natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pieaugot liberalizācijai, Eiropas Savienībai obligāti ātri un efektīvi jāaizstāvas pret negodīgām tirdzniecības metodēm.
Against a background of growing liberalisation it is absolutely essential for the European Union to be able to defend itself at short notice and effectively from unfair trade practices.
Eiropas Savienības tirdzniecības aizsardzības instrumenti ir principā pārbaudīti cīņā pret dempingu un dažām subsīdijām.
The European Union’s trade defence instruments have generally speaking proved their worth in the fight against dumping and some subsidies.
Jānosaka skaidra atšķirība starp konkurencei kaitējošu, monopolizētu dempingu un konkurencei atbilstīgiem cenu dempinga veidiem.
A clear distinction needs to be made between anti-competitive, monopoly-oriented dumping and forms of price dumping that are in line with competition rules.
Antidempinga pasākumi būtu jāvērš tikai pret konkurencei kaitējošu dempingu.
Only anti-competitive dumping should be tackled with anti-dumping measures.
Ja šādas metodes var pierādīt un ir radīts kaitējums Eiropas uzņēmumiem, ātri jāuzsāk efektīvi pasākumi, lai novērstu tirgus kropļojumus.
Where such practices can be proved and European businesses are being harmed, effective measures must be taken at short notice to avoid distortion of the market.
PTO patlaban notiek sarunas par tirdzniecības aizsardzības instrumentiem, tādēļ atbilstīgās Zaļās grāmatas
At WTO level, negotiations are currently taking place on trade defence instruments, and the discussion process initiated by the relevant Green Paper
„Globālā Eiropa – Eiropas tirdzniecības aizsardzības instrumenti mainīgajā globālajā ekonomikā” COM(2006)0763 . ievadītais debašu process sākas, iespējams, neizdevīgā laikā.
‘Europe’s trade defence instruments in a changing global economy’ COM(2006)0763 . comes therefore at the most unfavourable time imaginable.
Pirmkārt būtu jānodarbojas ar metodes reformu un jāizvirza mērķis panākt objektīvu novērtējumu un rast risinājumu, kas būtu iespējami neatkarīgs no politiskiem apsvērumiem.
This process should focus above all on the reform of procedures and set out to achieve an objective system of evaluation and decision-making which should be as free as possible of political considerations.
Tā kā Eiropas Savienībai, salīdzinot ar mūsu konkurentiem, ir samērā liberāli tirdzniecības aizsardzības mehānismi, būtu jāatsakās no turpmākās piemērošanas noteikumu mīkstināšanas.
Since the European Union by comparison with our competitors has at its disposal comparatively liberal trade defence mechanisms, there should be no attempt at further relaxation of the implementing provisions.
Reformēt institucionālo sistēmu
Reforming the institutional framework
Eiropas Savienības tirdzniecības politika lielā mērā ietekmē pilsoņu dzīvi.
The European Union’s trade policy has a far-reaching influence on the life of its citizens.
Tādēļ vajadzīga lielāka Eiropas Parlamenta līdzdalība, lai stiprinātu lēmumu demokrātisko likumību.
Greater involvement of the European Parliament is therefore necessary in order to strengthen the democratic legitimacy of decision-making.
Tādi svarīgi jautājumi kā tirdzniecības nolīgumi, kas ietekmē iekšpolitiku, vai noteikumi tirdzniecības aizsardzības instrumentu jomā, jāpieņem ar koplēmumu, kā tas paredzēts arī Līguma par Konstitūciju Eiropai projektā.
Important issues such as trade agreements that impact on internal policies or arrangements concerning trade defence instruments should be transferred to the codecision procedure as is also envisaged in the draft Treaty establishing a Constitution for Europe.
Ekonomikas un monetārās komitejas atzinums
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs
par globalizētu Eiropu — konkurētspējas ārējie aspekti
on Global Europe – External aspects of competitiveness
Ekonomikas un monetārā komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Starptautiskās tirdzniecības komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Economic and Monetary Affairs calls on the Committee on International Trade, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
8. uzsver, ka veiksmīgas ES ekonomikas pamatā ir mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) darbība, kas ir jāveicina, lai saglabātu augstas kvalitātes produkciju augstākajās vērtību ķēdēs;
Emphasises that the main reason for the EU’s economic success is the activity of small and medium-sized enterprises (SMEs) that produce within the EU and which must be enabled to maintain high-quality production at the upper end of value chains;
13. uzskata, ka tirgi būtu atvērtāki, līdzsvarotāki un efektīvāki, ja ES veicinātu daudzpusēju pamatnoteikumu īstenošana konkurences politikas jomā un ja šajā jomā pastiprinātu starptautisko sadarbību;
Believes that if the EU were to promote basic multilateral rules on competition policy and that if international cooperation in this area were to be strengthened, markets could be made more open, balanced, and efficient;
16. jo īpaši uzskata, ka ārējās konkurētspējas veicināšanas nolūkos ES ir jāīsteno tirdzniecības politikas pasākumi, lai stiprinātu elektronisko darījumu drošību un uzlabotu datu aizsardzību.
Maintains, in particular, that in order to increase its external competitiveness, the EU must take measures under its commercial policy to strengthen the security of electronic transactions and trade and improve data protection;
Eiropa globalizācijas kontekstā – konkurētspējas ārējie aspekti
Global Europe - External aspects of competitiveness
Pervenche Berès, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Ieke van den Burg, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Donata Gottardi, Benoît Hamon, Gunnar Hökmark, Sophia in 't Veld, Othmar Karas, Piia-Noora Kauppi, Wolf Klinz, Guntars Krasts , Kurt Joachim Lauk, Andrea Losco, Astrid Lulling, Gay Mitchell, Cristobal Montoro Romero, Joseph Muscat, Lapo Pistelli, John Purvis, Alexander Radwan, Bernhard Rapkay, Dariusz Rosati, Heide Rühle, Eoin Ryan, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Lydia Shouleva, Margarita Starkevičiūtė, Sahra Wagenknecht
Pervenche Berès, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Ieke van den Burg, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Donata Gottardi, Benoît Hamon, Gunnar Hökmark, Sophia in 't Veld, Othmar Karas, Piia-Noora Kauppi, Wolf Klinz, Guntars Krasts, Kurt Joachim Lauk, Andrea Losco, Astrid Lulling, Gay Mitchell, Cristobal Montoro Romero, Joseph Muscat, Lapo Pistelli, John Purvis, Alexander Radwan, Bernhard Rapkay, Dariusz Rosati, Heide Rühle, Eoin Ryan, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Lydia Shouleva, Margarita Starkevičiūtė, Sahra Wagenknecht
Eiropa globalizācijas kontekstā — konkurētspējas ārējie aspekti
Global Europe - external aspects of competitiveness
par struktūrpolitikas ietekmi un sekām attiecībā uz Eiropas Savienības kohēziju
on the impact and effects of the structural policies on EU cohesion
PE 384.349v01-00
PE 384.349v02-00
Budžeta komitejaS ATZINUMS.....................................................................................12
OPINION OF THE COMMITTEE ON BUD gets ................................................................12
par struktūrpolitikas ietekmi un sekām uz Eiropas Savienības kohēziju
on the impact and effects of the structural policies on EU cohesion
– ņemot vērā Eiropas telpiskās plānošanas un Leipcigas hartas projektus,
– having regard to the EU’s draft Territorial Agenda and the Leipzig Charter,
– ņemot vērā neatkarīgu ekspertu grupas ziņojumu par pētniecību, attīstību un inovāciju, kas izstrādāts pēc Hemptonkortas neoficiālās valstu un to valdību vadītāju tikšanās par novatoriskas Eiropas izveidi ( E. Aho ziņojums) 2006. gada janvārī,
– having regard to the report of 20 January 2006 by the Independent Expert Group on R&D and Innovation appointed following the informal meeting of heads of state and government at Hampton Court, ‘Creating an Innovative Europe’ (the Aho Group report),
– ņemot vērā Eiropas Komisijas 2006. gada 12. jūnija paziņojumu „Izaugsmes un darba un Eiropas kohēzijas politikas reforma – ceturtais progresa ziņojums par kohēziju” ( COM(2006)0281 ),
– having regard to the Commission communication of 12 June 2006, ‘The Growth and Jobs Strategy and the Reform of European cohesion policy – Fourth progress report on cohesion’ ( COM(2006)0281 ),
– ņemot vērā Parlamenta 2002. gada 7. februāra rezolūciju par Komisijas otro ziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par ekonomikas un sociālo kohēziju
– having regard to its resolution of 7 February 2002, on the Commission’s second report to the Council, the European Parliament, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on economic and social cohesion
– ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 28. septembra rezolūciju par teritoriālās kohēzijas nozīmi reģionālajā attīstībā
– having regard to its resolution of 28 September 2005, on the role of territorial cohesion in regional development
– ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 15. decembra rezolūciju par tiešā valsts atbalsta kā reģionālās attīstības instrumenta nozīmi
– having regard to its resolution of 15 December 2005, on the role of direct State aid as a tool of regional development
– ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 6. jūlija rezolūciju par priekšlikumu Padomes regulai par Kohēzijas fonda izveidi
– having regard to its resolution of 6 July 2005, on the proposal for a Council regulation establishing a Cohesion Fund
– ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 6. jūlija rezolūciju par Priekšlikumu Padomes regulai par vispārīgiem noteikumiem par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu
– having regard to its resolution of 6 July 2005, on the proposal for a Council regulation laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund
– ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 14. marta rezolūciju par uzņēmumu pārvietošanu saistībā ar reģionālo attīstību
– having regard to its resolution of 14 March 2006, on relocation in the context of regional development
– ņemot vērā tā 2006. gada 4. jūlija nostāju par priekšlikumu Padomes regulai par Kohēzijas fonda izveidi un Regulas (EK) Nr. 1164/94 atcelšanu
– having regard to its position of 4 July 2006, on the proposal for a Council regulation establishing a Cohesion Fund and repealing Regulation (EC) No 1164/94
– ņemot vērā tā 2006. gada 4. jūlija nostāju par Priekšlikumu Padomes regulai par vispārīgiem noteikumiem par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un kas atceļ Regulu (EK) Nr. 1260/1999
– having regard to its position of 4 July 2006, on the proposal for a Council regulation laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and repealing Regulation (EC) No 1260/1999
– ņemot vērā tā 2006. gada 27. septembra nostāju attiecībā uz Padomes lēmuma priekšlikumu par Kopienas kohēzijas stratēģijas pamatnostādnēm
– having regard to its position of 27 September 2006, on the proposal for a Council decision on Community strategic guidelines on cohesion
– ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 18. maija rezolūciju par 2007. gada budžetu: Komisijas gada politikas stratēģijas ziņojums
– having regard to its resolution of 18 May 2006, on the 2007 budget: the Commission’s Annual Policy Strategy report
– ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu ( A6‑0150/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development and the opinion of the Committee on Budgets ( A6‑0150/2007 ),
A. tā kā kohēzijas politika nenoliedzami pozitīvi ietekmē kohēziju sociālajā, ekonomikas un teritoriālajā jomā, kā arī pārvaldības līmeņa uzlabošanu vietējā un reģionālā mērogā;
A. whereas it is indisputable that the cohesion policy is having a positive impact on cohesion in the areas of social, economic and regional policy and in terms of better quality governance at local and regional level,
B. tā kā šī jaunā pozitīvā ietekme dažādos reģionos ir atšķirīga, šā ziņojuma mērķis ir ierosināt ieteikumus, lai optimizētu ietekmi jaunajā plānošanas periodā;
B. whereas because that positive impact varies from one region to another, this report aims to put forward recommendations for maximising its impact in the new programming period,
C. tā kā Eiropas telpiskās plānošanas un Leipcigas hartas projekti vēl tiek izstrādāti un tos varēs pieņemt neformālajā ministrU sanāksmē par pilsētu attīstību un teritoriālo kohēziju, kas notiks 2007. gada 24. un 25. maijā Leipcigā;
C. whereas the drafts for the EU’s Territorial Agenda and the Leipzig Charter are being drawn up for adoption at the informal ministerial meeting on urban development and regional cohesion to be held in Leipzig on 24 and 25 May 2007,
D. tā kā struktūrfondu ietekmes palielināšanai uz Eiropas Savienības kohēziju ir nepieciešams, lai mazie un vidējie uzņēmumi ieņemtu nozīmīgāku vietu pētniecībā, attīstībā un inovācijā un pētniecības, attīstības un inovāciju pakalpojumu pieejamībā valsts iestādēs, kas nodarbojas ar pētniecību;
D. whereas to improve the structural funds’ impact on EU cohesion small businesses need to play a larger role in research, development and innovation (R+D+i) activities and in the access to R+D+i services in public institutions dedicated to research,
E. tā kā saskaņā ar iepriekš minēto ceturto starpposma ziņojumu par kohēziju laikā no 1995. – 2002. gadam trīspadsmit kohēzijas valstīs IKP pieaugums ar 3,6 % gadā uz iedzīvotāju bija lielāks nekā vidēji 15 valstu Eiropas Savienībā ar 2,2 % gadā;
E. whereas, according to the above Fourth progress report on cohesion, between 1995 and 2005 GDP per capita growth in the 13 cohesion countries was greater than that of the Europe of Fifteen, with an annual rate of 3.6 % compared with 2.2 % per annum for the latter,
F. tā kā katrs ES kohēzijas politikai iztērētais eiro rada vidēji 0, 90 eiro papildu izdevumus vismazāk attīstītajos reģionos (mērķis Nr. 1) un 3 eiro izdevumus reģionos, kuri pārstrukturējas (mērķis Nr. 2);
F. whereas every euro spent in the EU on cohesion policies generates an average of 0.90 euros of additional spending in less developed regions (Objective 1) and 3.00 euros in regions undergoing redevelopment (Objective 2),
G. tā kā ar brīvā tirgus nosacījumiem nav pietiekami, lai radītu kohēziju, ko vēlējās vienotās Eiropas pamatlicēji, un tā kā šī kohēzija neizbēgami prasa valsts iejaukšanos, kas ļautu noregulēt līdzsvaru starp reģioniem;
G. whereas the free play of market forces is not enough to create the cohesion that Europe’s founders were seeking, and whereas that cohesion necessarily requires public actions to enable the balance between regions to be restored,
H. tā kā struktūrpolitikai ir būtiska loma teritoriālās kohēzijas pastiprināšanā un tai jāpielāgojas jauniem teritoriāliem pārbaudījumiem ES, piemēram, iedzīvotāju novecošanai, lauksaimniecības tirgus attīstībai vai jautājumiem, kas saistīti ar imigrāciju, enerģiju un klimata pārmaiņām;
H. whereas the structural policies have an important role to play in strengthening territorial cohesion and will have to adapt in line with the emergence of new territorial challenges in the EU, such as the ageing population, changes in the agricultural market and the issues of immigration, energy and climate change,
I. tā kā „policentrisms” ir Eiropas teritoriālās stratēģijas (ETS) vadmotīvs, kurš jāņem vērā jaunās kohēzijas politikas izpildes posmā;
I. whereas ‘polycentrism’ is the leitmotiv in the European Territorial Strategy that must be taken into account in the implementing phase of the new cohesion policy,
J. tā kā ir jāpaaugstina kohēzijas politikas pārredzamība;
J. whereas there is a need to increase the cohesion policy’s visibility,
3. uzsver, ka Komisijai, dalībvalstīm un reģionālajām un vietējām iestādēm vajadzētu pievērst īpašu uzmanību to mērķu izpildei, kuri tika visaptveroši iekļauti visos politikas virzienos un darbībās jaunās kohēzijas politikas izpildes posmā, lai nepieļautu sociālo izslēgšanu;
Points out that the Commission, the Member States and the regional and local authorities should give special attention to fulfilling the objectives that have been incorporated across the board in all policies and actions in the implementation phase of the new cohesion policy, to prevent social exclusion;
5. uzskata, ka Komisijai un dalībvalstīm vajadzētu uzlabot Eiropas Sociālā fonda ieguldījumu Eiropas nodarbinātības stratēģijas (ENS) īstenošanā, nostiprinot to savstarpējo saikni, un ka šim uzlabojumam būtu jāizpaužas nekavējoties ar atbilstīgiem rādītājiem, lai veicinātu iespēju vienlīdzību;
Considers that the Commission and the Member States should improve the contribution from the European Social Fund to implementation of the European Employment Strategy (EES) by strengthening the relationship between them, and that this improvement should subsequently be demonstrated using relevant indicators to promote equal opportunities;
10. atzinīgi vērtē Eiropas telpiskās plānošanas un Leipcigas hartas projektu izstrādi, taču šajā sakarā uzsver, ka tiem jābūt precīzākiem, nosakot darbības, ar kurām jāīsteno abos stratēģijas dokumentos minētie mērķi, un paredzot, kā jāiesaistās dalībvalstīm; saistībā ar neformālo ministru padomi, kas 2007.gada 24.–25. maijā notiek Leipcigā, stingri pieprasa, lai dalībvalstis oficiāli apņemtos veicināt ilgtspējīgu pilsētu attīstību;
Welcomes the preparation of the drafts for the EU’s Territorial Agenda and the Leipzig Charter, but in this connection underlines the need for both to specify with greater clarity how to define the measures for fulfilling the objectives set out in the two strategy papers and what the Member States’ involvement should be; urges the Member States, in the context of the Leipzig Informal Council on 24-25 May 2007, to make a formal commitment to sustainable urban development;
13. prasa Komisijai pārbaudīt arī asignāciju teritoriālo ietekmi un it īpaši izvērtēt, vai Eiropas kredītu sadalījums Lisabonas mērķiem patiesi veicina līdzsvarotu un saskaņotu reģionālo attīstību;
Calls on the Commission also to verify the territorial impact of earmarking, and in particular to evaluate whether the earmarking of European funding for the Lisbon objectives is actually contributing to balanced and coherent regional development;
16. aicina Komisiju, dalībvalstis un reģionus vairāk izmantot struktūrfondus tā, lai tiktu veicināta emigrācijas skartu reģionu ilgtspējīga neatkarīga attīstība, un cīnīties pret demogrāfisko pārmaiņu negatīvo ietekmi;
Calls on the Commission, the Member States and the regions to make greater use of the structural funds so that they boost the independent, sustainable development of regions of net emigration and counteract the negative consequences of demographic change;
18. ierosina Komisijai, dalībvalstīm, reģioniem un vietējām pašvaldībām veicināt lauku rajonos ekonomiskās aktivitātes, kas saistītas ar tādu jauno tehnoloģiju attīstību, kurām nav nepieciešams fizisks lielo pilsētas centru tuvums;
Suggests that the Commission, the Member States, the regions and the local authorities support and encourage economic activities in rural areas geared to the development of new technologies, especially as they do not require physical proximity to the major urban centres;
21. aicina Komisiju kopā ar Eurostat apsvērt iespēju izmantot jaunus kohēzijas kvantitātes un kvalitātes rādītājus saistībā ar jaunās kohēzijas politikas starpposma novērtējumu 2009. gadā;
Calls on the Commission to deliberate on using new quantitative and qualitative indicators for cohesion together with Eurostat, in connection with the progress report on the new cohesion policy in 2009;
25. uzsver partnerattiecību principa nozīmi kohēzijas politikas piemērošanā, šim principam paredzot partneru pilnīgu informētību par to, ka viņu nostāja ir ietverta novērtējuma dokumentos un ka tiek paredzēti mācību pasākumi, kas ir nepieciešami pienākumu veikšanai;
Stresses the importance of the partnership principle in the implementation of cohesion policy, that principle requiring partners to be fully informed, their positions to be noted in evaluation documents and training measures necessary for the performance of their tasks to be provided;
29. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām, Reģionu komitejai un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and Commission, and to the governments of the Member States, the Committee of the Regions and the European Economic and Social Committee.
2006. gada jūlijā Eiropas Parlaments un Padome pieņēma četras regulas, kurās definēta kohēzijas politika jaunajam plānošanas periodam no 2007. līdz 2013. gadam, un drīz pēc tam pabeidza arī Stratēģiskās pamatnostādnes.
In July 2006 Parliament and the Council adopted the four regulations defining the cohesion policy for the new programming period from 2007 to 2014, and shortly afterward the strategic guidelines were also agreed.
Tāpat noteikts arī tiesiskais pamatojums.
The legal framework was already laid down.
Tā kā ir noteiktas Stratēģiskās pamatnostādnes, jaunās kohēzijas politikas īstenošana ir sākumstadijā.
Now that the strategic guidelines have been settled, the implementing phase of the new cohesion policy is starting up.
Lai gan galvenie aspekti jau īstenoti, ir iespējami jauni ieteikumi politikas īstenošanai, lai uzlabotu tās ietekmi uz pārvaldību sociālajā, ekonomiskajā un teritoriālajā jomā.
While the broad outlines are being implemented, it is still possible to make further recommendations to adjust the application of the new policy so as to maximise its impact in the areas of social, economic and regional policy and of governance.
Tomēr pašlaik noris ietekmes novērtēšana saistībā ar iepriekšējo plānošanas periodu.
We are also in the process of assessing the policy’s impact during the programming period that has now ended.
Komisija jau izstrādā ceturtā ziņojuma par kohēziju uzlabojumus, ko, iespējams, prezentēs ministru konferencē par pilsētvides attīstību un teritoriālo kohēziju 24. un 25. maijā Leipcigā (Vācijā).
The Commission is working on the fourth report on cohesion, which will probably be presented at the ministerial meeting on urban development and regional cohesion, to be held in Leipzig, Germany on 24 and 25 May.
2007. gada rudenī Komisija uzsāks debates par kohēzijas politikas nākotni, kas balstītas uz ceturtā kohēzijas ziņojuma secinājumiem.
In the autumn of 2007 the Commission will be launching a debate, based on the conclusions of the fourth report on cohesion, on the future of the cohesion policy.
Šodien ir iespējams veicināt ziņojuma izstrādāšanu, kas būs pamatā plašākām debatēm par kohēzijas politiku.
It is at present possible to contribute to the wording of that report, which will form the basis of an extended debate on the cohesion policy.
Šīs debates novedīs pie diskusijas par ES budžeta pārskatīšanu, kas paredzēta 2008/2009. gadā, un tāpēc Komisija paredzējusi 2009. gada sākumā prezentēt pārskata ziņojumu.
The debate will lead to discussion on the EU budget review agreed for 2008/2009, for which the Commission plans to present a report early in 2009.
Ņemot vērā, ka kohēzijas politika kļūs par galveno Eiropas Savienības budžeta posteni, to vajadzētu uzmanīgi izpētīt.
As the cohesion policy will become the European Union’s largest budget item it should be considered with care.
Būtu lietderīgi izanalizēt un atgādināt šīs politikas nozīmīgumu, pirms uzsāk debates par Eiropas Savienības budžeta pārskatīšanu.
It would seem worthwhile to analyse and draw attention to the policy’s added value before embarking on the debate on the EU budget review.
Tātad ziņojuma mērķi ir ieteikt, kā īstenot jauno kohēzijas politiku, veicināt debates par ceturto kohēzijas ziņojumu un uzsvērt kohēzijas politikas nozīmi Lisabonas stratēģijas un kohēzijas mērķu īstenošanā.
The purpose of this report is accordingly to make recommendations for implementing the new cohesion policy, to contribute to the debate on the fourth report on cohesion and to highlight the cohesion policy’s crucial role in fulfilling the aims of the Lisbon Strategy and cohesion.