natgillin/translations-raw huggingface dataset:
o Serge Leonard, Bērna tiesību aizsardzības organizācijas padomnieka juriskonsults (Beļģija) — vēl jāapstiprina
o Serge Leonard, Legal Advisor to the Conseiller du Délégué général aux droits de l'enfant (BE) to be confirmed
o Dr. Israel Butler, Pamattiesību aģentūra
o Dr. Israel Butler, Fundamental Rights Agency
Pusdienas — YEHUDI MENUHIN zona — Paul Henri Spaak ēkas 1. stāvs
Lunch – YEHUDI MENUHIN area – 1st floor Paul Henri Spaak
Mērķis — apmainīties ar informāciju par to, kā Eiropas iestādes izskata sūdzības par pamattiesību pārkāpumiem.
Objective: Exchange information on the handling of complaints on fundamental rights by European institutions.
Jānosaka ES iestāžu un Eiropas Cilvēktiesību tiesas prakse, informējot pilsoņus par tiesībaizsardzības mehānismiem, kad viņi iesniedz sūdzības, kuras nav šo iestāžu kompetencē (45 min. — dalībnieku uzstāšanās, 45 min. — diskusija).
Identify practices of EU institutions and of the European Court of Human Rights to inform citizens on redress mechanisms when they submit complaints which are outside their scope of competence (45' presentations, 45' discussion).
Vada — Emmanuel Crabit, Eiropas Komisijas Tieslietu ģenerāldirektorāta Pamattiesību un bērna tiesību nodaļas vadītājs
Chair : Emmanuel Crabit, Head of Unit for Fundamental Rights and Rights of the Child, Directorate General Justice of the European Commission
o David Lowe, Eiropas Parlamenta Lūgumrakstu komitejas sekretariāta vadītājs
o David Lowe, Head of the Secretariat of the Committee on Petitions of the European Parliament
o Sabine Hackspiel, Eiropas Savienības Tiesas Pētniecības un dokumentācijas direktorāta nodaļas vadītāja
o Sabine Hackspiel, Head of Unit in the Directorate Research and Documentation at the Court of Justice of the European Union
o Victor Soloveytchik, Eiropas Cilvēktiesību tiesas nodaļas vadītājs
o Victor Soloveytchik, Head of Division at the European Court of Human Rights
o Giovanni Buttarelli, Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja palīgs — vēl jāapstiprina
o Giovanni Buttarelli, Assistant European Data Protection Supervisor (to be confirmed)
o Margaret Tuite, Eiropas Komisijas Tieslietu ģenerāldirektorāta Krimināltiesību nodaļas vadītājas vietniece
o Margaret Tuite, Deputy Head of Unit for Criminal Law, Directorate General Justice of the European Commission
V. Palīdzība pilsoņiem rast tiesisko aizsardzību pamattiesību aizskārumu gadījumos
V. Helping citizens finding redress in cases of violations of fundamental rights
Mērķis — pilsoņiem, kuru pamattiesības ir tikušas aizskartas, vajadzētu būt iespējām izmantot efektīvu tiesiskās aizsardzības mehānismu.
Objective: Citizens who are faced with a violation of their fundamental rights should have access to an effective redress mechanism.
Šajā semināra daļā tiks noskaidrotas iespējas, kā uzlabot ES un dalībvalstu iestāžu/institūciju sadarbību, izskatot sūdzības par pamattiesību aizskārumiem (45 min. — dalībnieku uzstāšanās, 45 min. — diskusija).
This session aims to explore how to improve cooperation between bodies/institutions regarding the handling of fundamental rights complaints, particularly between the EU and the national level (45' presentations, 45' discussion)
Vada — Emmanuel Crabit, Eiropas Komisijas Tieslietu ģenerāldirektorāta Pamattiesību un bērna tiesību nodaļas vadītājs
Chair : Emmanuel Crabit, Head of Unit for Fundamental Rights and Rights of the Child at Directorate General Justice of the European Commission
o Ian Harden, Eiropas Ombuda ģenerālsekretārs
o Ian Harden, Secretary General of the European Ombudsman
o Sonia Masini, Redžo Emīlijas provinces priekšsēdētāja un Reģionu komitejas Pilsonības, pārvaldības, institucionālo lietu un ārlietu komisijas priekšsēdētāja pirmā vietniece
o Sonia Masini, President of the Province of Reggio Emilia and 1st Vice-Chair of the Commission for Citizenship, Governance, Institutional and External Affairs of the Committee of Regions
o Gabriele Bischoff, Vācijas Arodbiedrību konfederācijas (DGB) Eiropas politikas nodaļas vadītāja, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu padomes locekle
o Gabriele Bischoff, Head of the European Policy Department, German Confederation of Trade Unions (DGB), Member of the European Economic and Social Council
o Prof. Alan Miller, Skotijas Cilvēktiesību komisijas priekšsēdētājs un Eiropas valstu cilvēktiesību institūtu grupas priekšsēdētājs
o Professor Alan Miller, Chair of the Scottish Human Rights Commission and Chair of the European Group of National Human Rights Institutions
Programmas projekts
Draft Programme
Dalībnieku reģistrācija
Registration of participants
„Solidarność 1980” Esplanāde,
"Solidarność 1980" esplanade,
József Antall ēkas (JAN) ieeja
József Antall building (JAN) entrance
Apsveikuma vārdi un ievadrunas
Welcome and introductory remarks
Eiropas Parlamenta Reģionālās attīstības komitejas
Committee on Regional Development, European Parliament
Eiropas Komisijas
European Commission
ES Padomes Polijas prezidentūras
Polish Presidency of the Council of the EU
Diskusiju uzsākšana:
Launching the debate
turpmākā kohēzijas politika — dalībvalstu parlamentu pārstāvju pārdomas (uzstājas divi augsta līmeņa pārstāvji)
Future cohesion policy: some reflections from the national Parliaments (with two keynote speakers)
Atklātas debates,
Open Debate
piedaloties Eiropas Parlamenta un dalībvalstu parlamentu deputātiem
between members of the European Parliament and national Parliaments
LUX kino balva 2011
LUX prize 2011: spotlight on European film
Tā uzņemta Marseļas dokos un stāsta par „uzticību, solidaritāti u morāli”.
Director Robert Guédiguian couldn't attend and producer Marc Bordure attended on his behalf.
LUX (latīņu valodā – gaisma) balva tika izveidota 2007.gadā kā simbols EP vēlmei atbalstīt Eiropas kino kā ļoti ietekmīgu masu kultūras formu, kas spēj stimulēt un izraisīt pārdomas un debates par Eiropu, tās vērtībām un nākotni.
Since 2007, the LUX Prize has been a tangible expression of Parliament's belief in the creativity and talent in Europe's film industry, in its ability to reflect the wealth and diversity of European culture, and its capacity to stimulate reflection and debate on Europe, its values ​​and its future.
Katrs no žūrijas atlasītajiem darbiem sniedz ieskatu eiropiešu dzīvē, uzskatos, šaubās un identitātes meklējumos.
Each year three films are shortlisted for the award.
Intervija ar filmas „Kilimandžaro sniegi” producentu Marku Bordīru
LUX Prize - spreading cinema around Europe
Roberta Gedigiana pārstāvis Marks Bordīrs Saharova balvas laureātes filmas „Kilimandžaro sniegi” producents Marks Bordīrs zibensintervijā Eiropas Parlamenta mājas lapai skaidro, ka filma, ka filma, kuras darbība norit Marseļā, izceļ universālas vērtības, un aicina vairāk investēt kino nozarē.
Marc Bordure, producer of winning film "Les neiges du Kilimandjaro" This year's LUX cinema prize went to French film "Les neiges du Kilimandjaro" and after the awards ceremony producer Marc Bordure, who picked up the award on behalf of director Robert Guédiguian, told us how this story set in dockyards of Marseilles is about the whole of Europe, the web and the new challenges we face today.
Kāda interese par šo filmu varētu būt visiem Eiropas iedzīvotājiem?
What interest does this "local" movie from Marseilles have for all EU citizens?
„Kilimandžaro sniegi” ir par universālām vērtībām, kas ir būtiski Eiropas identitātes elementi.
"Les neiges du Kilimandjaro" is about universal values that are fundamental elements of the European identity.
Tā ir par Liberté, Egalité et Fraternité (" Brīvība , vienlīdzība , brālība ", Franču revolūcijas lozungs – red.).
It's about "Liberté, Egalité et Fraternité".
Tas varētu šķist pašsaprotami, taču šajos krīzes laikos mums jābūt modiem un jāuzmanās, lai neieslīdētu ksenofobijā.
It may seem obvious but in this period of crisis we have to be aware and careful about a slide into xenophobia.
Ko nozīmē saņemt LUX balvu?
What does it mean to win the LUX Prize?
Ja es vēlos franču kinoteātrī noskatīties poļu filmu, tas vēl joprojām ir ļoti grūti izdarāms.
If I want to see a Polish movie in a French cinema, it's still very difficult.
LUX balva veicinās lielāku filmas apriti.
The LUX Prize will allow a bigger circulation of the movie.
Filmas subtitrēšana ES 23 oficiālajās valodās radīs vietējo izplatītāju interesei.
Subtitling the movie into the 23 official languages of the EU will awaken the interest of local distributors!
Popularizēšana un izplatīšana šodien ir ļoti svarīgas, un internets kino nozarē sāk spēlēt galveno lomu.
Promotion and distribution are very important today and the web is beginning to take a role in the cinema industry.
Kā vēl Eiropas iestādes var atbalstīt Eiropas kino?
How can EU institutions support cinema in Europe?
Daudz kas jau ir izdarīts.
A lot has been done.
Kopražojuma sistēma strādā diezgan labi un kā franču producents es esmu producējis filmas kopā ar īriem, zviedriem un gruzīniem.
The system of co-productions works quite well and as a French producer I've co-produced movies in Irish, Swedish and Georgian partnerships.
Kino un tā izplatīšanā tomēr būtu jāinvestē vairāk.
We should invest more on cinema and its distribution.
LUX 2011. kinobalvu saņem "Kilimandžaro sniegi"
"Les neiges du Kilimandjaro" wins 2011 LUX film prize
Eiropas Parlamenta LUX kino balvu 2011. gadā saņem filma "Kilimandžaro sniegi" (Roberts Gedigians, Francija).
Jerzy Buzek awards 2011 LUX Prize to producer Marc Bordure for "The snows of Kilimanjaro" The winner of the 2011 LUX film Prize is "Les neiges du Kilimandjaro" by French director Robert Guédiguian.
Parlamenta priekšsēdētājs Ježijs Buzeks oficiālā ceremonijā Strasbūras plenārsēžu zālē trešdein, 16. novembrī, pasniedza balvu filmas producentam.
Parliament's President Jerzy Buzek today presented the prize to the film's producer, Marc Bordure, at a formal ceremony in its Strasbourg plenary chamber.
Filma veltīta netaisnībai mūsdienu sabiedrībā un tās politiskajiem un šķiru konfliktiem, un tā aicina uz iecietību.
The film questions the injustices of today's societies and their political and trade union conflicts, and makes a plea for tolerance.
"Kilimandžaro sniegi" saņēma vairāk deputātu balsu nekā abas pārējās fināla filmas — grieķu režisores Atinas Reičela Cangari filma "Atenbergs" un Dānijas, Francijas un Zviedrijas kopražotā Rubena Estlunda filma "Spēle".
The other two finalists were "Attenberg" (Greece) by Athina Rachel Tsangari and "Play", (Sweden-France-Denmark).
Pasniedzot balvu, Ježijs Buzeks norādīja: "Eiropas Parlamenta LUX kinobalvas mērķis ir atgādināt, ka tas, kas mūs vieno, ir stiprāks par to, kas mūs šķeļ, un mūsu kopīgās vērtības, brīvības un arī paškritika ir to vērtas, lai mēs par tām cīnītos.
Presenting the prize, Parliament's President Buzek said "The European Parliament's LUX film prize serves as a reminder that what unites us is stronger than what divides us.
Balvas mērķis ir arī apliecināt, ka Eiropas filmu nozarei nav nekādu iemeslu apskaust citu valstu kinoražotājus."
It reminds us that the values, freedoms and indeed self-criticisms we share, are worth fighting for.
Filmas producents, filmas režisora Roberta Gedigiana vietā saņemot balvu, teica: "Man personiski Eiropas vērtības ir saistītas ar republikas ideju — tās republikas, par ko Žans Žoress, kura idejām veltīta mana filma, sauca par sociālo republiku.
It also reminds us that European movies have nothing to envy non-European productions."
Brīvība, vienlīdzība un brālība ir vērtības, kuras aizstāvēt ir arī Eiropas pienākums. [....]
At the ceremony, the film's producer, Mr Bordure, said on behalf of Robert Guédiguian: "The values of Europe are, for me, linked to the idea of the Republic - this Republic which Jean Jaurès, under whose auspices my film is placed, called a 'social Republic': liberty, equality and fraternity are qualities that Europe also owes it to itself to defend [....]
Lūdzu, nepametiet trūcīgos ļaudis, par ko rakstīja Viktors Igo, kura vārdi ir gan filmas, gan arī visas Eiropas simboliskais vadmotīvs, "ledainajos egoistisko aprēķinu ūdeņos"".
Please do not abandon the poor people of Victor Hugo, a symbolic figurehead of both film and Europe, in the 'icy waters of egotistical calculation'."
Parlamenta LUX balvu ik gadus piešķir filmām, kas atspoguļo Eiropas identitātei nozīmīgas vērtības, Eiropas kultūras daudzveidību vai Eiropas Savienības integrācijas procesu.
The European Parliament's LUX prize is awarded each year to films illustrating values that constitute European identity, the diversity of cultures in Europe or debate on the European Union integration process.
Uzvarētājs saņem 90 000 eiro, un šis finansējums jāizmanto filmas subtitrēšanai 23 oficiālajās ES valodās, filmas pielāgošanai cilvēkiem ar redzes vai dzirdes traucējumiem, kā arī kinoteātriem piemērota formāta vai digitālās versijas sagatavošanai ikvienā ES dalībvalstī.
The €90,000 prize money will pay to sub-title the winning film in the EU's 23 official languages, adapting the original for people with visual or hearing handicaps, and the cinema launch or production, in each Member State, of a 35mm or digital copy.
LUX balvu iepriekš saņēmusi Fatiha Akina filma „Otrā pusē” (2007.g.), brāļu Žana Pjēra un Lika Dardēnu filma „Lornas klusēšana” (2008.g.), Filipa Liorē filma „Laipni lūdzam” (2009.g.) un Feo Aladagas filmai „Svešā” (2010.g.).
Since its creation in 2007, the LUX Prize has gone to "Auf der anderen Seite" by Fatih Akin (2007), "Le Silence de Lorna" by Jean-Pierre and Luc Dardenne (2008), "Welcome" by Philippe Lioret (2009) and "Die Fremde" (Allemagne) by Feo Aladag.
Parlaments atbalsta Eiropas kino arī ar tiesību aktiem, kuru mērķis ir veicināt kinematogrāfisko daudzveidību un piekļuvi kino.
Parliament's support for European cinema includes specific legislation to promote the diversity of, and access to, cinematographic works.
Šodien deputāti balsoja par Polijas deputāta Pjotra Borisa (EPP) izstrādāto nesaistošo rezolūciju, kurā aicina piešķirt pietiekamu finansējumu filmu veidotājiem un izplatītājiem, jo īpaši - maziem, neatkarīgiem kinoteātriem, lai palīdzētu veikt pāreju uz digitālo projekciju.
Today MEPs voted an own-initiative report by MEP Piotr Borys (EPP, PL), on cinema in the digital era, which calls for instruments and adequate funding to help film producers and distributors, and particularly small independent cinemas, to survive the switch to digital projection.
Foto galerija Paziņojums presei par ziņojumu "Eiropas kino digitālajā laikmetā"
A press release on this report will be available via the link below.
Intervija ar filmas "Spēle" režisoru Rubenu Estlundu
Questions & answers to Ruben Östlund
Rubens Estlunds (dz.1974.g.
Poster of "Play" by Ruben Östlund Ruben Östlund (born 13 April 1974 in Gothenburg) is a Swedish film director.
13.aprīlī) 1990.gados sāka filmēt slēpotājus, bet pēc tam uzņēma trīs pilnmetrāžas mākslas filmas — „Ģitāras mongoloīds” (2004), „Neviļus” (2008) un „Spēle”.
He began by making skiing films in the 1990s, and since 2004 has directed three feature-length fiction films: "The Guitar Mongoloid" (2004), "Involuntary" (2008) and "Play".
Viņa īsfilma „Atgadījums pie bankas” pērn uzvarēja Zelta lāci Berlīnes filmu festivālā.
Östlund's short film Incident by a Bank won the Golden Bear for Best Short Film at the 2009 Berlin International Film Festival.
Vai jūs varētu aprakstīt savu filmu dažos vārdos?
Can you describe your movie in a few words?
Filmas pamatā ir patiesi notikumi, kas norisinājās Gēteborgā starp 2006. un 2008. gadu.
The movie is inspired by real events in Gothenburg between 2006 and 2008.
Vietējā avīzē bija publicēts raksts par laupīšanu.
I recall a news article in the local newspaper about a robbery.
Interesanti, ka laupītāji bija melnādaini un ļoti jauni.
It was interesting because the robbers were black and very young.
Filma sākas ar šo scēnu, kas figurēja plašsaziņas līdzekļos — pieci melnādaini zēni aplaupa trīs baltus zēnus.
The image, built up by the media, of five black boys robbing three white boys, was the starting point for the movie.
Man šis raksts šķita diezgan provokatīvs un pretrunīgs.
My own feeling was that the article was provocative and controversial.
Es veicu izpēti par notikumiem: lasīju tiesas dokumentus, intervēju vainīgos un upurus.
So I did some research about the case: read trial documents, interviewed perpetrators and victims.
Jāatzīmē, ka vainīgie apzināti izmantoja „melno” tēlu, lai iebaidītu savus upurus.
Remarkably, the perpetrators consciously used the image of the "black man" to inspire fear in their victims.
Kurš brīdis filmas uzņemšanas laikā jums iespiedies atmiņā?
Do you recall any particular moment while shooting the movie?
Mēs bijām Venēcijā, lai demonstrētu filmu LUX balvai.
We were in Venice, screening the film for the LUX prize.
Iekāpjot taksometra laivā, es ievēroju melnādainu vīrieti, kurā es atpazinu aktieri no nesen redzētās filmas „Neaicinātais”.
As I was getting into a taxi boat I spotted a black man I recognised, an actor in "Intruder", a movie that I had recently seen.
Es piegāju pie viņa un sāku runāt angliski.
So I walked over to him and started talking in English.
Viņš man pajautāja, no kurienes es esmu, un es atbildēju: „No Zviedrijas!”.
He asked me where I was from and I answered: "Sweden".
Viņš man nevainojamā norvēģu valodā atbildēja: „Es esmu no Norvēģijas!”
And in perfect Norwegian he answered "I'm from Norway!".
Šis, manuprāt, ir svarīgs piemērs tam, ka mūsdienās nevar paļauties tikai uz izskatu.
This is a striking example that these days you can't rely on appearance alone.
Tas kaut ko pasaka arī par Eiropu — kaut ko, ko es vēlos izcelt filmā Spēle: varbūt pēc kāda laika visas šīs „robežas” pazudīs uz visiem laikiem.
It says something about Europe as well, something I want to highlight in "Play": maybe before long all such "borders" will eventually disappear for good.
Kādas bija jūsu izjūtas, kad filma bija samontēta un pabeigta?
What did you think the first time you saw the movie edited and finished?
Kopumā es vienmēr esmu diezgan apmierināts ar rezultātu.
Overall I'm always quite happy with the result.
Man filmas ir kā bērni — ir daži sīkumi, kas man tajās nepatīk, bet es tās vienalga mīlu (smejas).
Sure, there are certain details that I don't like about them, but I love them anyway (laughs).
Kura ir pēdējā filma, ko noskatījāties?
The last movie you saw?
Rodžera Kormena „Traucētāja” ( Intruder , 1962).
"The Intruder", by Roger Corman (1962).
Kura ir pēdējā jūsu lasītā grāmata?
The last book you read?
Viena no franču rakstnieka Mišela Velbeka grāmatām.
A book by the French writer Michel Houellebecq.
Man patīk viņa darbi.
I like his work.
Kurā Eiropas pilsētā jūs uzņemtu savu nākamo filmu?
What European city would you like to use as a setting for your next film?
Mana nākamā filma būs par tūrismu un norisināsies tūrisma kūrortos, prāmjos, autobusos un zināmā brīdī pat Francijas Alpos.
My next film is going to be about tourism, so it will take place in tourist resorts, ferries, buses, and at one point even the French Alps.
Tādēļ es šaubos, ka tajā būs daudz pilsētu scēnu.
So I doubt that there will be many city scenes, actually.
Jūsu kā kino režisora devīze?
Your motto as movie maker?
Man ir viens vecs draugs, kas vienmēr cenšas atrast kaut ko, kam pretoties.
I have an old friend who always tries to find something to push against.
Es pieņemu, ka es daru to pašu.
I guess that's what I do as well.
Es uzskatu, ka konvenciju laušana atbrīvo pozitīvu enerģiju, kas noved pie iedvesmotu darbu radīšanas.
I find breaking convention releases a positive energy that results in the creation of inspired works.
Filmas treileris
Interview on CINEUROPA
Intervija ar filmas "Kilimandžaro sniegi" režisoru Robertu Gedigianu
Questions & answers to Robert Guédiguian
3.decembrī) māte ir vāciete, bet tēvs — armēnis, strādnieks Marseļas dokos.
Born to a German mother and Armenian father, he evokes his paternal working class roots in his 2006 film "Le voyage en Arménie".
R.Gedigians agri sāk interesēties par politiku un kādu brīdi pat ir Francijas Komunistu partijas biedrs.
He became concerned with political questions when young and was active in the French Communist Party for a while .
Vai jūs varētu aprakstīt savu filmu dažos vārdos?
Can you describe your movie in a three words?
Uzticība, solidaritāte un morāla rīcība.
Faithfulness, solidarity and morality.
Kurš brīdis filmas uzņemšanas laikā jums iespiedies atmiņā?
Does any particular moment while shooting the movie stick in your mind?
Mēs uzņēmām scēnu par atlaišanu no darba Marseļas dokos.
We were shooting a scene about job losses in the Marseilles docks.
Tur tas notiek ļoti bieži.
In this place, this is something that happens very often.
Kādas bija jūsu izjūtas, kad filma bija samontēta un pabeigta?
What did you think the first time you saw your finished movie?
Es biju ļoti apmierināts par to, ka strādāju ar savu izcelsmi — manu zemi, Marseļu, strādnieku pasauli.
I was very satisfied about working on my origins: my land, Marseilles, the workers' world.
Nanni Moreti „ Habemus Papam” (2011).
"Habemus Papam", by Nanni Moretti (2011).
Tās ir lieliskas pārdomas par varu.
It's a great reflection on power.
Nekad neakceptē piekāpšanos.
Never accept any concessions.
Intervija ar filmas "Atenbergs" režisori Atinu Cangari
"Attenberg", by Athina Rachel Tsangari Athina Rachel Tsangari is a Greek movie maker and actress.
Režisore un aktrise Atina Reičela Cangari bija Ostinas Cinematexas īsfilmu festivāla dibinātāja un mākslinieciskā vadītāja.
She was co-founder and artistic director of the Austin-based Cinematexas International Short Film Festival, which ran for 10 successful years.
2005.gadā viņa nodibināja producēšanas biroju Haos Film , kurš producējis vairākas pazīstamā grieķu režisora Jorgosa Lantimosa filmas.
In 2005, she founded Haos Film, a production studio that nurtures and produces work by and with fellow filmmakers.
Viņai tika uzticēta jaunā Akropoles muzeja atklāšanas animācijas projekcija.
She produced Yorgos Lanthimos’ first film "Kinetta" and was an associate producer of his follow up, “Dogtooth.”
Vai jūs varētu aprakstīt savu filmu dažos vārdos?
She is currently producing his latest film, "Alps."
Sers Deivids Atenbergs.
Sir David Attenborough.
Kurš brīdis filmas uzņemšanas laikā ir visiespaidīgākais?
Does any particular moment in the shooting of the movie come to mind?
Pirmā reize, kad kamera ieripo uzņemšanas laukumā un es saprotu — tas ir noticis, mēs tūlīt filmēsim.
The first time the camera rolls onto the set and I realise, this is it: we're about to make a movie.
Ko es esmu izdarījusi?
What have I done?
Sidnija Lumeta „Tīklu” ( Network , 1976).
"Network" by Sydney Lumet (1976).
Amerikāņu rakstnieka Alfrēda Bestera „"Zvaigznes - mans mērķis" ( The stars my destination , 1956).
"The Stars My Destination" (1956) by the American writer Alfred Bester.
Ko jums nepatīk redzēt filmā?
What you don't like to see in a movie?
Kurā Eiropas pilsētā jūs velētos uzņemt savu nākamo filmu?
Which is the European city you'd like to use as the setting for your next film?
Kas ir jūsu nākamais projekts?
What's your next project?
Trakulīga zinātniskās fantastikas traģēdija.
Sci-fi screwball tragedy.
Labāk vēlāk nekā nekad.
Better late than never.
Filmas treileris Haos Film
Interview on CINEUROPA
Nosauktas Eiropas Parlamenta LUX balvas finālistes
LUX Prize 2011: 10 films in competition unveiled
Turīnas zirgs (A torinói ló) , režisors Béla Tarr (Ungārija, Francija, Šveice, Vācija)
A torinói ló (The Turin Horse) by Béla Tarr (Hungary, France, Switzerland, Germany)
Trīs konkursa finālam atlasītās filmas tiks nosauktas 26. jūlijā Venēcijas Starptautiskajam filmu festivālam "Venēcijas dienas" veltītajā preses konferencē Romā.
They were chosen by a panel, appointed by the EP’s Culture Committee and including producers, distributors, exhibitors, festival directors, film critics and the previous year's winner.
Konkurējošās filmas vispirms tiks demonstrētas Venēcijā un tad, no 4. oktobra līdz 10. novembrim, Eiropas Parlamentā Briselē.
The LUX Prize was established in 2007 as a tangible symbol of the Parliament’s commitment to European cinema and its creative endeavours.
Pēc tam EP deputāti varēs par filmām balsot.
It is awarded annually based on voting by MEPs.