natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šāda parlamentāra uzraudzība ir skaidri atrunāta Līgumā par Eiropas Savienības darbību, kurā paredzēta dalībvalstu parlamentu un Eiropas Parlamenta iesaistīšanās ES politikas izvērtēšanā saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu (LESD 70. pants), operatīvo sadarbību ES iekšējās drošības jomā (LESD 71. pants), kā arī Eurojust darbības novērtēšanu (LESD 85. pants) un Eiropola pārraudzību (LESD 88. pants).
Such a Parliamentary oversight is clearly rooted in the Treaty on the Functioning of the European Union which already provides for the involvement of national Parliaments and the European Parliament in the evaluation of the EU policies dealing with the Area of Freedom, Security and Justice area (article 70 TFEU), with the operational cooperation on EU internal security (article71 TFEU) as well as the evaluation of Eurojust (article 85 TFEU) and the scrutiny of Europol (article 88 TFEU).
Ir pagājuši divi gadi pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā, taču Eiropas Savienībā joprojām nav izveidots saprātīgs tiesiskais regulējums attiecībā uz parlamentāro uzraudzību.
Two years after the entry into force of the Lisbon Treaty, the EU is still far from establishing a sound legal framework to grant a parliamentary oversight.
Tātad ES drošības politika faktiski attīstās, nenodrošinot strukturētu un vērā ņemamu parlamentāro uzraudzību un izvērtējumu, ja neskaita ierobežotu iejaukšanos, kad ir jāizstrādā tiesību akti.
In consequence the EU security policies are evolving de facto without any structured, meaningful parliamentary oversight and evaluation, with only exception of the limited intervention when legislative measures have to be established.
Šādos neapmierinošos apstākļos EP 2010. gada oktobrī rīkoja starpparlamentāru komiteju sanāksmi
Under this unsatisfactory situation the EP convened in October 2010 an interparliamentary committee meeting
Šeit atrodama programma un galvenie sanāksmē apspriestie dokumenti: http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2009_2014/organes/libe/libe_20101004_1500.htm
See the Programme as well the main documents discussed here: http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2009_2014/organes/libe/libe_20101004_1500.htm
, kurā tika pārrunāti vairāki priekšlikumi un ieteikumi, tostarp priekšlikums periodiski veikt kopīgu novērtējumu tam, kā attīstās minētie politikas virzieni, kā arī izvērtēt iepriekš minēto ES aģentūru darbu.
, at which several proposals and recommendation were debated, including the proposal to establish a regular joint assessment of the evolution of these policies as well as of the above-mentioned EU Agencies.
Tika ierosināts izvērtēt Padomes un Komisijas līdz šim veiktos vai ieteiktos pasākumus, kā arī vairākus īstenošanas pasākumus
In 2011 it is proposed to take stock of the measures already taken or recommended by the Council and the Commission
, piemēram, Eiropas politikas cikla noteikšanu, un šajā jomā strādājošo ES aģentūru un citu struktūru (NATO Situāciju centrs, Eiropols, Eurojust, un Frontex) ciešākas sadarbības principus.
as well as several implementing measures, such as the definition of a European Policy Cycle as well as an enhanced cooperation framework for the EU Agencies and bodies working in this domain (SITCEN, EUROPOL, EUROJUST and FRONTEX).
Trešdien, 2011. gada 5. oktobrī
Wednesday, 5 October, 2011
Priekšsēdētājs — Eiropas Parlamenta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas priekšsēdētājs Juan Fernando López Aguilar
Chair: Mr Juan Fernando LÓPEZ AGUILAR, Chairman of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs of the European Parliament
Iekšējās drošības stratēģijas izveidošana, ievērojot pamattiesības un nodrošinot demokrātisko pārskatatbildību
Framing an Internal Security Strategy by Preserving Fundamental Rights and Granting the Democratic Accountability
Iekšlietu komisāre Cecilia Malmström
Ms Cecilia MALMSTRÖM, Commissioner for Home Affairs
Pastāvīgās iekšējās drošības komitejas (COSI) priekšsēdētājs un Polijas prezidentūras pārstāvis Adam Rapacki
Mr Adam RAPACKI, Chairman of the Standing Committee on Internal Security (COSI), Polish Presidency of the Council
Referente par Eiropas Savienības iekšējās drošības stratēģiju, Eiropas Parlamenta LIBE komitejas locekle Rita Borsellino
Ms Rita BORSELLINO, Rapporteur on the European Union's Internal Security Strategy, Member of the LIBE Committee, European Parliament
Organizētās noziedzības un terorisma izvērtēšana, novēršana un apkarošana — Eiropola loma un sadarbība ar valsts pārvaldes iestādēm
Assessing, Preventing and Fighting Organised Crime and Terrorism: The Role of Europol and its Cooperation with National Administration
Eiropas Parlamenta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas loceklis Agustín Díaz de Mera García Consuegra
Mr Agustín DÍAZ DE MERA GARCÍA CONSUEGRA, Member of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs, European Parliament
Saseksas Universitātes (Braitona) Mūsdienu Eiropas studiju katedras profesors, Eiropas Koledžas mācību daļas direktors, prof. Jörg Monar
Prof Jörg MONAR, Director of Studies at the College of Europe, chair in contemporary European Studies at the University of Sussex in Brighton; External Expert
Eiropola pārraudzības noteikumu un kompetences apspriešana ir svarīgs uzdevums, kurā valstu un Eiropas likumdevējiem ir jāiesaistās jau pašā agrākajā posmā.
The reflection on the modalities and the remits of the EUROPOL scrutiny is an essential exercise in which legislators (national and European) should engage from the very early stages.
Komisijas 2010. gada decembrī sniegtajā paziņojumā par procedūrām Eiropola darbību pārraudzībai, kuru veic Eiropas Parlaments kopā ar valstu parlamentiem
The Commission Communication on the procedures for the scrutiny of Europol’s activities by the European Parliament, together with national Parliaments from December 2010
COM(2010)776 galīgā redakcija.
COM(2010)776 final.
, ir ieskicēti daži risinājumi attiecībā uz to, kā organizēt šādu pārraudzību, vienlaikus izmantojot dalībvalstu pieredzi un EP rezolūcijas par šo tematu.
has provided some elements of response as to how the scrutiny could be organised drawing from national experiences and EP's resolutions on the subject.
Eiropas tiesiskās telpas izveidošana, savienojot to ar dalībvalstu tiesisko telpu — Eurojust loma
Building a European Judicial Space Intertwined with the National Judicial Spaces: The Role of Eurojust
Eurojust Kolēģijas priekšsēdētājs Aled Williams
Mr Aled WILLIAMS, President of the College of Eurojust
Referente par Eurojust, Eiropas Parlamenta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas locekle Renate Weber
Ms Renate WEBER, Rapporteur on Eurojust, Member of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs, European Parliament
Vācijas Bundestāga deputāts Jerzy Montag
Mr Jerzy MONTAG Member of the German Bundestag
Baijonnas fakultātes profesors, ārējais eksperts, prof. Henri Labayle
Prof Henri LABAYLE, Faculty of Bayonne, External Expert
Eurojust izveide tika paredzēta Tamperes secinājumos, un jau kopš 2001. gada tas darbojās kā pagaidu Eurojust (pro-Eurojust), taču 2002. gadā tas tika nodibināts oficiāli un turpmāk nostiprināts ar Padomes 2008. gada 16. decembra Lēmumu 2009/426/TI.
Foreseen by the Tampere Conclusions, and already existing since 2001 as provisional Eurojust (pro-Eurojust), Eurojust was formally established in 2002 and further strengthened with Council Decision 2009/426/JHA of 16 December 2008.
Katra dalībvalsts norīko Eurojust vienu pārstāvi, kas ir prokurors, tiesnesis vai policijas darbinieks ar līdzvērtīgu kompetenci.
Eurojust is composed by one National Member, being a judge, a prosecutor or a police officer of equivalent competence, seconded by each Member State.
Tā uzdevums ir veicināt un uzlabot koordināciju un sadarbību transnacionālas izmeklēšanas un kriminālvajāšanas jomā.
It has the task of stimulating and improving coordination and cooperation concerning trans-national investigations and prosecutions.
Lisabonas līgumā Eurojust paredzēti īpaši noteikumi, un tajā noteikts, ka Eiropas Parlaments un dalībvalstu parlamenti izvērtē tā darbību.
The Treaty of Lisbon devotes a specific provision to Eurojust and provides for the European Parliament and national Parliaments to evaluate its activities.
Paul-Henri Spaak ēkas 2. stāvā
Paul-Henri Spaak Building - 2nd floor
Ceturtdien, 2011. gada 6. oktobrī
Thursday, 6 October, 2011
Priekšsēdētājs — Apvienotās Karalistes parlamenta Pārstāvju palātas ES iekšlietu komitejas priekšsēdētājs lords Hannay of Chiswick
Chair: Lord Hannay of Chiswick, Chairman of the EU Home Affairs Committee, House of Lords, United Kingdom
ES robežu aizsardzība un Eiropas solidaritātes un sadarbības stiprināšana Šengenas zonā — Frontex loma
Protecting the EU Borders and Strengthening the European Solidarity and Schengen cooperation: The Role of Frontex
Referents par Eurojust, Eiropas Parlamenta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas loceklis Simon Busuttil
Mr Simon BUSUTTIL, Rapporteur on FRONTEX, Member of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs, European Parliament
Grieķijas parlamenta Valsts pārvaldes, sabiedriskās kārtības un tieslietu pastāvīgās komitejas locekle Vassiliki Tsonoglou
Mrs Vassiliki TSONOGLOU, member of the Standing Committee on Public Administration Public Order and Justice, the Hellenic Parliament
Eiropas Parlaments un Padome jau nesen vienojušies par jaunām pilnvarām, ko piešķirs Eiropas Aģentūrai operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (Frontex), kurai jākoordinē dalībvalstu operatīvā sadarbība ārējo robežu pārvaldības jomā.
The European Parliament and the Council have recently agreed a new mandate for the European Agency for the Management of Operational Cooperation at the External Borders of the Member States of the European Union (Frontex) which should coordinate operational cooperation between Member States in the field of management of external borders.
Šajā sēdē būs iespēja apspriest topošo ES robežu aizsardzības sistēmu, kā arī Frontex lomu un veidus, kā uzlabot sadarbību ar dalībvalstu robežaizsardzības iestādēm.
This session will be an opportunity to discuss the evolving framework of the EU border protection as well as the role of Frontex and methods of improvement of cooperation with the national Border authorities.
Apkopojums — kā dalībvalstu parlamenti un Eiropas Parlaments var uzlabot savstarpējo sadarbību un aģentūru pārraudzību
Fitting All Together: how National Parliaments and the European Parliament Can Strengthen their Mutual Cooperation and the Oversight over the Agencies
Eiropas Parlamenta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas priekšsēdētājs Juan Fernando López Aguilar
Mr Juan Fernando LÓPEZ AGUILAR, Chairman of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs, European Parliament
Portugāles parlamenta Eiropas lietu komitejas loceklis Paulo Pisco
Mr Paulo PISCO Member of the European Affairs Committee, Portuguese Parliament
Eiropas Parlamenta LIBE komitejas locekle Jean Lambert
Ms Jean LAMBERT, Member of the LIBE Committee, European Parliament
Apvienotās Karalistes Pārstāvju palātas, Iekšlietu komitejas priekšsēdētājs, Keith Vaz
Mr Keith VAZ, Chair of the UK House of Commons Home Affairs Committee
Referents par Šengenu, Eiropas Parlamenta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas loceklis Carlos Coelho
Mr Carlos COELHO, Rapporteur on Schengen, Member of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs, European Parliament
Tiem, kuri vēlas saņemt caurlaidi, ir jāvēršas sekretariātā (libe-secretariat@europarl.europa.eu) līdz 2010. gada 26. septembrim.
Those wishing to obtain such a pass should contact the secretariat (libe-secretariat@europarl.europa.eu) by 26 September 2011.
Jums ir jāpaziņo savs UZVĀRDS, vārds, dzimšanas datums, pilsonība, personu apliecinoša dokumenta veids (pase, identitātes karte, autovadītāja apliecība u. c.), personu apliecinoša dokumenta numurs, adrese, uzņēmums, iestāde vai organizācija.
It is essential to provide us with your LAST NAME, first name, date of birth, nationality, type of the ID (passport, identity card, driving licence, etc.), number of the ID, address and company/ institution/ organisation.
• Dalībnieki no dalībvalstu parlamentiem var reģistrēties tiešsaistē no 2011. gada 12. septembra līdz 2011. gada 26. septembrim norādītajā vietnē: http://www.opinio.europarl.europa.eu/opinio/s?s=2011_icm_libe
• Registration for participants from national Parliaments is available on-line between 12 September 2011 and 26 September 2011 at http://www.opinio.europarl.europa.eu/opinio/s?s=2011_icm_libe
• Uzstāšanās katras daļas atklāšanā nedrīkst pārsniegt desmit minūtes.
• Presentations opening each session will be limited to ten minutes.
• Deputātiem būs jāaizpilda sanāksmes telpā izdalīta veidlapa, lūdzot uzstāšanās laiku (norādot savu vārdu un pārstāvēto parlamentu).
• Members are kindly asked to fill in the sheet requesting speaking time (indicating their name and parliament) which will be distributed in the meeting room.
Pēc diviem dalībvalstu parlamentu deputātiem uzstāsies viens Eiropas Parlamenta deputāts utt.
The floor will be given in turn to two Members of national Parliaments, followed by one Member of the European Parliament and so forth.
• Dalībnieki, kuri vēlas iesniegt papildu dokumentus attiecībā uz savu runu, to var izdarīt rakstiski, iepriekš iesniedzot dokumentu (vēlams angļu vai franču valodā) sekretariātā (e-pasts: libe-secretariat@europarl.europa.eu .
• Speakers wishing to supplement their speeches may do so in writing by submitting a document (preferably in English or French) in advance to the secretariat (email: libe-secretariat@europarl.europa.eu .
Sanāksmes dokumenti tiks pakāpeniski iekļauti LIBE komitejas tīmekļa vietnes uzklausīšanas sadaļā: http://www.europarl.europa.eu/activities/committees/homeCom.do?language=EN&body=LIBE un sadaļai „Attiecības ar dalībvalstu parlamentiem” EP vietnē: http://www.europarl.europa.eu/webnp/cms/op/edit/lang/en/pid/15?eventDate=05.10.2011
• Meeting documents will be progressively added to the Hearings section of the LIBE Committee pages: http://www.europarl.europa.eu/activities/committees/homeCom.do?language=EN&body=LIBE and to the EP webpage on Relations with national Parliaments: http://www.europarl.europa.eu/webnp/cms/op/edit/lang/en/pid/15?eventDate=05.10.2011
LIBE sekretariāts
LIBE Secretariat
Attiecības ar dalībvalstu parlamentiem
Relations with national Parliaments
Emilio de Capitani
Emilio DE CAPITANI
LIBE sekretariāta vadītājs
Head of the LIBE Secretariat
Birojs: RMD 04J034
Office: RMD 04J034
Tālr.: +32(0)2 28 44943
Phone: +32(0)2 28 44943
Patrizia Prode
Patrizia PRODE
Likumdošanas dialoga nodaļas vadītāja
Head of Unit, Legislative Dialogue Unit
Birojs: WIE 05U050
Office: WIE 05U050
Tālr.: +32(0)2 28 43510
Phone: +32(0)2 28 43510
Michal Martela
Michal MARTELA
Birojs: RMD 04J022
Office: RMD 04J022
Tālr.: +32(0)2 28 43117
Phone: +32(0)2 28 43117
Tālr.: +32(0)2 28 31052
Phone: +32(0)2 28 31052
Mariann Szakál
Mariann SZAKÁL
Birojs: RMD 04J038
Office: RMD 04J038
Tālr.: +32(0)2 28 43669
Phone: +32(0)2 28 43669
Birojs: WIE 05U020
Office: WIE 05U020
Tālr.: +32(0)2 28 40979
Phone: +32(0)2 28 40979
sadarbībā ar Eiropas Komisiju — Tieslietas
in cooperation with the European Commission - Justice
Telpa: PHS P3C050
Room PHS P3C050
Darba kārtības projekta pieņemšana (1) PE 472.398
Adoption of draft agenda (1) PE 472.398
Seminārs par pilsoņu lūgumrakstu un sūdzību par pamattiesību aizskārumiem izskatīšanu
Seminar on the handling of citizens' petitions and complaints on fundamental rights
Tā kā gandrīz pirms diviem gadiem stājās spēkā Lisabonas līgums un Pamattiesību harta, Eiropas Parlamentam un Komisijai ir nācies izskatīt daudzus lūgumrakstus un sūdzības par Pamattiesību hartas piemērošanu.
Since the Lisbon Treaty and the Charter of Fundamental Rights came into force almost two years ago, the European Parliament and the Commission have dealt with many petitions and complaints regarding the application of the Charter.
Pilsoņi izrāda lielu interesi par Pamattiesību hartas īstenošanu, un ar to saistītās cerības ir augstas.
Citizens' interest and expectations as regards the enforcement of the Charter are high.
Tomēr Pamattiesību hartu nepiemēro visos gadījumos, kad dalībvalstīs ir radies tās iespējams pārkāpums.
However, the Charter does not apply in all circumstances in which a violation of fundamental rights in Member States is alleged.
Pastāv risks, ka pilsoņi, neprecīzi izprotot Pamattiesību hartas piemērošanas jomu, vilsies pašā Eiropas Savienībā.
There is a risk that citizens' perception of the scope of application of the Charter turns into disenchantment with the European Union itself.
Eiropas Savienības iestādēm ir pienākums atrisināt šo problēmu.
The institutions of the European Union have a responsibility to address this situation.
Tādēļ ir svarīgi, lai cilvēki, kuri uzskata, ka viņu tiesības tiek ierobežotas, varētu iegūt noderīgu informāciju par tiesiskās aizsardzības līdzekļiem un ārpustiesas aizsardzības iespējām, kas viņiem ir pieejamas gan ES, gan dalībvalstu līmenī.
It is therefore important that people who consider that their fundamental rights are being undermined have access to practical information on the judicial and non-judicial remedies open to them at EU and Member State level.
Viņiem būtu jāspēj iespējami precīzi noteikt, kura iestāde vai struktūra ir vispiemērotākā, lai viņiem palīdzētu.
They should be able to identify more clearly which institution or body is best placed to assist them.
Komisijas 2010. gada ziņojumā par ES Pamattiesību hartas piemērošanu
The Commission's 2010 Annual Report on the application of the EU Charter of Fundamental Rights provides a first assessment of the current situation
Šis Komisijas un Eiropas Parlamenta Lūgumrakstu komitejas kopīgi organizētais seminārs ļaus noskaidrot, kā Eiropā un dalībvalstīs izskata sūdzības par pamattiesību aizskārumiem, un tā gaitā tiks noteikta labākā prakse šajā jomā un tiks aplūkoti veidi, kā uzlabot atbildīgo iestāžu un institūciju sadarbību gan ES, gan dalībvalstu līmenī.
This seminar, organised jointly by the Commission and the European Parliament Committee on Petitions, will explore how complaints on fundamental rights are handled at EU and Member State level; it will identify best practices in this field and look at ways to improve cooperation between responsible authorities and institutions, at EU and the national level.
Šo semināru kopīgi atklās un vadīs Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniece Viviane Reding un Eiropas Parlamenta Lūgumrakstu komitejas priekšsēdētāja Erminia Mazzoni.
Viviane Reding, Vice-President of the European Commission and Erminia Mazzoni, Chairman of the Committee on Petitions, will co-host this event and introduce the Seminar.
Seminārā tiksies ievērojami tieslietu speciālisti, kas izvērtēs Pamattiesību hartas piemērošanu saistībā ar specifiskām problēmām, uz kurām norāda pilsoņi savās iesniegtajās sūdzībās un lūgumrakstos.
The seminar will bring together eminent legal experts who will examine the application of the Charter in relation to specific problems raised in complaints and petitions submitted by citizens.
Eiropas Parlamenta deputātiem un citiem šā semināra dalībniekiem būs iespēja uzzināt par iespējām, ko nodrošina tiesiskās aizsardzības līdzekļi un ārpustiesas aizsardzības iespējas, lai reaģētu uz pilsoņu paustajām bažām.
Members of the European Parliament and participants will be invited to explore possible judicial and non-judicial avenues for responding to citizens concerns.
Viviane Reding, Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniece
Viviane Reding, Vice-President of the European Commission
Erminia Mazzoni, Eiropas Parlamenta Lūgumrakstu komitejas priekšsēdētāja
Erminia Mazzoni, Chairman of the Committee on Petitions of the European Parliament
Kāda ir Pamattiesību hartas praktiskā nozīme attiecībā uz Eiropas pilsoņiem?
What does the Charter of Fundamental Rights mean in practice for European citizens?
Kā informēt pilsoņus par Pamattiesību hartas piemērošanas jomu?
How to communicate to citizens on when the Charter applies?
Mērķis: diskusijas gaitā jānoskaidro iespējas, kā informēt pilsoņus par gadījumiem, kad Pamattiesību harta jāpiemēro un kad ne.
Objective: The discussion should explore how to communicate on the Charter, when it applies and when it does not.
Diskusija ļaus noskaidrot pārpratumu izraisītās problēmas, kas saistītas ar Pamattiesību hartas piemērošanas jomu, norādot konkrētus piemērus (45 min. — dalībnieku uzstāšanās, 45 min. — diskusija).
The discussion will help to identify problems of misunderstanding on the scope of application with reference to concrete examples (45' presentations, 45' discussion)
Vada — Erminia Mazzoni, Eiropas Parlamenta Lūgumrakstu komitejas priekšsēdētāja
Chair: Erminia Mazzoni, Chairman of the Committee on Petitions of the European Parliament
o Monika Flašíková Beňová, Eiropas Parlamenta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas (LIBE) locekle, referente, kas atbildīga par Eiropas Parlamenta gada ziņojuma par situāciju pamattiesību jomā sagatavošanu
o Monika Flašíková Beňová, Member of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs (LIBE) of the European Parliament, Rapporteur for the European Parliament's Annual Report on the situation of fundamental rights in the European Union
o Prof. Giuseppe Tesauro, bijušais Tiesas ģenerāladvokāts, Itālijas Konstitucionālās tiesas loceklis
o Professor Giuseppe Tesauro, former Advocate General of the European Court of Justice, Member of the Italian Constitutional Court
o Prof. Sjef van Erp, Māstrihtas Universitāte
o Professor Sjef van Erp, University of Maastricht
o Prof. Elspeth Guild, Eiropas politikas pētījumu centra vecākā asociētā līdzstrādniece
o Professor Elspeth Guild, Associate Senior Research Fellow of the Centre for European Policy Studies
o Prof. Jean-Paul Jacqué, Eiropas Koledža
o Professor Jean-Paul Jacqué, College of Europe
Sūdzību par pamattiesību aizskārumiem izskatīšana — pārskats par ES dalībvalstu praksi
Handling of complaints on fundamental rights : overview of the practices in EU Member States
Mērķis: apmainīties ar informāciju par to, kā izskata sūdzības par pamattiesību pārkāpumiem dalībvalstīs.
Objective: Exchange information on the handling of complaints on fundamental rights in EU Member States.
Jānosaka labākā prakse, tostarp papildu pasākumi attiecībā uz tām sūdzībām, kuru izskatīšana nav attiecīgās iestādes kompetencē.
Identify best practices, including on the follow-up given to complaints which are outside the scope of competence of the authority concerned.
Šo informāciju varētu arī izmantot, lai labāk novērtētu, cik bieži cilvēki „klauvē pie nepareizajām durvīm” tad, kad viņi cenšas rast tiesisku aizsardzību pamattiesību pārkāpumu gadījumos (45 min. — dalībnieku uzstāšanās, 45 min. — diskusija).
This information should also enable to better assess how often “people knock on the wrong door” when they are seeking redress for a violation of fundamental rights (45' presentations, 45' discussion).
Vada — Paul Nemitz, Eiropas Komisijas Tieslietu ģenerāldirektorāta Pamattiesību un Savienības pilsonības direktorāta direktors
Chair: Paul Nemitz, Director for Fundamental Rights and Union Citizenship, Directorate General Justice of the European Commission
o Dominique Baudis, tiesībsargs (Francija)
o Dominique Baudis, Défenseur des Droits (France)
o Manuel Aguilar Belda, tiesībsarga vietnieks (Spānija)
o Manuel Aguilar Belda, Deputy Defensor del Pueblo (Spain)
o Des Hogan, Īrijas Cilvēktiesību komisijas izpilddirektors, Eiropas valstu cilvēktiesību institūtu grupas Tieslietu darba grupas priekšsēdētājs
o Des Hogan, Deputy CEO of the Irish Human Rights Commission, Chair of the Legal Working Group of the European Group of National Human Rights Institutions
o Tamás Kádár, Līdztiesības atbalsta valsts struktūru Eiropas tīkla sekretariāta pārstāvis
o Tamás Kádár, Secretariat of the European Network of Equality Bodies
o Peter Reading, Līdztiesības un cilvēktiesību komitejas Tieslietu politikas nodaļas direktors (Apvienotā Karaliste)
o Peter Reading, Director for Legal Policy, Equality and Human Rights Commission (UK)