natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Starptautiskā Jūras pētniecības padome jau ir skaidri fiksējusi robežas, kuras galvenokārt izmanto, nosakot kopējo pieļaujamo nozvejas apjomu zivsaimniecības nozarē.
The International Council for the Exploration of the Seas already has clearly delineated boundaries which are used, notably, for the setting of Total Allowable Catches in the fisheries sector.
Lai jūras vides apakšreģionu apakšiedalījumi būtu efektīvi, tiem ir jābūt saderīgiem ar esošajām robežām.
In order to be effective, any subdivisions of the marine sub-regions should reflect the existing delineations.
Grozījums Nr. 30 3. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) daļa
Amendment 30 Article 3, paragraph 2, point (b), (ii)
ii) Adrijas jūrā – jūras ūdeņi, kas ir Itālijas un Slovēnijas suverenitātē vai jurisdikcijā;
(ii) in the Adriatic Sea, the marine waters covered by the sovereignty or jurisdiction of Italy and Slovenia;
ii) Adrijas jūrā – jūras ūdeņi, kas ir Itālijas , Slovēnijas un Horvātijas suverenitātē vai jurisdikcijā;
(ii) in the Adriatic Sea, the marine waters covered by the sovereignty or jurisdiction of Italy , Slovenia and Croatia ;
Ir jāņem vērā Horvātijas atrašanās Adrijas jūras apakšreģionā.
The situation of Croatia in the Adriatic subregion must be taken into account.
Dalībvalstis izveido piemērotas pārvaldības vienības saviem jūras ūdeņiem Eiropā attiecībā uz katru jūras reģionu vai apakšreģionu.
Member States shall define appropriate management units in their European marine waters in respect of each Marine Region or Sub-Region.
Pārvaldības vienības, ja tas ir lietderīgi, ņem vērā pašreizējās pārvaldības, monitoringa un novērtējuma vienības, un tām jābūt identificētām ar koordinātām atbilstīgajā jūras vides stratēģijā.
The management units shall, where appropriate, take into account existing management, monitoring and reference units, and shall be identified by co-ordinates in the relevant Marine Strategy.
Dalībvalstis informē Komisiju par ikvienu noteiktu pārvaldības vienību līdz dienai, kas noteikta 23. panta 1. punkta 1. daļā.
Member States shall inform the Commission of any defined management unit by the date specified in the first subparagraph of Article 23(1).
Dalībvalstis panāk labu jūras vides stāvokli, izveidojot un īstenojot jūras vides stratēģijas.
Member States shall achieve good environmental status by establishing and implementing Marine Strategies.
Katra dalībvalsts katrā attiecīgajā jūras vides reģionā izstrādā jūras vides stratēģiju attiecībā uz to jūras ūdeņiem Eiropā atbilstīgi šādam darba plānam:
Each Member State shall, in respect of each Marine Region concerned, develop a Marine Strategy for its European marine waters in accordance with the following plan of action:
Dalībvalstis, kurām ir kopēji jūras reģioni, nodrošina to, lai katra reģiona vai apakšreģiona ūdeņiem, kuri ir to suverenitātē vai jurisdikcijā, tiktu izveidota viena kopēja jūras vides stratēģija.
Member States sharing a Marine Region shall ensure that a single, joint Marine Strategy is produced per region or sub-region for the waters falling under their sovereignty or jurisdiction within that region.
Katra dalībvalsts katrā attiecīgajā jūras vides reģionā izstrādā jūras vides stratēģiju attiecībā uz tās jūras ūdeņiem Eiropā atbilstīgi šādam darba plānam:
Each Member State shall, in respect of each Marine Region concerned, develop a Marine Strategy for its European marine waters in accordance with the following plan of action:
4. panta a) daļa
Article 4, point (a)
i) attiecīgo ūdeņu faktiskā vides stāvokļa un cilvēka darbības ietekmes uz vidi sākotnējais novērtējums atbilstīgi 7. pantam, kas jāveic ne vēlāk kā [ 4 gadus pēc spēkā stāšanās dienas];
(i) an initial assessment, to be completed by [ 4 years after date of entry into force], of the current environmental status of the waters concerned and the environmental impact of human activities thereon, in accordance with Article 7;
i) attiecīgo ūdeņu faktiskā vides stāvokļa un cilvēka darbības ietekmes uz vidi sākotnējais novērtējums atbilstīgi 7. pantam, kas jāveic ne vēlāk kā [ 2 gadus pēc spēkā stāšanās dienas];
(i) an initial assessment, to be completed by [ 2 years after date of entry into force], of the current environmental status of the waters concerned and the environmental impact of human activities thereon, in accordance with Article 7;
ii) attiecīgo ūdeņu laba vides stāvokļa definēšana atbilstīgi 8. panta 1. punktam, kas jāveic ne vēlāk kā [ 4 gadus pēc spēkā stāšanās dienas];
(ii) a determination, to be established by [ 4 years after date of entry into force], of good environmental status for the waters concerned, in accordance with Article 8(1);
ii) attiecīgo ūdeņu laba vides stāvokļa definēšana atbilstīgi 8. panta 1. punktam, kas jāveic ne vēlāk kā [ 2 gadus pēc spēkā stāšanās dienas];
(ii) a determination, to be established by [ 2 years after date of entry into force], of good environmental status for the waters concerned, in accordance with Article 8(1);
iii) vides aizsardzības mērķu kopuma izveide atbilstīgi 9. panta 1. punktam, kas jāveic ne vēlāk kā [ 5 gadus pēc spēkā stāšanās dienas];
(iii) establishment, by [ 5 years after date of entry into force], of a series of environmental targets, in accordance with Article 9(1);
iii) vides aizsardzības mērķu kopuma izveide atbilstīgi 9. panta 1. punktam, kas jāveic ne vēlāk kā [ 3 gadus pēc spēkā stāšanās dienas];
(iii) establishment, by [ 3 years after date of entry into force], of a series of environmental targets, in accordance with Article 9(1);
iv) turpmākam novērtējumam un pastāvīgai vides aizsardzības mērķu atjaunināšanai paredzētas monitoringa programmas izveide un īstenošana atbilstīgi 10. panta 1. punktam, kas jāveic ne vēlāk kā [ 6 gadus pēc spēkā stāšanās dienas], ja vien attiecīgos Kopienas tiesību aktos nav noteikts citādi;
(iv) establishment and implementation, by [ 6 years after date of entry into force] except where otherwise specified in the relevant Community legislation, of a monitoring programme for ongoing assessment and regular updating of targets, in accordance with Article 10(1);
iv) turpmākam novērtējumam un pastāvīgai vides aizsardzības mērķu atjaunināšanai paredzētas monitoringa programmas izveide un īstenošana atbilstīgi 10. panta 1. punktam, kas jāveic ne vēlāk kā [ 3 gadus pēc spēkā stāšanās dienas], ja vien attiecīgos Kopienas tiesību aktos nav noteikts citādi;
(iv) establishment and implementation, by [ 3 years after date of entry into force] except where otherwise specified in the relevant Community legislation, of a monitoring programme for ongoing assessment and regular updating of targets, in accordance with Article 10(1);
b) pasākumu programmas:
(b) Programmes of measures:
i) laba vides stāvokļa panākšanai paredzētu pasākumu programmas izstrāde atbilstīgi 12. panta 1., 2. un 3. punktam ne vēlāk kā 2016. gadā;
(i) development, by 2016 at the latest, of a programme of measures designed to achieve good environment status, in accordance with Article 12(1), (2) and (3);
i) laba vides stāvokļa panākšanai paredzētu pasākumu programmas izstrāde atbilstīgi 12. panta 1., 2. un 3. punktam ne vēlāk kā 2012. gadā;
(i) development, by 2012 at the latest, of a programme of measures designed to achieve good environment status, in accordance with Article 12(1), (2) and (3);
ii) iepriekš i) apakšpunktā minētās programmas izpildes uzsākšana atbilstīgi 12. panta 6. punktam ne vēlāk kā 2018. gadā.
(ii) entry into operation of the programme provided for in point (i), by 2018 at the latest, in accordance with Article 12(6).
ii) iepriekš i) apakšpunktā minētās programmas izpildes uzsākšana atbilstīgi 12. panta 6. punktam ne vēlāk kā 2014. gadā.
(ii) entry into operation of the programme provided for in point (i), by 2014 at the latest, in accordance with Article 12(6).
Grozījums Nr. 36 4. panta 1.a punkts (jauns)
Amendment 36 Article 4, paragraph 1 a (new)
Šīs dalībvalstis saņem pienācīgu atbalstu no ES par to lielākām pūlēm vides uzlabošanā, pārveidojot apgabalu par eksperimentālu apgabalu.
Those Member States shall receive appropriate support from the EU for their greater efforts to improve the environment by making the area a pilot area.
Noteikumi punktos a) un b) nekavē dalībvalstis uzturēt vai ieviest stingrākus vides aizsardzības pasākumus.
The provisions in points (a) and (b) shall not prevent any Member State from maintaining or introducing more stringent protective measures.
Par katru jūras reģionu dalībvalsts vai kompetentā iestāde trīs mēnešu laikā sniedz ziņojumu Komisijai un attiecīgajām dalībvalstīm.
For each Marine Region, the Member State or the competent authority shall, within three months, forward the report to the Commission and the Member States concerned.
Grozījums Nr. 38 4. panta 1.c punkts (jauns)
Amendment 38 Article 4, paragraph 1 c (new)
Gaidāmais Baltijas jūras rīcības plāns no Helsinku konvencijas ( HELCOM ) varētu būt lietderīgs resurss, lai izmantotu Baltijas jūru kā eksperimentālo apgabalu jūras vides stratēģijas īstenošanai.
The forthcoming Baltic Sea Action Plan from the Helsinki Convention (HELCOM) could be a useful resource in using the Baltic Sea as a pilot area to implement the marine strategy.
Šā reģiona dalībvalstis ne vēlāk kā līdz 2010. gadam izstrādā kopīgu pasākumu programmu Baltijas jūras reģionam saskaņā ar 12. panta 1. punkta i) un ii) daļām, lai panāktu labu jūras vides stāvokli Baltijas jūras reģionā.
A common programme of measures for the Baltic Sea marine region in accordance with Article 12(1)(i) and (ii) shall be developed by Member States in the region, by 2010 at the latest, to achieve good environmental status in the Baltic Sea marine region.
Ir labi zināms, ka Baltijas jūras vides stāvoklis ir ļoti akūts.
It is well known that the environmental state of the Baltic Sea is very urgent.
Astoņas no deviņām valstīm, kam pieder Baltijas jūras ūdeņi, ir Eiropas Savienības dalībvalstis.
Eight of nine states around the Baltic Sea is member states of the European Union.
Tādēļ Baltijas jūras reģions varētu būt piemērots eksperimentālais apgabals jūras vides stratēģijas īstenošanai.
The Baltic Sea Marine Region could therefore be suitable as a pilot area to implement the marine strategy.
Dalībvalstīm to izstrādātajās stratēģijās ir jāprecizē vides aizsardzības pasākumi katrai tādai reģiona un apakšreģiona teritorijai, ko sauc par „aizsargājamo jūras teritoriju”.
In their strategies, Member States shall lay down measures for the protection of areas, by Region and Sub-region, designated as "marine protected areas".
Kā daļu no stratēģijām reģionos un apakšreģionos dalībvalstis vajadzības gadījumā izveido slēgtus jūras dabas rezervātus, lai aizsargātu un saglabātu visvārīgākās jūras ekosistēmas un bioloģisko daudzveidību.
As part of their strategies per region and subregion, Member States shall, if necessary, also take measures to establish closed marine nature reserves with the aim of protecting and preserving the most vulnerable marine ecosystems and biodiversity.
Dalībvalsts, izstrādājot pasākumu programmu, tajā iekļauj teritoriālos vides aizsardzības pasākumus, kas ietver, bet neierobežojas ar īpaši aizsargājamo dabas teritoriju izmantošanu saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK, kā arī īpaši aizsargājamo teritoriju izmantošanu saskaņā ar Padomes 1979. gada 2. aprīļa Direktīvu 79/409/EK/EEK par savvaļas putnu aizsardzību 2 un aizsargājamo jūras teritoriju izmantošanu, kā noteikts Konvencijas par bioloģisko daudzveidību pušu konferences lēmumā VII/5, kā arī saskaņā ar citiem starptautiskajiem vai reģionālajiem nolīgumiem, kurus Kopiena parakstījusi.
A Member State establishing a programme of measures shall include amongst the measures in its programme the use of spatial protection measures, including but not limited to the use of special areas of conservation pursuant to Directive 92/43/EEC, the use of special protection areas pursuant to Council Directive 79/409/EC/EEC of 2 April 1979 on the conservation of wild birds 2 , and marine protected areas as agreed in Decision VII/5 of the Conference of the Parties to the Convention on Biological Diversity, as well as stemming from any other international or regional agreements to which the Community is a party.
Dalībvalstis nodrošina, ka šīs teritorijas ne vēlāk kā 2012. gadā dod ieguldījumu saskaņotā un reprezentatīvā aizsargājamo jūras teritoriju sistēmā, kas ietver pietiekami lielas teritorijas, kuras ir pilnīgi aizsargātas no jebkādām ieguves darbībām, lai aizsargātu cita starpā nārsta, zivjaudzēšanas un barošanas gultnes un nodrošinātu ekosistēmu integritātes, struktūras un funkcionēšanas saglabāšanu vai atjaunošanu.
Member States shall ensure that these areas contribute to a coherent and representative network of marine protected areas by 2012 at the latest, which includes areas of sufficient size that are fully protected from all extractive uses, to protect, inter alia, spawning, nursery and feeding grounds and to enable the integrity, structure and functioning of ecosystems to be maintained or recovered.
Dalībvalstis izveido vienu vai vairākus šo aizsargājamo jūras teritoriju reģistrus un tos pabeidz ne vēlāk kā 3 gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.
Member States shall establish one or more registers for such marine protected areas, which shall be finalised at least three years after the entry into force of this Directive.
Šajā reģistrā vai reģistros iekļautajai informācijai ir jābūt publiski pieejamai.
The public shall have access to the information contained in the register(s).
Jūras aizsargājamo apgabalu reģistru vai reģistrus katram jūras reģionam pārskata un atjaunina.
The marine protected area register(s) for each Marine Region or Sub-Region shall be reviewed and updated.
2 OV L 103, 25.04.1979., 1. lpp.
2 OJ L 103, 25.4.1979, p.1.
Grozījums Nr. 40 5. panta virsraksts
Amendment 40 Article 5, title
Koordinācija un sadarbība
Co-ordination and co-operation
Koordinācija ar trešām valstīm
Co-ordination with third countries
Cietzemes ieskauto valstu, kā arī to valstu, kuru kuģi peld dalībvalstu ūdeņos, darbība var ievērojami ietekmēt to ūdeņu vides stāvokli ar piesārņojumu no krasta darbībām un ar kuģu izcelsmes piesārņojumu.
The activities of land-locked countries and countries that operate vessels within the waters of a Member State may have significant impacts on the environmental state of those waters through land-base and ship-source pollution.
Direktīva paredz, ka dalībvalstis, „ja iespējams un nepieciešams”, izmanto jau esošās institucionālās struktūras savstarpējai koordinācijai.
The directive provides that Member States should ´where practical and appropriate' use existing institutional structures to co-ordinate with one another.
Šīs direktīvas izpildes nolūkā dalībvalstis, kuru jūras ūdeņi ir vienā un tajā pašā jūras vides reģionā vai apakšreģionā, koordinē savu rīcību.
For the purposes of this Directive, Member States with marine waters within the same Marine Region or Sub-Region shall co-ordinate their actions.
Šīs direktīvas izpildes nolūkā dalībvalstis, kuru jūras ūdeņi ir vienā un tajā pašā jūras vides reģionā vai apakšreģionā, sadarbojas un koordinē savu rīcību.
For the purposes of this Directive, Member States with marine waters within the same Marine Region or Sub-Region shall cooperate and co-ordinate their actions.
Ja iespējams un nepieciešams, dalībvalstis izmanto jūras vides reģionā vai apakšreģionā jau izveidotas institucionālās struktūras.
Where practical and appropriate, Member States shall use existing institutional structures established in that Marine Region or Sub-Region.
Ja iespējams un nepieciešams, dalībvalstis izmanto jūras vides reģionā vai apakšreģionā jau izveidotas institucionālās struktūras, un, cik vien iespējams, – programmas un darbības, kuras jau ir pieņemtas, uzsverot to, ka tās ir īpaši jāpiemēro, lai tās atbilstu 18. pantam.
Where practical and appropriate, Member States shall use existing institutional structures established in that Marine Region or Sub-Region and, as far as possible, the programmes and activities adopted there, to which suitable adjustments shall be made, particularly with a view to bringing them into line with Article 18 .
Grozījums Nr. 42 5. panta 2. punkta 1. daļa
Amendment 42 Article 5, paragraph 2, subparagraph 1
Šīs direktīvas izpildes nolūkā dalībvalstis katrā jūras vides reģionā vai apakšreģionā dara visu iespējamo, lai koordinētu savu rīcību ar trešām valstīm, kuru suverenitātē vai jurisdikcijā ir ūdeņi tajā pašā reģionā vai apakšreģionā.
For the purposes of this Directive, Member States shall , within each Marine Region or Sub-Region, make every effort to co-ordinate their actions with third countries having sovereignty or jurisdiction over waters in the same Region or Sub-Region.
Jūras vides stratēģijas izveidošanas un īstenošanas nolūkā dalībvalstis katrā jūras vides reģionā vai apakšreģionā dara visu iespējamo, lai koordinētu savu rīcību ar:
For the purpose of establishing and implementing a Marine Strategy , Member States shall make every effort to coordinate their actions with :
a) trešām valstīm, kuru suverenitātē vai jurisdikcijā ir piekrastes zonas attiecīgajā jūras reģionā;
(a) third countries having sovereignty or jurisdiction over maritime zones in the Marine Region in question;
b) trešām valstīm, ar kuru karogiem kuģi darbojas attiecīgajā jūras reģionā; un
(b) third countries whose flag vessels operate in the Marine Region in question; and
c) trešām valstīm, kas ir cietzemes ieskautas, bet kuru teritorijās ir lokāli vai difūzi piesārņojuma avoti, kas piesārņo attiecīgo jūras reģionu ar upju vai atmosfēras starpniecību.
(c) third countries that are land-locked but have on their territories point or diffuse sources of pollution that is transferred to the Marine Region in question by means of rivers or the atmosphere.
Cietzemes ieskauto valstu, kā arī to valstu, kuru kuģi peld dalībvalstu ūdeņos, darbība var ievērojami ietekmēt to ūdeņu vides stāvokli ar piesārņojumu no krasta darbības un kuģu izcelsmes piesārņojumu.
The activities of land-locked countries and countries that operate vessels within the waters of a Member State may have significant impacts on the environmental state of those waters through land-base and shipsource pollution.
Direktīva paredz, ka dalībvalstīm, „ja iespējams un nepieciešams”, ir jāizmanto jau esošās institucionālās struktūras savstarpējai koordinācijai.
The Directive provides that Member States should ‘where practical and appropriate’ use existing institutional structures to co-ordinate with one another.
Grozījums Nr. 43 5. panta 2. punkta 2.a daļa (jauna)
Amendment 43 Article 5, paragraph 2, subparagraph 2 a (new)
Dalībvalstis un Komisija to starptautisko un reģionālo nolīgumu kontekstā, ko ES ir noslēgusi ar organizācijām un trešām valstīm, kuru suverenitātē vai jurisdikcijā ir:
In the context of international and regional agreements, which the EU has concluded with organisations and third countries which have sovereignty or jurisdiction, Member States and the Commission shall:
- ūdeņi, kas robežojas ar jūras ūdeņiem Eiropā,
- over waters bordering on European marine waters,
- kuģi, kas peld jūras ūdeņos Eiropā, un
- over ships operating in European marine waters and
- zeme, kas var radīt piesārņojumu jūras ūdeņos Eiropā,
- over land which may cause pollution of European marine waters,
veicina jūras vides stratēģijas pasākumu un programmu īstenošanu saskaņā ar II un III nodaļas noteikumiem.
promote the adoption of measures and programmes for marine strategies in accordance with the provisions of Chapters II and III.
Tiek uzskatīts par nepieciešamu veicināt starptautisko sadarbību ar trešām valstīm un starptautiskām vai reģionālām organizācijām ar nolūku panākt, ka tās pieņem jūras vides stratēģijas, lai ietvertu reģionus un apakšreģionus ar jūras ūdeņiem Eiropā.
It is considered necessary to promote international cooperation with third countries and international or regional organisations with a view to their adopting marine strategies to cover regions or sub-regions with European marine waters.
Grozījums Nr. 44 5. panta 2.a punkts (jauns)
Amendment 44 Article 5, paragraph 2 a (new)
Piemēru vajadzībai pēc labāka ietekmes novērtējuma un koordinācijas sniedz plānotais gāzes cauruļvads, kas šķērsos Baltijas jūru no Viborgas Somu jūras līča Krievijas daļā līdz Greifsvaldei Vācijā.
An example of the need for better impact assessment and coordination is the planned gas pipeline which is to pass through the Baltic Sea, from Viborg in the Russian part of the Gulf of Finland to Greifswald in Germany.
Ir maz tādu noteikumu ES vides tiesību aktos, kuros precizēts, kas jādara pirms šādu infrastruktūras projektu uzsākšanas, ņemot vērā vides aizsardzības viedokli.
There are few rules in EU environment legislation which clarify what needs to be done ahead of such infrastructure projects from an environmental point of view.
Kādas ir minimālās prasības no ES vides perspektīvas ieinteresētajai pusei, kura, piemēram, vēlas ieguldīt cauruļvadu jau stipri piesārņotā jūrā, kurā būvniecības radītais kaitējums un iespējamie negadījumi varētu izraisīt katastrofālas sekas attiecībā uz vidi?
What are the minimum requirements, from an EU environment perspective, of a stakeholder who, for example, wishes to lay a pipeline through an already highly polluted sea where the damage caused during construction and in the event of an accident may have devastating environmental consequences?
Turklāt tiks grauts toksiskais jūras gultnes nogulsnējums, bet tajā ir letālas paliekas, kas tur ir gulējušas no abu pasaules karu laika un kas ietver tūkstošiem daļēji sarūsējušu mīnu un ķīmiskos ieročus.
Furthermore, toxic bottom sediment will have to be disrupted and there are lethal remnants which have lain on the seabed since the world wars, including thousands of semi-corroded mines and chemical weapons.
Grozījums Nr. 45 5. panta 2.b punkts (jauns)
Amendment 45 Article 5, paragraph 2 b (new)
Vairāki ES jūras ūdens resursi stipri cieš no eitrofikācijas.
Several of the EU's marine resources suffer severely from eutrophication.
Lai panāktu konsekventu ES politiku un atbilstošus tiesību aktus, ir jānodrošina, ka KLP atbalsts un cita veida atbalsts netieši vai tieši neizposta kādu citu vitālu ES resursu ar ES atbalsta starpniecību.
In order to achieve consistent EU policy and legislation, it must be ensured that CAP support and other support does not indirectly or directly destroy another vital EU resource by way of EU aid.
6. panta virsraksts
Article 6, heading
Kompetentās iestādes
Competent authorities
Valstu kompetentās iestādes.
Competent national authorities
Dalībvalstis veic sākotnējo novērtējumu attiecībā uz to jūras ūdeņiem Eiropā, novērtējumā ietverot:
Member States shall make an initial assessment of their European marine waters, comprising the following:
Katram jūras reģionam dalībvalstis veic sākotnējo novērtējumu attiecībā uz to jūras ūdeņiem Eiropā, novērtējumā ietverot:
For each Marine Region, Member States shall make an initial assessment of their European marine waters, comprising the following:
Grozījums Nr. 48 7. panta 1. punkta a) apakšpunkts
Amendment 48 Article 7, paragraph 1, point (a)
a) šo ūdeņu būtisko raksturlielumu un faktiskā vides stāvokļa analīzi, pamatojoties uz papildināmu elementu sarakstu, kas izklāstīts II pielikuma 1. tabulā, un aptverot visus biotopu veidus, bioloģiskos komponentus, fizikāli ķīmiskās īpašības un hidromorfoloģiju;
(a) an analysis of the essential characteristics and current environmental status of those waters, based on the non-exhaustive list of elements set out in Table 1 of Annex II, and covering the habitat types, the biological components, the physico-chemical characteristics and the hydromorphology;
a) šo ūdeņu būtisko raksturlielumu , funkciju un faktiskā vides stāvokļa analīzi, pamatojoties uz papildināmu elementu sarakstu, kas izklāstīts II pielikuma 1. tabulā, un aptverot visus biotopu veidus, bioloģiskos komponentus, fizikāli ķīmiskās īpašības un hidromorfoloģiju;
(a) an analysis of the essential characteristics, functions and current environmental status of those waters, based on the non-exhaustive list of elements set out in Table 1 of Annex II, and covering the habitat types, the biological components, the physico-chemical characteristics and the hydromorphology;