natgillin/translations-raw huggingface dataset:
T. tā kā kuģu ekspluatācijas nediferencētas pārtraukšanas veicināšana, neņemot vērā attiecīgās flotes īpatnības, zvejas resursus un zivju patērētāju vajadzības katrā valstī, ir izraisījusi flotes lieluma piemērošanu pastāvošajiem zivsaimniecības resursiem, radot būtiskas ekonomiskas un sociālas sekas;
T. whereas promoting the indiscriminate scrapping of vessels, without taking account of the specific features of fleets, fishery resources and the needs as regards fish consumption in each country, has been the driving force for matching the size of the fleet to existing fishery resources, with enormous economic and social consequences,
U. tā kā zvejas intensitātes samazināšana dažas dalībvalstis ir skārusi vairāk nekā citas un tā kā atsevišķu dalībvalstu flotes kopumā ir samazinātas vairāk nekā vidēji Kopienā, bet citas savukārt ir palielinājušas zvejas intensitāti;
U. whereas fishing effort reduction has affected some Member States more than others, and there are some Member State fleets that have made global reductions above the Community average and others that have instead increased fishing effort,
V. tā kā, pārtraucot izmantot dažas zvejas metodes, automātiski izzudīs vairākas nerūpnieciskās zvejas nozares, izraisot būtiskas sociālas un ekonomiskas sekas;
V. whereas the discontinuation of some fishing methods will automatically lead to the disappearance of several artisanal fisheries, with major social and economic repercussions,
W. tā kā beidzamo trīs gadu laikā notikušais degvielas cenu pieaugums ir īpaši negatīvi ietekmējis zvejniecības nozari un ievērojami padziļinājis pastāvošo krīzi, tas ir sašaurinājis darbības iespējas šajā jomā un vājinājis tās ekonomisko dzīvotspēju, un līdz ar to ir būtiski samazinājušies zvejnieku ienākumi;
W. whereas increases in fuel prices in the past three years have had a particularly negative impact on the fishing industry, significantly aggravating the already existing crisis, its operating margins and its economic viability and leading to a very significant cut in fishermen’s income,
X. tā kā no 2004. līdz 2006. gadam degvielas cena ir palielinājusies gandrīz par 100% un tā kā izdevumi par degvielu pašreiz dažos šīs jomas sektoros ir gandrīz puse no zvejniecības uzņēmumu darbības kopējiem izdevumiem;
X. whereas fuel prices rose by almost 100% between 2004 and 2006 and now account for approximately 50% of total operating costs for fishing enterprises in some segments of the industry,
Y. tā kā dažos pētījumos ir norādīts, ka degvielas cenas pieaugums varētu izraisīt tūkstošiem zvejniecības uzņēmumu izzušanu, un līdz ar to tiktu likvidētas arī tūkstošiem darba vietu;
Y. whereas there are studies pointing to the risk of the disappearance of thousands of fishing enterprises and the loss of thousands of jobs owing to the increase in fuel prices,
Z. tā kā daudzas ES dalībvalstis ir īstenojušas īpašus pasākumus, kuru mērķis ir atlīdzināt flotei degvielas cenas pieauguma radītos izdevumus, izveidojot garantijas fondus un uzlabotas kredītlīnijas;
Z. whereas various EU Member States have applied specific measures to compensate their fleets for the increase in fuel prices, particularly by creating guarantee funds and subsidised credit lines,
AA. tā kā degvielas cenas pieauguma tendencei ir strukturāls raksturs;
AA. whereas the trend towards high fuel prices is structural in nature,
AB. tā kā attiecībā uz atbrīvojumiem no paziņojuma par valsts atbalstu Komisija ierosina, ka de minimis noteikumā zvejniecības nozarē noteiktā summa ir jāpalielina par aptuveni 30 000 eiro uz saņēmēju un uz trīs gadiem – šī summa ir mazāka nekā citās nozarēs piemērotā;
AB. whereas, as regards exemptions from the notification of state aid, the Commission is proposing that the 'de minimis' rule for the fishing industry be raised to around EUR 30 000 per beneficiary over a three-year period, a lower sum than is applied to other sectors,
AC. tā kā Komisijas priekšlikuma sakarā 2005. gada 15. un 16. decembrī Briselē notikušās Eiropadomes laikā tika nolemts samazināt piešķīrumu Eiropas Zivsaimniecības fondam 2007.–2013. gadam no aptuveni 4,9 miljardiem eiro līdz aptuveni 3,8 miljardiem eiro, tādējādi palielinot Kopienas finanšu resursu nepietiekamību zivsaimniecības nozarei;
AC. whereas the Brussels European Council of 15 and 16 December 2005 cut the European Fisheries Fund (EFF) for the period 2007-2013 by comparison with the Commission proposal, reducing it from around EUR 4.9 billion to around EUR 3.8 billion, thereby further exacerbating the insufficiency of Community financial resources for the fishing industry,
AD. tā kā 2006. gada 19. jūnijā tika noslēgta politiska vienošanās par Eiropas Zivsaimniecības fondu, bet tajā netika ņemti vērā Eiropas Parlamenta 2005. gada 6. jūlija rezolūcijas galvenie aspekti un iekļauti Komisijas paziņojumā ietvertie priekšlikumi par ekonomiskā stāvokļa uzlabošanu zivsaimniecības nozarē;
AD. whereas the political agreement on the EFF reached on 19 June 2006 does not take account of key aspects of its above-mentioned resolution of 6 July 2005 and includes Commission proposals set out in the above-mentioned Commission communication,
3. pauž nožēlu par to, ka ierosinātajos pasākumos nav ietverta patiesa sociāli ekonomiskā dimensija, un turklāt šajos pasākumos nav ņemts vērā, kā to ieviešanas sekas ietekmēs kuģu apkalpes;
Regrets that the measures proposed do not have a genuine socio-economic dimension and that, instead, they are measures that take no account of the consequences of their implementation for vessel crews;
7. uzskata, ka ir nepieciešams izmantot visas iespējas un visus līdzekļus, kas pieejami 2006. gada Kopienas budžetā, lai finansētu ārkārtas pasākumus šīs nozares atbalstam ar nolūku panākt, lai tā varētu pārvarēt grūtības, kas saistītas ar degvielas cenu paaugstināšanos līdz brīdim, kad tiks īstenoti cita veida pasākumi;
Considers it necessary to make use of all the possibilities and financial margins within the framework of the Community budget for 2006 in order to finance extraordinary support measures for the industry, enabling it to overcome the difficulties posed by the rise in fuel prices, for as long as no other type of measure is implemented;
Pasākumi, kuru rezultāti būs jūtami vidējā un tālākā perspektīvā
Measures with a medium and long-term impact
15. ņem vērā Komisijas ierosinājumu turpmāko pārstrukturēšanas programmu kontekstā paredzēt investīcijas zvejas iekārtu pārveidei, aprīkojuma iegādei un motoru nomaiņai, lai veicinātu pārorientāciju, energoefektivitāti un enerģijas taupīšanu;
Notes the Commission’s proposal to take account, in relation to future restructuring plans, of investment linked to changes in fishing gear, the purchase of equipment and replacement of engines, with the aim of contributing to conversion, efficiency and energy saving;
Piekrastes zveja
Inshore fishing
23. pauž nožēlu par to, ka daudzos gadījumos nozare pietiekami neizmanto konkurētspējas uzlabošanas iespējas, ko nodrošina pašreizējā kopīgā tirgus organizācija, un aicina Komisiju sadarbībā ar valstu pārvaldes iestādēm un dažādām ražotājus pārstāvošām organizācijām pēc iespējas vairāk popularizēt šīs iespējas, kā arī citas iespējas, kas varētu rasties pēc nākotnē paredzamās kopīgās tirgus organizācijas pārskatīšanas;
Expresses its disappointment because in many cases the possibilities for improving competitiveness provided under the current COM have not been sufficiently used by the industry and calls on the Commission, in cooperation with national administrations and the various organisations representing producers, to give maximum publicity to these possibilities and to the new possibilities which may figure in a future revision of the COM;
33. pauž bažas par nepietiekamo finanšu resursu apjomu, kas 2007.–2013. gada finanšu plānā piešķirts zvejniecības nozarei, un jo īpaši Eiropas Zivsaimniecības fondam, un uzskata, ka ir nepieciešams šos resursus palielināt, lai varētu pārvarēt šajā jomā pašreiz pastāvošo krīzi;
Expresses concern at the scant financial resources made available for the fishing industry in the financial framework 2007-2013, in particular for the EFF, and considers that these resources should be increased to respond to the crisis affecting the industry;
Resursu ilgtspējība
Sustainability of resources
Nelegālā zveja
Illegal fishing
44. aicina Komisiju pārskatīt pašreizējos kopējās zivsaimniecības politikas noteikumus par nelikumīgo, nedeklarēto un neregulēto zveju; uzskata, ka steidzami ir jāizstrādā noteikumi, kas aizliegtu lielu nozvejas daļu izgāzt atpakaļ jūrā;
Calls on the Commission to review the current common fisheries policy provisions on illegal, unreported and unregulated catches; considers that there is a particularly pressing need for regulations to prevent a significant percentage of catches from being discarded;
47. ņem vērā Komisijas ierosinājumus par zivsaimniecības ekonomisko pārvaldi, bet atgādina, ka kvotu sadalījums un zvejas tiesības ir dalībvalstu ekskluzīva kompetence;
Notes the Commission’s proposals on the economic management of fisheries, but recalls that the distribution of quotas and fishing rights is an exclusive competence of the Member States;
48. uzsver, ka reģionālajām konsultatīvajām padomēm var būt liela nozīme zvejnieku iesaistīšanā lēmumu pieņemšanā attiecībā uz kopējo zivsaimniecības politiku; uzsver, ka ir būtiski piešķirt Kopienas atbalstu šo padomju darbībai, un tas ir jāpārskata pēc pieciem gadiem;
Points out that Regional Advisory Councils may play an important role for the involvement of fishermen in the decision-making process for the common fisheries policy; stresses the importance of receiving Community aid for their operation which should be reevaluated in five years' time;
51. uzsver nepieciešamību labāk regulēt zivju tirgu ar efektīvas kontroles sistēmas un ekomarķēšanas programmas palīdzību, kā arī izveidojot zvejniecības nozares tiesību kodeksu;
Notes the need for proper organisation of fisheries markets, involving an effective control system, an eco-labelling system and the introduction of a legal code for the fishing industry;
Zvejniecības nozare
The fishing industry
Zvejniecības nozarei ir stratēģiska nozīme attiecībā uz daudzu Eiropas Savienības dalībvalstu sociālo un ekonomisko stāvokli, uz iedzīvotāju apgādi ar zvejniecības produktiem un uz pārtikas līdzsvara nodrošināšanu.
The fishing industry is of strategic importance for the socio-economic situation, the public supply of fish and the equilibrium of the food balance in various countries of the European Union (EU).
Pašlaik tā ir nozare, kas sniegusi ievērojamu ieguldījumu piekrastes kopienu vietēja mēroga attīstībā, nodarbinātības, ekonomiskās darbības un darbavietu saglabāšanā un/vai radīšanā, svaigu zivju piegādē un vietējo kultūras tradīciju uzturēšanā.
The industry makes a considerable contribution to local development in coastal communities, employment, the preservation/creation of economic activities and jobs, the supply of fresh fish and the preservation of local cultural traditions.
2004. gadā ES flotēs kopumā bija gandrīz 90 000 kuģu un tās tieši nodarbināja aptuveni 190 000 zvejnieku.
In 2004, the various fleets in the EU totalled around 90 000 vessels and directly employed around 190 000 fishermen.
Taču dalībvalstīs ir konstatēta liela atšķirība starp flotēm, flotes segmentiem, zvejojamām sugām, zvejas rīkiem, produktivitāti, patērētāju vēlmēm un viena iedzīvotāja patērēto zivju produktu daudzumu.
There are marked differences between fleets, fleet segments, target species, fishing gear, productivity, consumption preferences and the fish consumed per capita in the various Member States.
Turklāt zvejniecības nozares darbība ir koncentrēta galvenokārt tajos reģionos, kuros ir nestabila ekonomika un kuri ir ļoti atkarīgi no šīs nozares, turklāt vairumā gadījumu tie ir nabadzīgākie reģioni (1. mērķis).
Moreover, the activity of the fishing industry is concentrated mainly in economically fragile regions which are highly dependent on the industry, most of which are also less-favoured regions (Objective 1).
2003. gadā gandrīz 63 % zvejnieku, 25 % darbavietu pārstrādes rūpniecībā un 45 % ar akvakultūru saistīto darbavietu atradās nabadzīgajos reģionos, kas ir atkarīgi no zvejniecības.
In 2003 around 63% of fishermen, 25% of jobs in the processing industry and 45% of jobs generated by aquaculture were located in less-favoured regions dependent on fishing.
Nozarei raksturīga nedrošība, kas ietekmē ienākumus un algas un kas izriet no darbības neregulārā rakstura un veida, kādā notiek tirdzniecība šajā nozarē, it īpaši no pirmā pārdevuma cenu veidošanās.
The industry is also characterised by the insecurity of incomes and wages arising from the irregular characteristics of the activity and the way in which fish is marketed, in particular the way in which first-sale prices are set.
Pēdējos gados ienākumu samazināšanās dēļ daudzos zvejniecības uzņēmumos ir pasliktinājies ekonomiskais stāvoklis, un tam ir satraucošas sociālas sekas.
In recent years, the economic situation of many fishing enterprises has deteriorated owing to the drop in output, with negative social repercussions.
Lielā ienākumu samazināšanās skaidrojama, no vienas puses, ar ierobežojumiem, kuri noteikti zvejai, no otras puses, ar pirmā pārdevuma cenu stagnāciju un/vai pazemināšanos, ko izraisa nozares struktūra un nelabvēlīgie tirgus apstākļi.
The marked drop in output stems partly from restrictions on fishing activity and partly from the stagnation/decline of first-sale prices arising from the structure of the industry and unfavourable market conditions.
Turklāt pārdošanas dinamika neļauj izmaksu faktoru svārstībām (it īpaši degvielas cenām) ietekmēt zivju cenas.
Moreover, the sales dynamic prevents fluctuations in cost factors (specifically fuel) from impacting on fish prices.
Pirmā pārdevuma vidējās cenas kopš 2000. gada ir palikušas nemainīgas vai pat samazinājušās, taču tas nav pazeminājis cenu svaigo zivju galapatērētājiem.
Average first-sale prices have stagnated or declined since 2000, without this being reflected in a reduction in the price of fresh fish for the end consumer.
Pašreizējā zvejniecības produktu tirgus organizācija Kopienā nav palīdzējusi labāk sadalīt pievienoto vērtību nozares vērtības veidošanās ķēdē.
The current common organisation of the market for fish products has not helped improve the distribution of added value across the value chain in the industry.
Pēdējos desmit gados darbavietu skaits zvejniecības nozarē ir samazinājies par 35 %, kuģu skaits – par 20 % un nozvejas apjoms – par 28 %.
In the past ten years alone, the fishing industry has seen a 35% fall in the number of jobs, a 20% fall in the number of vessels and a 28% fall in catches.
Toties 2002. gadā veiktā kopējās zivsaimniecības politikas pārskatīšana šo tendenci ne vien neapvērsa, bet vēl veicināja;
The 2002 revision of the common fisheries policy not only failed to reverse this trend but actually worsened it.
Rezultātā ES importē vairāk nekā 40 % no patērētajiem zvejniecības produktiem un zvejniecības produktu līdzsvara deficīts tirdzniecībā ar trešām valstīm jau vairākus gadus pastāvīgi pieaug.
The result is that the EU already imports more than 40% of the fish products it consumes, and the balance of trade deficit for fish products with third countries has been growing steadily in recent years.
Vēlme piemērot floti esošajiem zivju resursiem ir izraisījusi kuģu likvidāciju, neņemot vērā attiecīgās flotes specifiku un katras dalībvalsts patēriņa vajadzības, un tas radījis ievērojamas ekonomiskas un sociālas sekas.
Promoting the scrapping of vessels regardless of the specific features of fleets and the consumption requirements in each Member State has been the driving force for matching the size of the fleet to existing fishery resources, with enormous economic and social consequences.
Zvejas jaudas samazināšanās dažas dalībvalstis ir ietekmējusi vairāk nekā citas, jo dažos gadījumos vispārējā zvejas jaudas samazināšana ir bijusi lielāka par vidējo Kopienas rādītāju, bet citos gadījumos flotes ir pat palielinājušas zvejas jaudu.
The reduction in fishing effort has affected some Member States more than others; some Member State fleets have seen overall fishing effort reductions above the Community average, whilst other fleets have increased their fishing effort.
Krīzi, kura pašlaik skar nozari, ir padziļinājusi degvielas cenu celšanās pēdējo trīs gadu laikā, šai situācijai ir strukturāls raksturs, un tā ir īpaši ietekmējusi zvejniecības nozari, padziļinot pastāvošo krīzi, sašaurinot darbības iespējas un pazeminot nozares ekonomisko dzīvotspēju.
The crisis hitting the sector has been worsened by the increase in fuel prices over the past three years, a situation which is set to be structural in nature and which has had a particular impact on the fishing industry, aggravating the existing crisis and affecting its operating margins and economic viability.
No 2004. līdz 2006. gadam degvielas cenas ir pieaugušas par 100 % un joprojām ir gandrīz 40 % no zvejniecības uzņēmumu kopējām darbības izmaksām.
Between 2004 and 2006, fuel prices rose by 100% and fuels now account for approximately 40% of total operating costs for fishing enterprises.
Komisija uzskata, ka zvejniecības uzņēmumu darbinieku ienākumi var samazināties pat par 25 %, ņemot vērā to, ka viņu algu veido procenti no nozvejas vērtības.
The Commission estimates a loss of income for crew members of up to 25%, bearing in mind that their wages represent a percentage of the value of catches.
No dažiem pētījumiem izriet, ka gandrīz 30 % zvejniecības uzņēmumu draud iznīkšana un ka degvielas cenu pieaugums var izraisīt vairāk nekā 16 000 darbavietu zudumu.
Studies point to the risk of the disappearance of around 30% of fishing enterprises and the loss of more than 16 000 jobs owing to the increase in fuel prices.
Referenta novērojumi
Rapporteur’s remarks
Eiropas Komisijas ziņojumā par ekonomiskā stāvokļa uzlabošanu zvejniecības nozarē sniegts salīdzinoši labs nozares ekonomiskā stāvokļa novērtējums, taču ieteiktie risinājumi ir nepietiekami un tos var uzskatīt pat par nepiemērotiem, jo ir jāpiemēro glābšanas pasākumi, lai atbalstītu nozari smagajā sociāli ekonomiskajā stāvoklī, kurā tā atrodas un kuru pirmā konstatējusi un raksturojusi tieši Komisija.
The Commission communication on ‘improving the economic situation in the fishing industry’ provides a relatively sound diagnosis of the economic situation in the industry, but the solutions put forward are at the very least insufficient and may even be considered inadequate if we bear in mind the need to adopt emergency measures to support the industry in the face of the serious socio-economic situation with which it is struggling to cope.
Pat ja daži Komisijas ieteiktie pasākumi šķiet pieņemami, tomēr tie nav glābšanas pasākumi, un tiem pilnīgi noteikti nebūs nedz tūlītēja, nedz tuvākā laikā jūtama efekta.
The Commission itself notes and describes this serious situation.
Tādēļ šie pasākumi neatbilst nozares pašreizējām vajadzībām.
Even though some of the measures proposed by the Commission may be reasonable, they are anything but emergency measures and will certainly not produce effects immediately or in the short term, which means that they do not respond to the current needs of the industry.
Šie pasākumi ir novēloti un neatbilst saistībām, ko Komisija uzņēmās 2005. gada 29. jūlija sanāksmē, kurā piedalījās nozares pārstāvji.
These measures are late arriving and do not match the commitments given by the Commission in the meeting with industry representatives on 29 July 2005.
Turklāt šie pasākumi neparedz nozarei piešķirto līdzekļu palielināšanu Kopienas budžetā un nepiedāvā nevienu jaunu instrumentu, tādēļ rodas šaubas ne vien par to efektivitāti, bet arī par ieinteresētības līmeni un šo pasākumu patieso ietekmi uz „ekonomiskās situācijas uzlabošanu nozarē”.
These measures make no provision for boosting appropriations for the industry in the Community budget and do not propose any new instrument, which gives rise to doubts not only as to their effectiveness but also as to the level of ambition and actual impact that they will have on ‘improving the economic situation’ in the industry.
Grūtības, ar kurām šobrīd saskaras zvejniecības nozare, ir galvenokārt saistītas ar izmaksu struktūru, kas ir neproporcionāla attiecībā pret gūtajiem ienākumiem.
The difficulties now facing the fishing industry essentially stem from the problem involving the structure of costs, which are excessively high when measured against the output obtained.
Savukārt šīs izmaksas pēkšņi palielināja degvielas cenu ārkārtīgi straujā celšanās.
Moreover, these costs have been abruptly worsened by the sharp rise in fuel prices.
Referents pauž nožēlu par politiku, kas, izvirzot priekšplānā nozares sociāli ekonomisko pagrimumu, kuru vēl padziļina spēcīgais degvielas cenu pieaugums, veicina zvejas kuģu likvidāciju un pilnīgu darbības pārtraukšanu.
The rapporteur deplores a policy which, taking advantage of the socio-economic deterioration in the industry, worsened by the sharp rise in fuel prices, seeks to promote the scrapping of vessels and permanent cessation of activity.
Šī iemesla dēļ Komisijas secinājums, kuram atbilstoši „īpaši svarīgi ir novērst pārmērīgu intensitāti”, neatrisinās problēmu.
The Commission’s conclusion that ‘removal of this excess capacity is, therefore, an important objective’ does not resolve the problem.
Tāpat, ja pamatojamies uz principu, ka zvejniecībai piemērotie vairākkārtējie ierobežojumi (pat ja tos neuzskata par vienīgo iemeslu) ir sekmējuši ekonomiskā stāvokļa pasliktināšanos nozarē, ir neiespējami šos pasākumus pieņemt un uzskatīt par piemērotiem ekonomiskā stāvokļa uzlabošanai nozarē.
In the same way, if we start from the principle that the successive restrictions on fishing that have been implemented, although not the sole cause, have contributed to the worsening economic situation in the industry, it becomes incomprehensible that they should be accepted or considered as measures for ‘improving its economic situation’.
Lai zvejniecības nozarē efektīvi uzlabotu ekonomisko stāvokli, ir jāpieņem glābšanas pasākumi, kas nekavējoties un efektīvi atsauktos uz nozarē konstatētajām sociāli ekonomiskajām vajadzībām, ārpus citu pasākumu pieņemšanas, kuru īstenošanai būs ietekme vidējā un ilgtermiņā.
An effective ‘improvement in the economic situation in the fishing industry’ requires the adoption of emergency measures which will provide an immediate and effective response to the socio-economic needs of the industry, in addition to the adoption of measures whose implementation and impact will be of a medium and long-term nature.
Vēl jo vairāk, ņemot vērā to, ka šajā gadījumā runa ir par kopējo Kopienas politiku – kopējo zvejniecības politiku –, kam saskaņoti jāuzņemas tās izmaksu finansēšana.
Especially since we are dealing with a common Community policy - the common fisheries policy - which should bear responsibility for financing its costs in a coherent manner.
Tikpat skaidri redzams, ka kopējās zvejniecības politikas pārskatīšana 2002. gadā ne vien nenostādīja dažādās ES flotes uz ilgtspējīgas pastāvēšanas ceļa, bet arī pasliktināja ekonomisko un sociālo stāvokli nozarē, ko galvenokārt pierāda darbavietu skaita un nozvejas apjoma samazināšanās.
It becomes apparent from the diagnosis that the 2002 revision of the CFP not only failed to place the various EU fleets on the road towards sustainability but worsened the economic and social situation in the industry, whereby particular attention should be drawn to the fall in jobs and catches.
Referenta ieteikumi
Rapporteur’s proposals
Ņemot vērā Komisijas priekšlikumus, referents vēlas iekļaut ziņojumā zvejniecības nozari pārstāvošo organizāciju iesniegtos priekšlikumus un atjaunot Eiropas Parlamenta nostāju par Eiropas Zivsaimniecības fondu.
Bearing in mind the Commission’s proposals, the rapporteur has sought to include in this report proposals put forward by the representative structures of the fishing industry, and to reiterate the European Parliament’s standpoints in relation to the European Fisheries Fund.