natgillin/translations-raw huggingface dataset:
18. aicina vairāk resursu novirzīt bērnu namu un to skolu uzlabošanai, kurās mācās bērni no nelabvēlīgām ģimenēm un bērni ar īpašām vajadzībām, tostarp bērni invalīdi, kā arī ātrāk un efektīvāk īstenot deinstitucionalizācijas programmu, jo Bulgārijā ir salīdzinoši augsts to bērnu skaita īpatsvars, kam nepieciešamas īpašas rūpes; aicina Komisiju veikt pētījumus un apsekošanu saistībā ar invalīdu stāvokli audzināšanas iestādēs; mudina veikt izmaiņas adopcijas tiesību aktos un praksē, lai samazinātu to bulgāru bērnu skaitu, kurus adoptē ārzemnieki, un veicināt adopciju valsts iekšienē, šim nolūkam nodibinot arī potenciālo audžuvecāku vienotu valsts reģistru, kā arī veicinot audžuģimeņu kustību, izmantojot labāko starptautisko pieredzi; aicina turpināt psihiatriskās aprūpes reformu; prasa arī izveidot nepilngadīgo tiesu sistēmu, ko atbalstītu atbilstīgas struktūras un izmitināšanas centri;
Calls for more resources to be directed to improvement of orphanages and schools for disadvantaged children and those with special needs, including disabled persons, and to more rapid and effective implementation of the deinstitutionalisation plan, given that Bulgaria has a relatively high percentage of children in care; requests the Commission to undertake research and monitoring on the status of disabled persons living in residential institutions; wishes to encourage changes in the law and practice of adoption to reduce further the number of Bulgarian children adopted internationally and to promote national adoption including establishment of a unified national register for potential adopters, as well as encouraging foster care in line with international best practice; calls for continued reform of psychiatric care; urges also the establishment of a juvenile court system backed by appropriate structures and accommodation;
20. aicina veikt pasākumus efektīvai decentralizācijas stratēģijas īstenošanai, lai lielākā mērā stiprinātu vietējās administratīvās struktūras un lai tām būtu nepieciešamā spēja aktīvi un pilnībā veikt reformas Bulgārijā;
Calls for action to be taken to effectively implement the Strategy for Decentralisation so that local administrative structures are considerably strengthened and have the necessary capacity to play a full and active role in Bulgaria's reforms;
21. atzinīgi vērtē Bulgāriju par veikto darbu, kas pieprasīts pēdējā Parlamenta ziņojumā, lai tālāk nostiprinātu tās tautsaimniecību, veicot būtiskas strukturālas reformas un pareizu fiskālo politiku, un mudina turpmāk pielikt īpašus pūliņus, lai samazinātu tekošā konta deficītu; uzsver, ka būtiski pievērst galveno uzmanību ekonomiskajam progresam, lai sasniegtu izvirzītos mērķus un iespējas saistībā ar dalību ES;
Commends Bulgaria on taking action, as called for in Parliament's last Report, to further consolidate her economic performance via substantial structural reforms and sound fiscal policies, and encourages further specific efforts to reduce the current account deficit; stresses that a strong focus on economic progress is essential in order to master the challenges and opportunities of EU membership;
28. uzsver, ka ir būtiski jāuzlabo pirmspievienošanās atbalsta vadība un kontrole, lai sagatavotu Bulgāriju efektīvākai ES struktūrfondu izmantošanai; īpaši jāpaātrina darbība, lai akreditētu ar Phare un ISPA saistīto Paplašinātās decentralizētās īstenošanas sistēmu; tai pašā laikā Komisijai jāvirza tālāks atbalsts jomām, kurās pēc tā ir vislielākā nepieciešamība;
Stresses that the management and control of pre-accession assistance must be substantially enhanced in order to prepare Bulgaria for more efficient use of EU Structural Funds; in particular, efforts to accredit the Phare- and ISPA-related Extended Decentralised Implementation System must be accelerated; at the same time the Commission should target further assistance into those areas of greatest need;
Bulgārijas gatavība dalībai ES
State of preparedness for EU membership of Bulgaria
attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, kas attiecas uz tieša patēriņa energoefektivitāti un energopakalpojumiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 93/76/EEK
on the Council common position for adopting a directive of the European Parliament and of the Council on energy end-use efficiency and energy services and repealing Council Directive 93/76/EEC
PE 364.738v01-00
PE 364.738
EIROPAS PARLAMENTA NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS...............................3
DRAFT EUROPEAN PARLIAMENT LEGISLATIVE RESOLUTION
– ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (10721/3/2005 – C6‑0298/2005 ),
– having regard to the Council common position (10721/3/2005 – C6‑0298/2005 ),
Pieņemtie teksti, 7.6.2005., P6_TA(2005)0212 . attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( KOM(2003)0739 )
on the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2003)0739 )
– ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ieteikumus otrajam lasījumam ( A6‑0343/2005 ),
– having regard to the recommendation for second reading of the Committee on Industry, Research and Energy ( A6‑0343/2005 ),
(3a) Ierosinātie mērķi attiecībā uz enerģijas ietaupījumu automātiski neradīs enerģijas patēriņa samazināšanos katrā dalībvalstī vai ES līmenī, un tādēļ automātiski neīsteno vispārējo mērķi par bīstamu klimata pārmaiņu novēršanu.
(3a) The proposed targets for energy savings do not automatically lead to reduction in energy consumption in every Member State or at EU level, and therefore do not automatically achieve the general objective of preventing dangerous climate change.
(7a) Tādējādi šīs direktīvas mērķis ir ne tikai turpināt energopakalpojumu piedāvājuma veicināšanu, bet arī vairāk stimulēt pieprasījumu.
(7a) The aim of this Directive is thus not only to continue to promote the supply side of energy services, but also to create stronger incentives for the demand side.
Tāpēc katras dalībvalsts valsts sektoram būtu jārāda labs piemērs attiecībā uz investīcijām, uzturēšanu un citiem izdevumiem, kas saistīti ar enerģiju patērējošām iekārtām, energopakalpojumiem un citiem ar energoefektivitāti saistītiem pasākumiem.
The public sector in each Member State should therefore be required to set a good example regarding investments, maintenance and other expenditure on energy-using equipment, energy services and other energy efficiency measures.
(8a) Eiropas Parlaments 2001. gada 14. marta rezolūcijā par Komisijas rīcības plānu energoefektivitātes uzlabošanai Eiropas Kopienā 1 apstiprināja savu agrāko uzskatu, ka enerģijas intensitāti gadā iespējams samazināt par 2,5%, un uzsvēra energoefektivitātes nozīmi Lisabonas mērķu sasniegšanā.
(8a) In its resolution of 14 March 2001 on the Commission's Action Plan to Improve Energy Efficiency in the European Community 1 , the European Parliament reaffirmed its earlier view that annual reductions in final energy intensity of 2.5% were achievable and stressed the importance of energy efficiency for the achievement of the Lisbon objectives.
(10) Ar šo direktīvu dalībvalstīm prasa veikt darbības, īstenojot to mērķus atkarībā no šo darbību ietekmes uz enerģijas tiešajiem patērētājiem.
(10) This Directive requires action to be undertaken by the Member States, with the fulfilment of its objectives depending on the effects that such action has on the final consumers of energy.
Dalībvalstu darbību galarezultāts ir atkarīgs no daudziem ārējiem faktoriem, kas iespaido patērētāju uzvedību saistībā ar to enerģijas izmantošanu un to gribu pielietot enerģijas taupīšanas metodes un enerģiju taupošas ierīces.
The end result of Member States' action is dependent on many external factors which influence the behaviour of consumers as regards their energy use and their willingness to implement energy saving methods and use energy saving devices.
Tādēļ, lai arī dalībvalstis apņemas īstenot centienus mērķa sasniegšanai, valsts enerģijas taupības mērķis pēc būtības ir indikatīvs un nesatur juridiski saistošu pienākumu dalībvalstīm sasniegt mērķi — 6%.
Therefore, even though Member States commit themselves to making efforts to achieve the target figure of 6%, the national energy savings target is indicative in nature and entails no legally enforceable obligation for Member States to achieve it.
(10) Ar šo direktīvu dalībvalstīm prasa veikt darbības, īstenojot to mērķus atkarībā no šo darbību ietekmes uz enerģijas tiešajiem patērētājiem.
10) This Directive requires action to be undertaken by the Member States, with the fulfilment of its objectives depending on the effects that such action has on the final consumers of energy.
(11) Cenšoties paaugstināt energoefektivitāti tehnoloģisku, uzvedības un/vai citu ekonomisku izmaiņu dēļ, būtu jāizvairās no būtiskas negatīvas ietekmes uz vidi, kā arī būtu jāievēro sociālās prioritātes.
(11) When striving for energy efficiency on the basis of technological, behavioural and/or economic changes, substantial negative environmental impact should be avoided, and social priorities should be respected.
(11) Cenšoties paaugstināt energoefektivitāti tehnoloģisku, uzvedības un/vai citu ekonomisku izmaiņu dēļ, būtu jāievēro sociālās prioritātes.
(11) When striving for energy efficiency on the basis of technological, behavioural and/or economic changes, social priorities should be respected.
(15) Enerģijas sadalīšanas uzņēmumi, sadales sistēmu operatori un enerģijas mazumtirdzniecības uzņēmumi var paaugstināt energoefektivitāti Eiropas Kopienā, ja to pārdotie energopakalpojumi ietver efektīvu tiešo patēriņu tādās jomās kā tīkamas temperatūras uzturēšana telpās, mājsaimniecību apgāde ar karsto ūdeni, dzesēšana, produktu ražošana, apgaismojums un dzinējspēks.
(15) Energy distributors, distribution system operators and retail energy sales companies can improve energy efficiency in the European Community if the energy services they market include efficient end-use, such as indoor thermal comfort, domestic hot water, refrigeration, product manufacturing, illumination and motive power.
Enerģijas sadalīšanas uzņēmumu, sadales sistēmu operatoru un enerģijas mazumtirdzniecības uzņēmumu peļņas maksimizācija tādējādi ir vairāk atkarīga no energopakalpojumu pārdošanas pēc iespējas lielākam patērētāju skaitam nekā no iespējami lielāka enerģijas daudzuma pārdošanas katram patērētājam.
Profit maximisation for energy distributors, distribution system operators and retail energy sales companies thus becomes more closely related to selling energy services to as many customers as possible than to selling as much energy as possible to each customer.
(15) Enerģijas sadalīšanas uzņēmumi, sadales sistēmu operatori un enerģijas mazumtirdzniecības uzņēmumi , kā arī citi energoefektivitātes paaugstināšanas pakalpojumu sniedzēji var paaugstināt energoefektivitāti Eiropas Kopienā, ja to veiktie pakalpojumi ietver efektīvu tiešo patēriņu tādās jomās kā tīkamas temperatūras uzturēšana telpās, mājsaimniecību apgāde ar karsto ūdeni, dzesēšana, produktu ražošana, apgaismojums un dzinējspēks.
(15) Energy distributors, distribution system operators and retail energy sales companies , as well as other suppliers of energy efficiency improvement services, can improve energy efficiency in the European Community if the measures they take include efficient end-use, such as indoor thermal comfort, domestic hot water, refrigeration, product manufacturing, illumination and motive power.
Lai visiem energopakalpojumu sniedzējiem nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus, būtu stingri jāaizliedz šķērssubsīdiju piešķiršana dažādām enerģijas piegādātāju un mazumtirgotāju darbībām.
With a view to guaranteeing a level playing field between all energy service providers, cross-subsidies between the various activities of energy suppliers and retailers should be strictly prohibited.
Valsts regulatoriem būtu jācenšas izvairīties no jebkāda veida konkurences izkropļojumiem šajā jomā.
The national regulators should endeavour to avoid any distortion of competition in this area.
(15a) Piedāvājuma finansēšanai un ar pieprasījumu saistītajām izmaksām ir liela nozīme saistībā ar energopakalpojumiem.
(15a) The funding of supply and the costs of the demand side have an important role to play in energy services.
Fondu izveide, lai subsidētu energoefektivitātes programmu īstenošanu, kā arī citus energoefektivitātes pasākumus un lai veicinātu energopakalpojumu tirgus attīstību, tādējādi ir svarīgs instruments sākotnējā finansējuma nediskriminējošai sniegšanai šādā tirgū.
The creation of funds to subsidise the implementation of energy efficiency programmes and other energy efficiency measures and to promote the development of a market for energy services is thus an important tool for the provision of non-discriminatory start-up funding in such a market.
(20a) Degvielas un transporta nozarē jāievēro īpašās saistības attiecībā uz energoefektivitāti un energotaupību.
(20a) T he motor fuel and transport sector must meet its particular obligations regarding energy efficiency and energy savings.
1. panta b) apakšpunkts
Article 1, point (b)
b) izveidojot nosacījumus energopakalpojumu tirgus attīstībai un citu energoefektivitātes paaugstināšanas pasākumu nonākšanai pie tiešajiem patērētājiem.
(b) creating the conditions for the development of a market for energy services and for the delivery of other energy efficiency improvement measures to final consumers.
b) izveidojot nosacījumus energopakalpojumu tirgus attīstībai un veicināšanai, kā arī citu energoefektivitātes paaugstināšanas un energotaupības pasākumu nonākšanai pie tiešajiem patērētājiem.
(b) creating the conditions for the development and promotion of a market for energy services and for the delivery of other energy efficiency improvement and energy saving measures to final consumers.
2. panta 1.a daļa (jauna)
Article 2, paragraph 1 a (new)
Dalībvalsts nodrošina, ka visās enerģētikas nozarēs tiek pildītas īpašās saistības attiecībā uz energoefektivitāti un energotaupību, ko nosaka, ņemot vērā nozares svarīgumu tautsaimniecībā un patēriņa attīstību pēdējo gadu laikā.
(1a) Member States shall ensure that each energy sector fulfils the specific obligations incumbent upon it with regard to energy efficiency and energy saving, determined in the light of the sector's importance to the economy and the trend in consumption in recent years.
b) tiešajiem patērētājiem.
(b) final customers.
Tomēr direktīvu nepiemēro tiem uzņēmumiem, kas iesaistīti to kategoriju darbībās, kas uzskaitītas I pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris) , ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā , kā arī tām transporta uzņēmumu daļām, kas pirmām kārtām izmanto aviācijas un kuģu uzpildes degvielu ;
However, this Directive shall not apply to those undertakings involved in categories of activities listed in Annex I to Directive 2003/87/EC of the European Parliament and of the Council of 13 October 2003 establishing a scheme for greenhouse gas emission allowance trading within the Community and to those parts of transport undertakings based primarily on the use of aviation and maritime bunker fuels ;
Tomēr direktīvu nepiemēro tiem uzņēmumiem, kas iesaistīti to kategoriju darbībās, kas uzskaitītas I pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīvai 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā;
However, this Directive shall not apply to those undertakings involved in categories of activities listed in Annex I to Directive 2003/87/EC of the European Parliament and of the Council of 13 October 2003 establishing a scheme for greenhouse gas emission allowance trading within the Community;
a) "enerģija": komerciāli pieejamas enerģijas visi veidi, tostarp elektroenerģija, dabasgāze (tostarp sašķidrināta dabasgāze un sašķidrināta naftasgāze), jebkāda apkurei vai dzesēšanai (tostarp komunālajai apkurei un dzesēšanai) izmantojama degviela, ogles, lignīts, kūdra, transporta degviela (izņemot aviācijas un kuģu uzpildes degvielu) , kā arī biomasa, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/77/EK (2001. gada 27. septembris) par tādas elektroenerģijas pielietojuma veicināšanu iekšējā elektrības tirgū, kas ražota, izmantojot neizsīkstošos enerģijas avotus;
(a) "energy": all forms of commercially available energy, including electricity, natural gas (including liquefied natural gas and liquefied petroleum gas), any fuel for heating and cooling (including district heating and cooling), coal and lignite, peat, transport fuels (excluding aviation and maritime bunker fuels) and biomass as defined in Directive 2001/77/EC of the European Parliament and of the Council of 27 September 2001 on the promotion of electricity produced from renewable energy sources in the internal electricity market;
a) "enerģija": komerciāli pieejamas enerģijas visi veidi, tostarp elektroenerģija, dabasgāze (tostarp sašķidrināta dabasgāze un sašķidrināta naftasgāze), jebkāda apkurei vai dzesēšanai (tostarp komunālajai apkurei un dzesēšanai) izmantojama degviela, ogles, lignīts, kūdra, transporta degviela, kā arī biomasa, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. septembra Direktīvā 2001/77/EK par tādas elektroenerģijas pielietojuma veicināšanu iekšējā elektrības tirgū, kas ražota, izmantojot neizsīkstošos enerģijas avotus;
(a) "energy": all forms of commercially available energy, including electricity, natural gas (including liquefied natural gas and liquefied petroleum gas), any fuel for heating and cooling (including district heating and cooling), coal and lignite, peat, transport fuels and biomass as defined in Directive 2001/77/EC of the European Parliament and of the Council of 27 September 2001 on the promotion of electricity produced from renewable energy sources in the internal electricity market;
e) "energopakalpojums": fizisks labums, ieguvums vai prece, kas ir iegūta no enerģijas un energoefektīvas tehnoloģijas apvienojuma, kas var iekļaut darbības, uzturēšanas un kontroles darbības, kas vajadzīgas pakalpojuma sniegšanai, kuru sniedz, pamatojoties uz līgumu un kurš parasti izraisa pārbaudāmu un izmērāmu vai aplēšamu energoefektivitātes paaugstinājumu;
(e) "energy service": the physical benefit,utility or good derived from a combination of energy and energy efficient technology, which may include the operations, maintenance and control necessary to deliver the service, which is delivered on the basis of a contract and normally leads to verifiable and measurable or estimable energy efficiency improvement.
3. panta r) apakšpunkts
Article 3, point (r)
Piemērojot šīs robežvērtības, transporta degvielu sadalīšanu vai pārdošanu skata atsevišķi no citu enerģijas veidu sadalīšanas vai pārdošanas;
The distribution or sales of transport fuels shall be considered separately from that of other forms of energy when applying these thresholds;
Dalībvalstis pieņem un cenšas sasniegt vispārējo valsts indikatīvo ietaupījuma 6% apmērā mērķi šīs direktīvas piemērošanas sestajā gadā, kas sasniedzams, piemērojot energopakalpojumus un citus energoefektivitātes paaugstināšanas pasākumus.
Member States shall adopt and aim to achieve an overall national indicative energy savings target of 6% for the sixth year of application of this Directive, to be reached by way of energy services and other energy efficiency improvement measures.
Dalībvalstis veic rentablus, praktiski piemērojamus un adekvātus pasākumus, lai sekmētu šā mērķa sasniegšanu.
Member States shall take cost-effective, practicable and reasonable measures designed to contribute towards achieving this target.
Dalībvalstis pieņem un cenšas sasniegt vispārējo valsts enerģijas ietaupījuma indikatīvo mērķi 11,5% apmērā šīs direktīvas piemērošanas devītajā gadā, kas sasniedzams, piemērojot energopakalpojumus un citus energoefektivitātes paaugstināšanas pasākumus.
Member States shall adopt and aim to achieve an overall national indicative energy savings target of 11.5% for the ninth year of application of this Directive, to be reached by way of energy services and other energy efficiency improvement measures.
Pirmajam saskaņā ar 14. pantu iesniedzamajam ziņojumam dalībvalstis nosaka starpposma valsts indikatīvo ietaupījumu mērķi šīs direktīvas piemērošanas trešajam gadam .
For the purpose of the first report to be submitted in accordance with Article 14, Member States shall establish an intermediate national indicative energy savings target for the third year of application of this Directive.
Šis starpposma mērķis ir reāls un tas ir saskaņā ar 1. punktā minēto vispārējo indikatīvo ietaupījuma mērķi .
This intermediate target shall be realistic and consistent with the overall national indicative energy savings target referred to in paragraph 1.
Energoefektivitātes rīcības plāniem , kas jāiesniedz saskaņā ar 14. pantu , dalībvalstis nosaka trīs trīsgadu mērķus attiecībā uz starpposma valsts indikatīvo enerģijas ietaupījuma mērķi .
For the purpose of the Energy Efficiency Action Plans ( EEAPs ) to be submitted in accordance with Article 14, Member States shall establish three consecutive 3-year intermediate national indicative energy savings targets .
Pirmo starpposma mērķi nosaka vismaz 3% apmērā.
The first intermediate target shall be of at least 3%.
Šie starpposma mērķi ir reāli un tie atbilst 1. punktā minētajam vispārējam valsts indikatīvajam ietaupījuma mērķim , turklāt Komisija tos revidē un novērtē saskaņā ar 14. panta 3. punktu .
The intermediate targets shall be realistic and consistent with the overall national indicative energy savings target referred to in paragraph 1 and audited and assessed by the Commission pursuant to Article 14, paragraph 3
4. panta 4.a punkts (jauns)
Article 4, paragraph 4 a (new)
Jo īpaši piemēro konkrētus etalonuzdevumus.
In particular specific benchmarks shall be applied.
4. panta 4.b punkts (jauns)
Article 4, paragraph 4 b (new)
Komisija saskaņā ar 16. pantā paredzēto procedūru strādā pie saskaņotiem energoefektivitātes rādītājiem un etalonuzdevumiem, kas pamatojas uz šiem rādītājiem, IV pielikuma a) apakšpunktā noteiktajiem enerģijas pārveides tirgiem un apakštirgiem.
In accordance with the procedure set out in Article 16 the Commission shall work on harmonised energy efficiency indicators, and benchmarks based upon them, for the energy conversion markets and sub-markets set out in Annex IV(a).
Dalībvalstis ES mēroga rādītājus un etalonuzdevumus iekļauj savos energoefektivitātes rīcības plānos attiecībā uz mērķu sasniegšanu.
Member States shall integrate the EU-wide indicators and benchmarks into their Energy Efficiency Action Plans for achieving the targets.
Tiklīdz Komisija saskaņā ar 16. pantā paredzēto procedūru ir izstrādājusi rādītājus un etalonuzdevumus visiem V pielikumā noteiktajiem enerģijas pārveides tirgiem un apakštirgiem, tā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu aizstāt šā panta 2. punktā noteiktos vispārējos mērķus ar etalonuzdevumiem, ja vien enerģijas apmērs, kas ietaupīts, sasniedzot etalonuzdevumus, atbilst attiecīgajiem šā panta 1. punktā noteiktajiem obligātajiem mērķiem.
As soon as the Commission elaborates, in accordance with the procedure set out in Article 16, indicators and benchmarks for all energy conversion markets and sub-markets set out in Annex V, it shall present to the European Parliament and the Council a proposal for replacing the overall targets pursuant to paragraph 2 by benchmarks, as long as the amount of energy saved by reaching the benchmarks meets the respective mandatory targets set out in paragraph 1.
Dalībvalstis gādā par to, lai valsts sektors darbotos kā paraugs saistībā ar šo direktīvu.
Member States shall ensure that the public sector fulfils an exemplary role in the context of this Directive.
Šajā nolūkā tās nodrošina, lai valsts sektors veiktu vismaz vienu energoefektivitātes paaugstināšanas pasākumu , un koncentrējas uz rentabliem pasākumiem, kas rada lielāko enerģijas ietaupījumu īsākajā laika posmā .
To that end, they shall ensure that one or more energy efficiency improvement measures are taken by the public sector, focussing on cost-effective measures which generate the largest energy savings in the shortest span of time .