālo modeli; spēcīgāka Eiropa; pilsoņiem draudzīga Eiropas Savienība, kā arī paplašināšanās un partnerības ar kaimiņvalstīm sekmēšana.
The four main priorities announced by the Hungarian presidency are growth and employment for preserving the European social model; a stronger Europe; a citizen-friendly Union; enlargement and neighbourhood policy.
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110106NEW11334 FULL-TEXT DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110106NEW11334 FULL-TEXT DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110106NEW11334 ITEM-002-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110106NEW11334 ITEM-002-EN DOC XML V0//EN
Deputāti balsos par pacientu tiesībām ārstēties ārvalstīs
Patients' right to seek medical treatment abroad
Eiropas Parlamenta deputātu un Padomes pirms Ziemassvētkiem panāktā pagaidu vienošanās ir solis tuvāk skaidrākiem noteikumiem par pacientu tiesībām pārrobežu veselības aprūpē.
Clearer rules on patients’ rights to crossborder healthcare within the EU are one step closer, following a provisional deal reached between MEPs and Council just before Christmas.
Trešdien, 19.janvārī, parlamentārieši balsos par likumprojektu, kas attiecas uz galvenajiem jautājumiem, piemēram, atļaujas un kompensācijas.
On Wednesday, MEPs will vote on the draft legislation, which covers key points, such as authorisation and reimbursement.
Pārrobežu veselības aprūpe attiecas uz tiem pacientiem, kas izvēlas ārstēties citā dalībvalstī, jo pacienta valstī ir pārāk gara gaidīšanas rinda uz medicīnisko aprūpi vai šāda profila speciālists vispār nav pieejams.
Crossborder healthcare concerns people who choose to seek treatment in another Member State, for example because of excessively long waiting lists or the lack of specialist care in their own country.
Patlaban dalībvalstis tērē aptuveni 1% no valstu veselības aprūpes budžeta par ārstniecību, kas sniegta ārpus valsts robežām.
Currently, Member States spend around 1% of their health budgets on treatment provided beyond their borders.
Likumprojekts paredz noteikt, kā un kad citā dalībvalstī sniegtie medicīniskie pakalpojumi varētu tikt atlīdzināti.
The draft legislation seeks to clarify how and when medical treatment in another Member State can be covered.
Tiek ņemti vērā Eiropas Kopienu Tiesas spriedumi, kuri uzsver pacienta tiesības, tajā pašā laikā likumprojekts cenšas pasargāt valsts sociālā nodrošinājuma sistēmu no lieka spiediena un nelīdzsvarotības, proti, "...šai direktīvai būtu pilnībā jāievēro atšķirības valstu veselības aprūpes sistēmās un dalībvalstu pienākumi organizēt un sniegt veselības aprūpes pakalpojumus un medicīnisko aprūpi."
It takes account of European Court of Justice rulings that have underlined patients' rights, while seeking to safeguard national social security systems from undue pressures or imbalances.
Pacientiem daudzos gadījumos būs vajadzīga savas valsts iepriekšēja atļauja, ja viņi vēlēsies saņemt valsts apmaksātus veselības aprūpes pasākumus citas dalībvalsts medicīnas iestādē.
Patients will, in many cases, need prior authorisation from their home country if they wish to be reimbursed for hospital treatment in another Member State.
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110106NEW11334 ITEM-001-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110106NEW11334 ITEM-001-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110106NEW11334 ITEM-003-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110106NEW11334 ITEM-003-EN DOC XML V0//EN
Baltkrievija: deputāti debatēs par iespējamām ES sankcijām
Sanctions on Belarus?
Parlamenta plenārsesijas debatēs iekļauts jautājums par situāciju Baltkrievijā pēc decembra vēlēšanu pārkāpumiem, kam sekoja opozīcijas līderu apcietināšana un policijas represijas pret demonstrāciju dalībniekiem.
MEPs will discuss December's rigged elections in Belarus, following which opposition leaders were jailed and demonstrators attacked by police.
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110106NEW11334 ITEM-004-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110106NEW11334 ITEM-004-EN DOC XML V0//EN
Eiropas Savienības un Serbijas nolīgums
EU-Serbia relations on a new footing
Otrdien, 18.janvārī, Eiropas Parlamenta deputāti debatēs un trešdien balsos par Eiropas Savienības un Serbijas Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu, kam nepieciešama Eiropas Parlamenta piekrišana un dalībvalstu ratifikācija, lai tas stātos spēkā.
On Tuesday MEPs will debate and are expected to approve the EU-Serbia Stabilisation and Association Agreement, which needs Parliament's consent as well as Member States' ratification to enter into force.
Stabilizācijas un asociācijas nolīgums par tirdzniecību starp ES un Serbiju un dalības perspektīvām Eiropas Savienībā, tika parakstīts 2008.gadā.
The agreement, which opens up trade between the EU and Serbia and holds out the prospect of EU membership, was signed in 2008.
Parlamenta deputāti visticamāk aicinās arī pārējās valstis turpināt ratifikācijas procesu.
MEPs are expected to call on the remaining countries to move ahead with ratification.
Serbija iesniedza savu pieteikumu iestāties ES 2009.gada decembrī.
Full cooperation with the International Criminal Tribunal for the former Yugoslavia (ICTY) remains an essential pre-condition for the EU membership of Serbia, which submitted its application in December 2009.
Viens no galvenajiem priekšnoteikumiem, lai Serbija tiku uzņemta Eiropas Savienībā, ir pilnīga sadarbība ar Starptautisko kriminālnoziegumu tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai.
The Council asked the Commission in October 2010 to prepare an opinion on Serbia's application.
Šī gada oktobrī Padome lūdza Komisiju sagatavot atzinumu par Serbijas pieteikumu.
Foreign Affairs Committee meeting with Serbian deputy prime minister
Pirmdien, 17.janvārī, Ārlietu komitejas deputāti tiksies ar Bozidar Djelic, Serbijas premjerministra vietnieku ES integrācijas jautājumos un Zinātnes un tehnoloģiskās attīstības ministru.
On Monday 17 January, the Foreign Affairs Committee will hold talks with Bozidar Djelic, Serbia's Deputy Prime Minister for EU Integration and Minister of Science and Technological Development.
Balsojums: par ziņojumu - otrdien, 18.janvārī, par rezolūciju 19.janvārī Ziņojuma projekts - šeit Ziņotāja Jelko Kacin (ALDE, Slovēnija) profils Preses relīze pēc balsojuma - šeit
Vote: Tuesday 18 January (report) and Wednesday 19 January (legislative resolution) Draft report Profile of rapporteur Jelko Kacin (ALDE, SL) Press release on committee vote (own-initiative report plus SAA Agreement) Legislative Observatory file
-//EP//TEXT REPORT A7-2010-0362 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT REPORT A7-2010-0362 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20101129IPR02768 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20101129IPR02768 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110106NEW11334 ITEM-005-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110106NEW11334 ITEM-005-EN DOC XML V0//EN
Adopcija Eiropas Savienībā: jāaizstāv vecāku tiesības un bērnu intereses
Saving children through adoption within the EU
Vecāku tiesības adoptēt bērnu no citas Eiropas valsts ir jāaizstāv, vienlaikus pasargājot nepilngadīgos, kurus adoptēs Eiropas pilsoņi, uzsver Eiropas Parlamenta deputāti.
Abandoned children can be saved from a life in orphanages if more is done to defend the right of would-be parents to adopt a child from an EU country other than their own, argue MEPs from several political groups in an oral question to the Commission.
Pirmdien, 17.janvārī, parlamentārieši iztaujās Komisiju par līdzekļiem, kā garantēt ārvalstnieku tiesības adoptēt bērnus, tādējādi novērošot pamestu bērnu piespiedu uzturēšanos bērnu namos.
They also stress the need to safeguard the rights of the adopted children.
Eiropas Komisijai būs jāievieš skaidrība, kādus pasākumus plānots veikt, lai aizsargātu nepilngadīgos, kuri tiks adoptēti, kā arī lai aizstāvētu starptautiskās adopcijas tiesības Eiropas Savienībā.
The Commission is asked to explain what steps it plans to take not only to defend the right to inter-country adoption in the EU but also to protect the children who are to be adopted.
Komisijai arī būs jāsniedz ziņas par pašreizējo situāciju katrā no dalībvalstīm.
The Commission is also asked to provide an overview of the current situation in the 27 Member States.
Saskaņā ar Labklājības ministrijas datiem 2010.gada pirmajā pusē no Latvijas uz ārvalstīm adoptēti 50 bērni.
MEPs will discuss these matters with the Commission on Monday.
-//EP//TEXT OQ O-2010-0193 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT OQ O-2010-0193 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110106NEW11334 ITEM-006-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110106NEW11334 ITEM-006-EN DOC XML V0//EN
Lietuva: likumprojekts rada bažas par geju tiesībām
Lithuania: draft law raises concerns over gay rights