natgillin/translations-raw huggingface dataset:
12. aicina Komisiju veikt liela mēroga nelikumīgu rūpnieciskās mežistrādes darbību un ar tām saistītās tirdzniecības ietekmes uz vidi un sabiedrību novērtēšanu Klusā okeāna valstīs;
Calls on the Commission to conduct an ecological and social impact assessment of illegal and large scale industrial logging activities and their related trade in the Pacific countries;
15. atbalsta 2000. gadā parakstīto konvenciju par tālu migrējošu zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā, ar mērķi tunzivju zivsaimniecībā sasniegt stabilus lomus ilgtermiņā, sadarbojoties Klusā okeāna valstīm ar tām valstīm, kuras nodarbojas ar tāljūras zveju;
Endorses the Convention on the Conservation and Management of Highly Migratory Fish Stocks in the Western and Central Pacific Ocean signed in September 2000 with the aim of achieving the long-term sustainable harvest of tuna fisheries, as a sign of cooperation between Pacific island countries and distant water-fishing nations;
18. vērš uzmanību uz tūrisma svarīgumu reģiona ekonomikā, ņemot vērā, ka Klusā okeāna salās to idilliskā vide ir nozīmīgs kapitāls; uzsver, ka vienlaikus ar tūrisma attīstību jāpalielina vietējo uzņēmēju tūrisma pakalpojumi, lai nodrošinātu tūrisma nozares noturīgumu un gūtu maksimālu labumu vietējai ekonomikai;
Draws attention to the economic importance that tourism has for the region, given that one of the main assets of the Pacific islands is their idyllic setting; stresses that any encouragement of tourism in the region must go hand in hand with increased local ownership of tourist services, to ensure the sustainability of the tourist sector and to maximise the benefits to the local economy;
20. uzsver, ka vairākumā gadījumu tikai bagātākās valstis ar attīstītāku infrastruktūru un biežāku gaisa satiksmi katru gadu piesaista nozīmīgu skaitu tūristu; uzsver arī, ka šajos gadījumos jāturpina izmantot atbalstu attīstībai, lai finansētu infrastruktūru un sekmētu ilgtspējīgu tūrismu;
Stresses that in the majority of cases only the richer countries with more developed infrastructure and more frequent air connections attract significant numbers of tourists each year; emphasises that in these cases development assistance must continue to be used to finance infrastructure and to encourage sustainable tourism;
Eiropas Attīstības fonda struktūrā Komisija īpaši akcentē atbalstu reģiona valstu izglītības un arodmācību sistēmām, jo nepilnības šajā jomā kavē šo valstu attīstību;
Calls on the Commission to place the emphasis, in projects implemented under the 10th European Development Fund, on support for the education and technical training systems of the States in the region whose development is being hampered by shortcomings in this area;
27. paturot prātā attiecīgo nolīgumu, tai skaitā Klusā okeāna salu valstu īstenotās Klusā okeāna stratēģijas un reģionālo organizāciju, kā, piemēram, Klusā okeāna salu foruma sekretariāta, pārvaldes izmaksas, aicina Komisiju sniegt atbilstošu finansiālu un tehnisku palīdzību šo nolīgumu savlaicīgai un efektīvai īstenošanai;
Bearing in mind the costs of the management and administration of such trading agreements, including the implementation of the Pacific Strategy by the Pacific Island countries and regional organisations such as the Pacific Forum Secretariat, calls on the Commission to provide appropriate financial and technical assistance for the timely and effective implementation of such agreements;
29. atbalsta Komisijas vērtējumu, ka ciešāka sadarbība ar citiem reģiona partneriem, tādiem kā Austrālija un Jaunzēlande, attiecībā uz atbalsta sniegšanu palielinātu tā efektivitāti;
Endorses the Commission’s assessment that closer coordination of aid delivery with other partners in the region such as Australia and New Zealand would increase the effectiveness of aid delivery;
37. vērš uzmanību uz to, ka Klusā okeāna salu valstis ir neaizsargātas pret dabas katastrofām un to sekām valsts ekonomikā; tāpēc atbalsta Komisijas prasību izstrādāt reģionālu programmu sagatavotībai dabas katastrofām;
Draws attention to the vulnerability of Pacific island countries to natural disasters and the devastating effects on their economies; and therefore endorses the Commission’s call for the establishment of a regional disaster preparedness programme;
39. vērš uzmanību uz stāvokli Austrumtimorā, kur 2006. gada maijā un jūnijā plosījās vardarbība, un izsaka cerību, ka Komisija, strādājot ciešā sadarbībā ar starptautisko kopienu, palīdzēs Austrumtimoras vadītājiem risināt krīzi izraisošās problēmas, tostarp nepieciešamību nodrošināt politisko stabilitāti, cīnīties pret nabadzību, sekmēt sociālo attīstību un dažādu sabiedrības slāņu samierināšanu;
Draws attention to the situation in Timor-Leste which was torn by violence in May and June 2006 and expresses the hope that the Commission, working closely with the international community, will assist Timor-Leste’s leaders in addressing the underlying problems contributing to the crisis, including the need for political stability, poverty alleviation, social development and reconciliation among various sections of society ;
Komisijas 2006. gadā izstrādātā stratēģija būs pirmā oficiālā stratēģija 30 gadu laikā par ES un Klusā okeāna reģiona valstu attiecībām, lai stiprinātu politisko dialogu, pievērstu lielāku uzmanību sadarbībai attīstības jomā un palielinātu palīdzības sniegšanas efektivitāti.
The Commission's 2006 strategy will be the first formal strategy in over 30 years of EU-Pacific relations, aiming to strengthen political dialogue, provide a greater focus to development cooperation and increase the effectiveness of aid delivery.
Vēsturiski Eiropai ir bijusi liela ietekme Klusā okeāna reģionā koloniālisma laikā, kā arī ir bijuši savstarpēji kultūras sakari, un pašreiz ES un ĀKK valstis ir noslēgušas Lomes Konvenciju un Kotonū nolīgumu, kas tās saista politiski, kā arī ar sadarbību attīstības jomā un tirdzniecību.
Historically, Europe has had much influence in the Pacific region through colonial rule and cultural ties, and more recently through the Lome Convention and Cotonou Agreement, linking the EU with ACP countries politically and through development cooperation and trade.
Kā reģions tas kļūst ekonomiski un politiski dinamisks un tā nozīme pieaug līdzīgi, kā pieaug Ķīnas nozīme.
As a region it is becoming increasingly dynamic both economically and politically and is adjusting to the rise in power of China.
Daudzās Klusā okeāna salās ir ievērojami dabas resursu krājumi — derīgie izrakteņi un zivju krājumi, dažām salām ir izdevīgs ģeogrāfiskais izvietojums, lai gūtu ienākumus no tūrisma.
Many of the Pacific islands have found themselves endowed with an abundance of natural resources, be it minerals or fisheries, whilst others have taken advantage of their idyllic settings to accrue foreign exchange through tourism.
Klusais okeāns aizņem 35 % no zemeslodes virsmas.
The Pacific Ocean covers 35% of the planet’s surface.
Lai gan Klusā okeāna salu ĀKK valstu, kā arī Francijas un Apvienotās Karalistes aizjūras teritoriju ģeogrāfiskais izvietojums ir liels ieguvums reģionam zivsaimniecības un tūrisma jomās, tomēr tam ir arī negatīvas iezīmes, jo lielā attāluma dēļ valstis un teritorijas ir izolētas.
The location of the Pacific Island ACP countries and the Overseas Territories of France and the United Kingdom, whilst bringing huge benefits to the region through fisheries and tourism, has also brought negative consequences, as the countries and territories find themselves isolated through a ‘tyranny of distance’.
Šā reģiona valsts Papua–Jaungvineja ir 4500 km attālumā no Samoa un 8000 km attālumā no Franču Polinēzijas.
Within the region, Papua New Guinea is 4,500km from Samoa and 8,000km from French Polynesia.
Sasniegumi telekomunikāciju jomā, gaisa pārvadājumi un infrastruktūra ir palīdzējuši daļēji atrisināt šo problēmu.
Advances in telecommunications, air travel and infrastructure have helped somewhat alleviate these problems.
Klusā okeāna salas ir neaizsargātas pret spēcīgām vētrām un daudzas no tām atrodas ciklonu darbības zonās.
The Pacific islands are vulnerable to severe storms, with many lying in the path of powerful cyclones.
Cunami un vulkānu izvirdumi ir bieža parādība šajās valstīs, piemēram, Papua–Jaungvinejā, un tam var būt postoša ietekme uz valstu turpmāko attīstību.
Tsunamis and volcanic eruptions are commonplace in countries such as Papua New Guinea, and can have a devastating effect for development.
Daudzas no salu valstīm ir politiski nedrošas, kā to pierādīja militārais apvērsums Fidži, konflikts Papua–Jaungvinejā un nesenie nemieri Austrumtimorā.
Many of the islands are politically fragile as we have seen through military coups in Fiji, conflict in Papua New Guinea and currently through the unrest witnessed in Timor-Leste.
Ir uztraucoši, ka šajā reģionā sāk izplatīties HIV/AIDS.
Worryingly HIV/Aids has now begun to spread in the region.
Ņemot vērā to, ka Klusā okeāna valstis ir jaunattīstības valstis un ka ES nodrošina reģionam apmēram vienu ceturto daļu no palīdzības attīstības jomā, ir ļoti svarīgi, ka mums ir saskaņota politika attiecībām ar Klusā okeāna salu valstīm.
Given that the Pacific Islands are developing countries and that the EU provides about one quarter of development assistance to the region, it is vital that we have a coherent policy for relations with the Pacific island countries.
ES kā lielākajai palīdzības sniedzējai ir iespēja izstrādāt stratēģiju, lai sniegtu atbalstu Klusā okeāna salu valstīm Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā līdz 2015. gadam.
As major donors, the EU has an opportunity to create a strategy that will support the Pacific Islands towards achieving the Millennium Development Goals by 2015.
Galveno nozaru stabila attīstība:
Sustainable development in key sectors:
Klusā okeāna reģionā ir ievērojami dabas resursu krājumi, jo īpaši zivju krājumi, derīgie izrakteņi un mežsaimniecības resursi, vienlaikus arī lauksaimniecības un tūrisma nozarei ir svarīga nozīme ekonomiskajā izaugsmē daudzās Klusā okeāna salu valstīs.
The Pacific region has been endowed with an abundance of natural resources especially with regards to fisheries, minerals and forestry, whilst agriculture and tourism are vital for economic growth in many of the Pacific island countries.
Ja nozares tiek pienācīgi vadītas, tās var nodrošināt šim reģionam ilglaicīgu stabilu attīstību.
If carefully managed, these sectors have the potential to bring long term sustained growth to the region.
Tāpēc ir svarīgi, ka ikvienam reģionam domātā stratēģija veicina galveno nozaru ekoloģiski un ekonomiski stabilu attīstību, kā arī nodrošina, ka dabas resursu izmantošana dod labumu visiem Klusā okeāna salu valstu iedzīvotājiem.
Therefore, it is vital that any strategy for the region promotes the ecologically and economically sustainable development of these key sectors and ensures that the exploitation of natural resources will benefit the entire population of Pacific island countries.
Izstrādājot stratēģiju reģionam, ir jāatzīst, ka, lai gan visas Klusā okeāna salu valstis ir klasificētas kā jaunattīstības valstis, tomēr tās gan ekonomiski, gan politiski ir atšķirīgas.
In devising a strategy for the region, it must be recognised that the Pacific island countries, although all classified as developing countries, do contrast both economically and politically.
Daudzām Klusā okeāna salu valstīm lauksaimniecības produkti ir galvenā eksporta prece starptautiskajā tirgū, piegādājot pārtikas preces, piemēram, cukuru, kopru, banānus, kokosriekstus un palmu eļļu.
For many of the Pacific islands, their agricultural products are their primary exports to international markets, supplying commodities such as sugar, copra, bananas, coconuts, palm oil.
Turpretī citām valstīm, kuras bieži vien ir mazas un izolētas salas, nodarbošanās ar lauksaimniecību ir tikai iztikas līdzekļu sagādāšana, nodrošinot pārtiku, nodarbinātību un ienākumus šajās nabadzīgajās valstīs.
Whilst for others, often the smallest and most isolated islands, all agricultural activity takes place merely in the form of subsistence, providing food, employment and income for these poorer islands.
Atšķirības starp Klusā okeāna salu valstīm ir arī attiecībā uz derīgo izrakteņu nogulām.
Disparities also exist between respective Pacific Islands regarding mineral deposits.
Dažas no valstīm nesaimnieciskuma dēļ ir pilnībā izlietojušas savus dabas resursus un tagad paļaujas tikai uz importu, bet citām konfliktos postītām valstīm ir izdevies izmainīt ekonomisko situāciju, veiksmīgi izmantojot augstākas patēriņa preču cenas.
Some through bad management have managed to virtually deplete their resources, now relying solely on imports, whilst others, savaged by conflict have managed to turn their economic fortunes round by successfully exploiting high commodity prices.
Viens no galvenajiem reģiona uzdevumiem ir zivju krājumu stabila apsaimniekošana.
One of the major challenges faced by the region is the sustainable management of fisheries.
Klusajā okeānā ir lieli tunzivju krājumi, kuru nozveja Klusā okeāna salu valstu ekskluzīvās ekonomikas zonās (EEZ) ir trešdaļa (2 miljardu eiro apmērā) no visas nozvejas pasaulē.
Tuna is especially abundant in the Pacific, with a third of the world’s catch caught in the Pacific Island countries’ Exclusive Economic Zones (EEZ), valued at 2 billion Euros.
Lielāko daļu tunzivju nozvejo tāljūras zvejā, savukārt, lai zvejotu EEZ ūdeņos, flotēm ir nepieciešams maksāt par licenci, un tas veido vienu no galvenajiem ieņēmumu avotiem daudzām Klusā okeāna salu valstīm.
The majority of tuna are caught by distant water fishing, which requires fleets to pay licence fees in order to fish in the EEZ, creating a major source of revenue for many of the islands.
Papua–Jaungvineja, Fidži, Zālamana salas, Franču Polinēzija un Kiribati ir izmantojušas licenču maksas un izveidojušas vietējās zivju pārstrādes vietas un valstu flotes.
Papua New Guinea, Fiji, Solomon Islands, Samoa, French Polynesia and Kiribati have all taken advantage of the licence fees by creating local processing and national fleets.
Tomēr ir aprēķināts, ka tikai vienu piekto daļu no nozvejotajiem tunzivju lomiem faktiski pārstrādā šajā zonā.
However, it is estimated that only one fifth of the tuna catch is actually ever processed in the Zone.
Tūrisma nozarē sekmējas attīstītākām salu valstīm, kurām ir izdevīgāks ģeogrāfiskais izvietojums un labāka infrastruktūra — daudzās no tām ir lidostu skrejceļi, bet tikai neliels skaits no tiem atbilst standartiem, lai nolaistos reaktīvās pasažieru lidmašīnas.
Tourism tends to favour the more developed islands, those with a more favourable geographic location and with advanced infrastructure – many of the islands have runways, but a limited amount are actually of a standard to land jet aircraft passenger planes.
Neseno nemieru un konfliktu rezultātā šajās salu valstīs ir ievērojami samazinājies tūristu skaits, bet, lai nodrošinātu tūrisma nozares stabilitāti, reģionā ir nepieciešama demokrātija un laba pārvaldība.
Recent political tensions and conflicts on the Islands have also seen tourist numbers fall dramatically, emphasising the necessity for democracy and good governance in the region in order to ensure the sustainability of this key sector.
Ņemot vērā atšķirības, kādas pastāv starp Klusā okeāna salu valstīm, ir ļoti svarīgi, ka ikviena reģionam domātā stratēģija ir pietiekami elastīga, lai nodrošinātu, ka palīdzība attīstības jomā tiek piešķirta atbilstoši valsts un reģionālajām prioritātēm, tādējādi panākot vislielāko ietekmi gan uz vairāk attīstītām, gan mazāk attīstītām valstīm.
Given the disparities that exist between the Pacific island countries it is essential that any strategy for the region must have sufficient flexibility to ensure that development assistance is channelled according to national and regional priorities, thereby achieving the maximum impact for both the more developed and less developed countries.
Plašāks dialogs ar Klusā okeāna salu valstīm un ciešāka sadarbība ar partneriem reģionā var būt tikai labvēlīgs, palielinot palīdzības sniegšanas efektivitāti.
Increased dialogue with the Pacific islands and closer coordination with partners in the region can only be beneficial in increasing the effectiveness of aid delivery.
ES attiecības ar Klusā okeāna salām – stratēģija nostiprinātām partnerattiecībām
EU relations with the Pacific Islands - A strategy for a strengthened partnership
– ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam ( COM(2006)0256 )
– having regard to the proposal for a Council decision ( COM(2006)0256 )
– ņemot vērā nolīguma projektu starp Eiropas Kopienu un Rumānijas Republiku par Rumānijas līdzdalību Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra darbā,
– having regard to the draft agreement between the European Community and the Republic of Romania concerning the participation of Romania in the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction,
– ņemot vērā EK līguma 152. pantu un 300. panta 2. punkta pirmo daļu,
– having regard to Articles 152 and 300(2), first subparagraph, of the EC Treaty,
– ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu ( C6‑0321/2006 ),
– having regard to Article 300(3), first subparagraph, of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0321/2006 ),
– ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu ( A6‑0326/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A6‑0326/2006 ),
Kā Komisija atgādina savā paziņojumā, Luksemburgas Eiropadome (1997. gada decembrī) līdzdalību programmās un Kopienas aģentūrās atzina par pastiprinātas pirmspievienošanās stratēģijas līdzekli, nolemjot, ka kandidātvalstīm jāļauj piedalīties Kopienas aģentūru darbā, izskatot katru gadījumu atsevišķi.
As the Commission points out in its communication, at its meeting in Luxembourg in December 1997 the European Council made involvement in Community programmes and agencies an instrument of the enhanced pre-accession strategy, concluding that the applicant countries should be able to participate in the work of Community agencies, in keeping with decisions to be taken on a case-by-case basis.
Tādējādi Komisija ir risinājusi sarunas ar Bulgāriju, Rumāniju un Turciju par divpusējiem nolīgumiem, kas sniedz daudzus ieguvumus, tostarp šīm valstīm dod iespēju iepazīties ar Centra lēmumu pieņemšanas procedūrām un dot savu ieguldījumu Centra darba programmas veidošanā.
The Commission has thus negotiated with Bulgaria, Romania and Turkey bilateral agreements which offer a wide range of advantages, in particular that of enabling these countries to familiarise themselves with the Monitoring Centre’s decision-making procedures and to contribute to the process of drawing up its work programme.
Referents piekrīt noteikumiem par Bulgārijas, Rumānijas un Turcijas tehnisku un finansiālu līdzdalību Centra darbā.
Your rapporteur is satisfied with the technical and financial arrangements governing the participation of Bulgaria, Romania and Turkey in the work of the Monitoring Centre.
Līdz ar to viņš iesaka bez grozījumiem apstiprināt divpusējo nolīgumu noslēgšanu ar Bulgāriju, Rumāniju un Turciju, lai šīs valstis varētu piedalīties Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra darbā.
He recommends, therefore, that the proposals on the conclusion of the bilateral agreements with Bulgaria, Romania and Turkey should be approved without amendments, so that the countries concerned can become involved in the work of the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction.
Priekšlikums Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Rumāniju par Rumānijas līdzdalību Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra darbā
Proposal for a Council decision on the conclusion of the agreement between the European Community and Romania on the participation of Romania in the work of the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction
– ņemot vērā 2006. gada 1. jūnija plenārsēdē paziņoto Mario Borghezio 2006. gada 23. maija pieprasījumu aizstāvēt viņa imunitāti,
– having regard to the request by Mario Borghezio for defence of his immunity, forwarded by letter of 23 May 2006 and announced in plenary sitting on 1 June 2006,
– pēc Mario Borghezio uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu,
– having heard Mario Borghezio in accordance with Rule 7(3) of its Rules of Procedure,
Lieta 101/63, Wagner/Fohrmann un Krier , 1964. g. krājums ( Recueil ), 419. lpp., kā arī lieta 149/85, Wybot/Faure un citi, 1986. g. krājums ( Recueil ), 2403. lpp. ,
Case 101/63 Wagner v Fohrmann and Krier [1964] ECR 195, and Case 149/85 Wybot v Faure and others [1986] ECR 2391. of the Court of Justice of the European Communities,
– ņemot vērā Itālijas Republikas Konstitūcijas 68. pantu,
– having regard to Article 68 of the Constitution of the Italian Republic,
– ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu ( A6‑0329/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Legal Affairs ( A6‑0329/2006 ),
2006. gada 7. jūnijā Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs saskaņā ar Reglamenta 6. panta 3. punktu nosūtīja Juridiskajai komitejai vēstuli, kurā Eiropas Parlamenta deputāts Mario Borghezio prasa aizstāvēt viņa imunitāti.
By letter of 7 June 2006 the President of the European Parliament forwarded to the Committee on Legal Affairs, pursuant to Rule 6(3) of the Rules of Procedure, a letter from Mr Mario Borghezio, Member of the European Parliament, requesting the defence of his immunity.
Saskaņā ar Reglamenta 6. panta 3. punktu Eiropas Parlaments iepazinās ar minēto prasību 2006. gada 1. jūnija plenārsēdē un pārsūtīja to Juridiskajai komitejai.
Pursuant to Article 6(3) of the Rules of Procedure, the European Parliament noted the request at its plenary sitting of 1 June 2006 and referred it to the Committee on Legal Affairs.
Savā prasībā par imunitātes aizstāvību EP deputāts M. Borghezio norāda uz viņam adresētu Milānas tiesas prokuratūras vēstuli par kriminālprocesa uzsākšanu (Itālijas Kriminālkodeksa 369. un 369.a pants) un izmeklēšanas noslēgumu (Kriminālkodeksa 415.a pants).
In his request for defence of his immunity, Mr Mario Borghezio, MEP, refers to a letter addressed to him by the Public Prosecutor's Office in Milan on the opening of criminal proceedings (Sections 369 and 369a of the Italian Code of Criminal Procedure) and on the conclusion of investigations (Section 415a of the Code of Criminal Procedure).
SVEŠAS MANTAS BOJĀŠANA UN PIESĀRŅOŠANA
DEFACING OR FOULING THE PROPERTY OF OTHERS
Tam, kurš gadījumos, kas nav minēti 635. pantā, bojā vai nosmērē svešu kustamo vai nekustamo īpašumu, piemēro līdz 200 000 lirām lielu naudas sodu pēc cietušās personas sūdzības.
property belonging to another person or persons shall be punishable, subject to an action being brought by the aggrieved party, by a fine of up to Lire 200.000.
Ja jebkurā vietā tiek bojātas mantas ar vēsturisku vai māksliniecisku nozīmi vai nekustamais īpašums vēsturisko centru teritorijā, tad piemēro sodu ar brīvības atņemšanu līdz vienam gadam vai līdz 2 miljoniem liru lielu naudas sodu.
If the offence is committed against an object of historical or artistic interest, wherever it is situated , or against immoveable property situated in an area of historic interest, it shall be publicly actionable and punishable by a term of imprisonment of up to one year or a fine of up to Lire 2 million.
(1) rindkopa pievienota saskaņā ar 13. panta 2. punktu 1997. gada 8. oktobra Likumā Nr. 352.
(1) Paragraph added by 13(2) of Law no 352 of 8 October :
GADĪJUMI, KUROS SAUKŠANA PIE ATBILDĪBAS PĒC CIETUŠĀS PERSONAS SŪDZĪBAS IR IZSLĒGTA
CASES IN WHICH PROSECUTION IS NOT CONDITIONAL ON AN ACTION BEING BROUGHT BY THE AGGRIEVED PARTY