natgillin/translations-raw huggingface dataset:
26. mudina, lai Komisija izpētītu tādu valstu neatkarīgu iestāžu izveides priekšrocības, kuras atbildētu par ikgadējā deficīta līmeņa noteikšanu, ņemot vērā līdzsvarota budžeta vidusposma mērķus;
Encourages the Commission to explore the advantages of establishing national independent bodies in charge of determining the annual level of deficit consistently with the medium-term objective of a balanced budget;
28. uzskata, ka jāuzlabo valsts aktīvu un neparedzēto saistību uzskaite, lai palielinātu pārredzamību un salīdzināmību un nodrošinātu atbilstīgāku pamatu lēmumu pieņemšanai; uzskata, ka Komisija var nākt klajā ar iniciatīvu šajā jautājumā;
Considers that there is room for improvement in the accounting of public assets and implicit liabilities in order to increase transparency and comparability and to provide a sounder basis for taking decisions; considers that the Commission should launch an initiative in this field;
EK līgumā ir skaidri teikts, ka ES līmenī ir cieši jāuzrauga dalībvalstu finanšu attīstība, vēl jo vairāk tādēļ, ka valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāte ir ilgtspējīgas izaugsmes, darbavietu un makroekonomiskās stabilitātes priekšnoteikums.
The Treaty makes clear that developments in the public finances in the EU Member States should be monitored very closely at the EU level, not least because long term viable public finances are a precondition for sustainable growth, for the creation of jobs and for macroeconomic stability.
Turklāt noturīgs valsts finanšu stāvoklis ir būtisks vienotās valūtas ticamībai un tādēļ arī visu ES dalībvalstu kopējām interesēm.
Moreover, sustainable public finances are crucial for the credibility of the common currency and therefore are a matter of common interest for all EU Member States.
Līguma noteikumi, kas definē prasības valsts finanšu stabilitātei un ilgtspējībai, ir uzlaboti vairākās Padomes regulās.
The Treaty provisions defining requirements for sound and sustainable public finances have been refined by a number of Council regulations.
Šai ziņā galvenie dokumenti, cita starpā, ir Stabilitātes un izaugsmes pakts (SIP) un regulas, kas groza tā noteikumus, svinīgas dalībvalstu deklarācijas, kurās tās solās ievērot Pakta noteikumus, kā arī Komisijas ziņojumi ar novērtējumiem un ieteikumiem atsevišķām dalībvalstīm.
The key documents in this respect include, inter alia , the Stability and Growth Pact (SGP), with subsequent regulations amending the provisions of the SGP, solemn declarations by the Member States to abide by the Pact and Commission reports with assessments and recommendations addressed to individual Member States.
Eiropas Parlaments novērtē šos dokumentus attiecībā pret dalībvalstu makroekonomisko un budžeta attīstību un pieņem savu gada pārskatu par valsts finansēm ES.
The European Parliament evaluates these documents against the backdrop of macroeconomic and budgetary developments in the Member States, and adopts its own annual report on public finances in the EU.
Referents vēlētos atgādināt, ka SIP pārskatīšanas galvenais mērķis ir uzlabot dalībvalstu spējas izvairīties no pārmērīga budžeta deficīta un tādējādi palīdzēt tām nodrošināt valsts finanšu vidēja termiņa un ilgtermiņa noturīgu un līdzsvarotu stabilitāti, jo īpaši ņemot vērā gaidāmās demogrāfiskās grūtības.
The rapporteur would like to remind that the main objective of the revision of the SGP is to improve Member States' performance to avoiding excessive deficits and so helping to ensure medium to long term sustainable balanced stability of public finances, especially in view of the upcoming demographic challenges.
Referenta secinājumi ir līdzīgi Komisijas novērtējumam.
The rapporteur's findings are similar to the Commission assessment.
Pārskatītais Stabilitātes un izaugsmes pakts darbojas.
The revised Stability and Growth Pact is functioning.
Tas ir nostiprināts, un ir uzsvērta tā izšķirošā loma ekonomikas politikas koordinēšanā un makroekonomiskās stabilitātes nodrošināšanā.
It has been strengthened and its crucial role in coordination of economics policies and macroeconomic stability has been underlined.
Tomēr referents apzinās, ka viņa slēdzienu pamato tikai vienā Pakta īstenošanas gadā gūtā pieredze.
However, the rapporteur is aware that his statement is based only on one year's experience with the revised pact.
Tas bija pozitīvas ekonomiskās attīstības gads, kam bija labvēlīga ietekme uz dalībvalstu fiskālo sniegumu.
This was a year of positive economic development which saw a favourable impact on the Member States' fiscal performance.
Īstais pārskatītā SIP „pārbaudes akmens” būs nākamie gadi, kad Padomei un Komisijai būs jānodrošina, lai dalībvalstis pilnībā īsteno pamatnostādnes, par kurām vienojās Padome.
The real "stress-test" of the revised SGP will happen in the years to come - when Council and Commission will have to ensure that Member States actually implement the guidelines agreed in Council.
Ir skaidrs, ka lielā mērā tas būs atkarīgs no dalībvalstu labās gribas, un būs interesanti vērot, vai nākamajos gados dalībvalstis patiešām centīsies sekot mērķiem, ko pašas sev nospraudušas, tostarp izvairīties no procikliskiem pasākumiem.
Clearly this will depend to a large extent on the good will of the Member States, and it will be interesting to observe whether or not in the coming years Member States will actually pursue the objectives they have set themselves, including the avoidance of pro-cyclical measures.
Ņemot to vērā, referents uzsver, ka dalībvalstīm būs jāveic turpmāk minētie pasākumi.
In this context the rapporteur stresses that the following measures have to be taken by the Member States:
– Dalībvalstīm vajadzētu konsolidēt savus budžetus ekonomiskā uzplaukuma laikā, t.i., ekonomiskās izaugsmes periodā.
- Member States should consolidate their budgets in good-times - that is in the period of economic growth.
Ir nepieciešams konsekventi izmantot ekonomisko augšupeju, tostarp lielākus nodokļu ieņēmumus, lai ievērojami samazinātu valsts parādu, izvairītos no pārmērīga budžeta deficīta un tiektos pēc budžeta pārpalikuma.
It is a necessity to consequently use the economic upturn, including improved tax revenue, to substantially reduce public debt, to avoid creating excessive deficits and to aim at a budget which is in surplus.
To var panākt, neietekmējot valsts sektora sniegtos pakalpojumus, un tas nodrošinās euro stabilitāti, tajā pašā laikā radot ekonomiskajai izaugsmei labvēlīgus apstākļus un jaunas darba vietas.
This can be done without affecting the service provided by the public sector and will underpin the stability of the Euro while also creating conditions conducive to economic growth and the generation of employment.
Šobrīd tikai trim eirozonas dalībvalstīm ir budžeta pārpalikums.
At present only three of the Euro-Member States show a budget in surplus.
– Jāturpina veikt strukturālās reformas, un tās ir enerģiski jāīsteno.
- Structural reforms have to be carried on and to be implemented vigorously.
Darba tirgus reformas, pakalpojumu tirgus turpmākā atvēršana, enerģētika, telekomunikācijas (tostarp ievērojams viesabonēšanas cenu samazinājums) un uzlaboti noteikumi ieguldījumiem pētniecībā un attīstībā var atraisīt potenciālu izaugsmes veicināšanai, un tam vajadzētu novest pie lielāka pieprasījuma un tādēļ arī pie lielākas nodarbinātības.
Labour market reforms, further opening of the market for services, energy, telecommunication (including a substantial reduction of the roaming charges) and improved condition for investments in Research and Development, can release the potential for spurring on growth and should lead to higher demand and as a consequence to higher employment.
– Sabiedrības novecošanās problēmu ietekmi uz budžetu vēl pietiekamā mērā nerisina neviena dalībvalsts, lai gan šīm problēmām ir ļoti liela ietekme uz turpmāko ES pilsoņu labklājību.
- The challenge of the budgetary impact of an ageing population is not sufficiently addressed by any of the Member States despite the fact that it has the most significant impact on the future well-fare of the EU-citizens.
Pēdējā laika notikumi liecina, ka konsekventa fiskālā politika var veicināt ekonomisko izaugsmi un nodarbinātību.
The most recent developments confirm that a consequent fiscal policy can foster economic growth and employment.
Tādēļ dalībvalstīm jāizvirza konstitucionālas un juridiskas prasības nodrošināt bezdeficīta budžetu.
As a consequence Member States have to set as a constitutional or legal requirement to have a budget which is not in deficit.
Tam ir būtiska nozīme, lai risinātu augsto izmaksu problēmas Eiropā, kas saistītas ar sabiedrības novecošanos.
This is fundamental for mastering the future challenge of high age-related expenditures in Europe.
Turklāt SIP reforma ir ieviesusi jaunus jēdzienus, definīcijas un principus SIP preventīvajā daļā.
Moreover, the reform of the SGP introduced new concepts, definitions and principles in the preventive arm of the SGP.
Lai nodrošinātu konsekventu noteikumu piemērošanu, tika precizēta katras konkrētās valsts specifikai atbilstīgas vidēja termiņa budžeta mērķu izvirzīšanas metodika, un paralēli tam Komisija ir sākusi darbu pie netiešajām saistībām, kuras turpmāk varētu ņemt vērā, nosakot šos mērķus.
In order to ensure a consistent application of the rules the methodology for setting the country specific medium-term budgetary objectives was clarified and, in parallel, the Commission has started work on how implicit liabilities could in future be taken into account in their determination.
Precizēja arī vairākus jautājumus, kas saistīti ar korekciju veida noteikšanu ceļā uz vidēja termiņa budžeta mērķu sasniegšanu, tostarp arī strukturālo reformu nosacījumus preventīvajā SIP daļā.
A number of issues related to the definition of the adjustment path towards the medium term budgetary objectives were also clarified, including the conditions for taking into account structural reforms in the preventive arm of the SGP.
Komisijas novērtējumā SIP preventīvās daļas darbība nav viennozīmīga.
The Commission's assessment of the functioning of the preventive arm of the SGP is mixed.
Pozitīvs faktors ir tas, ka saskaņā ar 2005. gada atjauninātām Stabilitātes un konverģences programmām katrai valstij tika noteikti diferencēti vidēja termiņa budžeta mērķi, kas atspoguļo konkrētās valsts specifisko ekonomisko situāciju.
On the positive side, differentiated medium-term budgetary objectives (MTO) reflecting country-specific economic fundamentals were set in the context of the 2005 updated Stability and Convergence Programmes.
Turklāt dalībvalstis izpildīja savas saistības pamatot budžeta prognozes ar reāliem makroekonomiskiem pieņēmumiem, un paļaušanās uz vienreizējiem un pagaidu pasākumiem bija izteikti mazinājusies.
In addition, Member States lived up to their commitment to base their budgetary projections on realistic macroeconomic assumptions, and the recourse to one-off measures has clearly declined.
Komisijas sniegtajā 2005. gada atjaunināto Stabilitātes un konverģences programmu novērtējumā arī vērojamas dažas novirzes no iepriekš saskaņotiem principiem.
The Commission assessment of the 2005 updated stability and Convergence Programmes also pointed to some deviations from the agreed principles.
Proti, strukturālās fiskālās korekcijas, ko dalībvalstis plānoja 2006. gadam, vēl nesasniedzot vidēja termiņa mērķus, nepanāca 0,5 % no IKP, par ko bija vienošanās, uzsākot reformu.
Notably, the structural fiscal adjustment planned for 2006 by Member States not yet at their MTO falls short of the 0.5 percent benchmark agreed at the moment of the reform.
Tas liecina par to, ka labvēlīga ekonomiskā vide netiek izmantota, lai virzītos uz vidēja termiņa budžeta mērķiem.
This provides evidence that the benign economic environment is not being exploited to progress towards the MTO.
Turklāt dažās dalībvalstīs prognozētās fiskālās korekcijas ir paredzētas tikai beigu posmā un nav pamatotas ar konkrētiem pasākumiem.
In addition, in some Member States, the projected adjustment is back-loaded and not underpinned by concrete measures.
Ir vajadzīgs, lai dalībvalstis turpina uzlabot savu sniegumu.
There is the need that Member States still improving their efforts.
Visumā pārmērīga budžeta deficīta procedūras īstenošanas pieredze ir pozitīva.
Overall the experience with the implementation of the excessive deficit procedure is positive.
Lielāka vērtējuma brīvība ir izmantota, lai dalībvalstīm noteiktu reālus termiņus pārmērīgu budžeta deficītu korekcijai, tajā pašā laikā nodrošinot, lai tiktu veikti nozīmīgi fiskālās situācijas uzlabošanas pasākumi.
The increased room for judgement has notably been applied to set realistic deadlines for Member States to correct their excessive deficits, while ensuring that significant fiscal efforts are made.
Ar citiem būtiskiem faktoriem saistītu noteikumu piemērošana, lai lemtu par pārmērīga budžeta deficīta situāciju, apliecināja, ka SIP ir uz noteikumiem pamatota sistēma: kopš reformas sākuma jebkurš budžeta deficīts, kas pārsniedz 3 % no IKP, tiek uzskatīts par pārmērīgu.
The application of the provisions related to 'other relevant factors' in the steps leading to a decision on the existence of an excessive deficit confirmed that the SGP remains a rules-based framework: since the reform, all deficits in excess of 3 percent of GDP have been considered excessive.
Tomēr referents raizējas par valsts parāda lēno samazināšanos dažās dalībvalstīs.
Nevertheless, the rapporteur is concerned about the slow pace of public debt decrease in some Member States.
Viņš ir pret nebeidzamām un nepārliecinošām deficīta procedūrām un tādēļ lūdz Komisiju un Padomi rīkoties ātri un apņēmīgi.
He i s opposed to never-ending and inconclusive deficit procedures and therefore asks the Commission and the Council to act in a swift and decisive way.
Visbeidzot jāsaka, ka SIP reforma ir veicinājusi konstruktīvu un pārredzamu politisku dialogu par atsevišķu konkrētu valstu situāciju ES līmenī, kas ir nodrošinājis netraucētu un efektīvu SIP darbību.
Finally, the SGP reform stimulated a constructive and transparent policy dialogue on the individual country cases at EU level, which contributed to a smooth and efficient operation of the SGP.
valsts finanses Ekonomikas un monetārajā savienībā 2006. gadā
Public Finances in EMU 2006
Reģionālās attīstības komitejaS ATZINUMS.......................................................19
OPINION of the Committee on Regional Development ..................................20
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2006)0135 )
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2006)0135 )
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 285. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu ( C6‑0100/2006 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 285(1) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0100/2006 ),
– ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu ( A6‑0077/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinion of the Committee on Regional Development ( A6‑0077/2007 ),
(1) Lai iegūtu dalībvalstu iekšzemes kopprodukta (IKP) salīdzinājumu apjoma izteiksmē, ir būtiska vajadzība, lai Kopienai būtu pirktspējas paritātes (PPP), kas atspoguļo cenu līmeņa atšķirības starp dalībvalstīm.
(1) In order to obtain a comparison of Gross Domestic Product (GDP) in volume terms between Member States, there is an essential need for the Community to have Purchasing Power Parities (PPPs) which reflect the differences in the level of prices between Member States.
(1) Lai iegūtu dalībvalstu iekšzemes kopprodukta (IKP) tiešu salīdzinājumu apjoma izteiksmē, ir būtiska vajadzība, lai Kopienai būtu pirktspējas paritātes ( PP ), kas novērš cenu līmeņa atšķirības starp dalībvalstīm.
(1) In order to obtain a direct comparison of Gross Domestic Product (GDP) in volume terms between Member States, there is an essential need for the Community to have Purchasing Power Parities (PPPs) which eliminate the differences in the level of prices between Member States.
Vārds „novērš” ir precīzāks.
Eliminate is more accurate
(3) Padomes 1999. gada 21. jūnija Regulas (EK) Nr. 1260/1999 3. panta 1. punkts, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par struktūrfondiem , ir lasāms saistībā ar 2003. gada Pievienošanās akta II pielikuma 15. daļu, kas saucas „Reģionālā politika un strukturālo instrumentu koordinācija”.
(3) Article 3(1) of Council Regulation (EC) No 1260/1999 of 21 June 1999 laying down general provisions on the Structural Funds 1 , – must be read in conjunction with Part 15 of Annex II of the 2003 Act of Accession, entitled “Regional Policy and coordination of structural instruments”.
Minētais punkts nosaka, ka 1. mērķa aptvertajiem reģioniem jābūt NUTS II līmenim atbilstošiem reģioniem, kuru IKP uz vienu iedzīvotāju, ko izsaka PPP un aprēķina pēc Kopienas skaitliskajiem datiem, ir mazāks par 75 % no Kopienas vidējās vērtības.
That Article 3(1) states that the regions covered by Objective 1 are to be regions corresponding to level II of NUTS whose per capita GDP, measured in PPPs and calculated on the basis of Community figures, is less than 75% of the Community average.
Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulas (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu, 1 5. panta 1. punkts paredz, ka struktūrfondu finansējumu saskaņā ar konverģences mērķi ir tiesīgi saņemt tie reģioni, kuri atbilst kopējās statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas 2. līmenim (turpmāk — "NUTS 2. līmenis") Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regulas (EK) Nr. 1059/2003 2 nozīmē un kuru iekšzemes kopprodukts (IKP) uz vienu iedzīvotāju, vērtējot pēc pirktspējas paritātes un aprēķinot pēc Kopienas 2000.–2002. gada datiem, ir mazāks par 75% no ES 25 vidējā IKP tajā pašā pārskata periodā.
(3) Article 5(1) of Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund 1 provides that the regions eligible for funding from the Structural Funds under the convergence objective shall be regions corresponding to level 2 of the common classification of territorial units for statistics (hereinafter NUTS level 2) within the meaning of Regulation (EC) No 1059/2003 of the European Parliament and of the Council, of 26 May 2003 2, whose gross domestic product (GDP) per capita, measured in purchasing power parities and calculated on the basis of Community figures for the period 2000 to 2002, is less than 75 % of the average GDP of the EU-25 for the same reference period.
1 OV L 161, 26.6.1999., 1. lpp.
1 OJ L 161, 26.06.1999, p.
Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.
1; Regulation as last amended by the 2003 Act of Accession.
Lai atjauninātu šo apsvērumu atbilstīgi spēkā esošajiem tiesību aktiem.
To update the recital in accordance with present legislation.
(3.a) Dalībvalstis tiek mudinātas sagatavot datus reģionālās PP aprēķināšanai.
(3a) Member States are encouraged to produce data for regional PPPs.
Lai mudinātu valstis iesniegt pēc iespējas precīzākus datus.
To encourage the most accurate data possible.
(4) Padomes 1994. gada 16. maija Regulas (EK) Nr. 1164/1994 par Kohēzijas fonda izveidi 2. panta 1. punkts ir lasāms saistībā ar 2003. gada Pievienošanās akta II pielikuma 15. daļu, kas saucas „Reģionālā politika un strukturālo instrumentu koordinācija”.
(4) Article 2(1) of Council Regulation (EC) No 1164/94 of 16 May 1994 establishing a Cohesion Fund 1 , – must be read in conjunction with Part 15 of Annex II of the 2003 Act of Accession, entitled “Regional Policy and coordination of structural instruments”.
2. panta 1. punkts nosaka, ka fonds sniedz finansiālu ieguldījumu projektiem, kas palīdz sasniegt Līgumā par Eiropas Savienību noteiktos mērķus, kuri attiecas uz vidi un Eiropas transporta infrastruktūras tīkliem tajās dalībvalstīs, kuru nacionālais kopprodukts (NKP) uz vienu iedzīvotāju, ko izsaka ar pirktspējas paritāti, ir mazāks par 90 % no Kopienas vidējā kopprodukta un kurām ir programma Līguma 104.c pantā izvirzīto ekonomiskās konverģences nosacījumu īstenošanai.
That Article 2(1) states that the Fund shall provide financial contributions to projects, which contribute to achieving the objectives laid down in the Treaty on European Union, in the fields of the environment and trans-European transport infrastructure networks in Member States with a per capita gross national product (GNP), measured in purchasing power parities, of less than 90 % of the Community average which have a programme leading to the fulfilment of the conditions of economic convergence referred to in Article 104c of the Treaty.
(4) Padomes Regulas (EK) Nr. 1083/2006 5. panta 2. punkts paredz, ka Kohēzijas fonda finansējumam atbilstīgas ir dalībvalstis, kuru nacionālais kopienākums (NKI) uz vienu iedzīvotāju, vērtējot pēc pirktspējas paritātes un aprēķinot pēc Kopienas 2001.–2003. gada datiem, ir mazāks par 90% no ES 25 vidējā NKI un kurām ir programma Līguma 104. pantā minēto ekonomikas konverģences nosacījumu īstenošanai.
(4) Article 5(2) of Council Regulation (EC) No 1083/2006 provides that the Member States eligible for funding from the Cohesion Fund shall be those whose gross national income (GNI) per capita, measured in purchasing power parities and calculated on the basis of Community figures for the period 2001 to 2003, is less than 90 % of the average GNI of the EU-25 and which have a programme for meeting the economic convergence conditions referred to in Article 104 of the Treaty.
Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.
Regulation as last amended by the 2003 Act of Accession.
Sk. 2. grozījuma pamatojumu.
Same as am.2
(6) Eiropas Savienībā darbojošās līdzšinējās metodes un prakse, ko patlaban atsevišķu statistikas programmu veidā reglamentē Padomes 1997. gada 17. februāra Regula (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku 1 , nākotnē ir jāpārvērš tiesiskā regulējumā.
(6) The existing methodologies and practices operating within the European Union, at present governed as individual statistical programmes by Council Regulation (EC) No 322/1997 of 17 February 1997 on Community statistics, 1 need in future to be put into a legal framework.
(6) Komisija (Statistikas birojs) reizi gadā, pamatojoties uz brīvprātības principu, vāc no dalībvalstīm pamatinformāciju par pirktspējas paritāti.
(6) The Commission (Eurostat) is already collecting yearly basic information on purchasing power parities from the Member States on a voluntary basis.
Šī darbība dalībvalstīs jau ir kļuvusi par konsolidētu praksi.
This action has become a consolidated practice in the Member States.
Tomēr, lai nodrošinātu ilgtspējīgu pirktspējas paritātes metodoloģijas izstrādi, tās aprēķināšanu un izplatīšanu, ir nepieciešams tiesiskais regulējums.
However, a legal framework is necessary to ensure the sustainable development, production and dissemination of purchasing power parities.
1 OV L 52, 22.2.1997., 1. lpp.
1 OJ L 52, 22.2.1997, p.
Ar šo grozījumu regulā tiek apstiprināta pašreizējā brīvprātīgā prakse, un nākotnē nodrošināta tiesika noteiktība.
This establishes that the Regulation confirms an existing voluntary practice and gives legal certainty for the future.
6.a apsvērums (jauns)
Recital 6a (new)
(6.a) Lai pastāvīgi būtu pieejami visjaunākie dati, jāturpina pašreizējā prakse regulāri sniegt provizoriskus rezultātus.
(6a) Provision of preliminary results on a regular basis, as is currently the practice, should be maintained in order to keep the freshest possible figures available.
Lai atjauninātu šo apsvērumu saskaņā ar pašreizējo praksi.
To update in accordance with current practice.
(7) Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību.
(7) The measures necessary for the implementation of this Regulation should be adopted in accordance with Council Decision 1999/468/EC of 28 June 1999 laying down the procedures for the exercise of implementing powers conferred on the Commission.