natgillin/translations-raw huggingface dataset:
1. uzskata par nepieciešamu vismaz reģionālā līmenī harmonizēt visas pašreizējās MVU, tostarp mikrouzņēmumu definīcijas; turklāt uzskata, ka darbinieku skaits ir MVU definēšanas labākais kritērijs;
Considers it necessary to harmonise all existing definitions of SMEs, including micro-enterprises, at least on a regional basis; considers further that the number of employees is the best criterion for defining an SME;
7. prasa izveidot politikas, programmas un projektus, kas īpaši paredzēti MVU, tostarp mikrouzņēmumiem, kuri tradicionāli ir aktīvi pārrobežu tirdzniecībā;
Requests specially designed policies, programmes and projects aimed at SMEs, including micro enterprises that are traditionally active in cross-border trade;
10. aicina visas ieinteresētās puses vai nu tieši, vai ar augstākstāvošu organizāciju starpniecību piedalīties ar MVU saistīto politiku izstrādē un īstenošanā visos līmeņos;
Calls upon the participation of all players on the ground, either directly or through their apex organisations, to participate at all levels in the setting up and implementation of all policies regarding SMEs;
19. aicina jaunattīstības valstu mazajos un vidējos uzņēmumos pakāpeniski ieviest uzņēmumu sociālās atbildības koncepciju un tādēļ aicina Komisiju izmantot visas attiecīgās konferences un divpusējās diskusijas ar Kotonū nolīgumu
Calls for the progressive introduction of the concept of corporate social responsibility in SMEs from developing countries and therefore asks the Commission to use all relevant conferences and bilateral discussions with countries which are signatories to the Cotonou Agreement
20. atzīst, ka MVU piemērotas sociālekonomiskās vides radīšana ir iespējama tikai tad, ja attiecīgās politikas jomās ietver pasākumus cilvēkresursu izglītībai un apmācībai, saziņas un informācijas infrastruktūras nodrošināšanu un atvieglotu pieeju izejmateriāliem un vietējiem un reģionāliem tirgiem;
Recognizes that creating a sound socio-economic environment for SMEs is only possible if policies for them include actions in the fields of human resources education and training, of communication and information infrastructure provision, and of easy access to raw materials and to local and regional markets;
Spēcīgs un sazarots mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) tīkls ir būtisks valsts attīstības pamats.
For developing a country a strong, intertwined tissue of small and medium enterprises (SMEs) is fundamental.
Nav iespējams noteikt visām jaunattīstības valstīm kopīgu MVU modeli, jo katra valsts ir citādāka gan vēstures, gan tradīciju ziņā.
A common pattern of SMEs in developing countries cannot be identified, each country being different due to history and tradition.
Taču līdzīgi kā attīstītajās valstīs, tie var izveidot ekonomikas mugurkaulu.
Nevertheless, like in developed countries, they can constitute the backbone of the economy.
Pareizi sniedzot mērķtiecīgu atbalstu, tie var kļūt par ilgtspējīgas attīstības dzinuli.
If correctly submitted to targeted incentives, they can be the motor for sustainable development.
Pirmais solis, kas būtu veicams, ir laba, pārskatāma un saskaņota uzņēmējdarbības vide, kurā MVU ir iespējas īstenot savu lomu.
A good, transparent, coherent business climate allowing SMEs to have a role to play is therefore the first step one should count on.
Daudzās jaunattīstības valstīs šī vide šobrīd nav labvēlīga.
In many developing countries this climate is presently unfavourable.
Ir vājās vietas, ar ko jāsaskaras MVU dibināšanas gaitā, kā arī sarežģījumi, ar ko jāsastopas, kad darbība jau ir sākta.
There are bottlenecks to SME creation or difficulties faced when they begin to work.
Citkārt valstu administrācijas paļaujas uz novecojušiem likumiem, no kuriem daži ir pieņemti koloniālisma laikā, un tādēļ tie steidzīgi ir jākoriģē, lai apmierinātu globalizētās ekonomikas prasības.
In other cases national administrations are often relying on outdated laws, some of them dating from the colonial era, therefore urgently needing to be updated to meet the requirements of the globalised economy.
MVU lomas nostiprināšana ekonomikā nozīmē galu galā palīdzēt to vadītājiem iekļūt ilgtspējīgas attīstības ciklā.
Strengthening the role of SMEs in an economy means to ultimately help the people running them to enter the cycle of sustainable growth.
Tas arī ļaus rasties vidusšķirai, kam tik ļoti nepieciešams pieaugt līdz nepieciešamajai kritiskajai masai, lai ievirzītu valdības sekmīgā valsts vadīšanā.
This also allows the emergence of a middle class, so much needed to allow the creation of the critical mass indispensable to give governments an orientation on how to run successfully a country.
Līdz šim Eiropas Parlaments patstāvīgā ziņojumā nekad vēl nav aplūkojis jautājumu par MVU jaunattīstības valstīs, un Komisija turpina MVU aplūkot plašākā privātā sektora kontekstā.
The European Parliament has so far never dealt in an own initiative report with the issue of SMEs in developing countries and the Commission keeps including them in a broader context of private sector.
Piemēram, Kotonū nolīgums un jaunais „Eiropas konsenss” par attīstības politiku ir acīmredzami pierādījumi šādai attieksmei.
For instance the Cotonou Agreement and the new "European Consensus" on development policy are factual evidence of such treatment.
Tādēļ Komisijas attīstības stratēģijā būtu jānosaka skaidra MVU politika, uzsverot uzņēmējdarbībai labvēlīga klimata veidošanu.
A clearly defined SME policy within the Commission's development strategy, emphasising favourable business climate, should therefore be formulated.
Problēmas un uzdevumi
Problems and challenges
Risinot jautājumu par MVU, jāvienojas, kas ir mazie un vidējie uzņēmumi.
Dealing with SMEs implies an agreement on how to define what small and medium enterprises are.
Realitātē visbiežāk ir vērojams jaukts kopums, kurā ir tradicionālie asociāciju veida un standartveida uzņēmumi, no kuriem daudziem uzņēmumiem nav likumīga statusa.
The reality on the ground shows us a mixed basket of traditional associative forms and conventional forms of enterprise, many of which lack a legal status.
MVU aptver mikrouzņēmumus, kas ir vai nu privātuzņēmumi, vai kooperatīvi, kā arī mazos un vidējos uzņēmumus, ko ES pazīst kā uzņēmumus, kas sniedzas no primārā līdz pakalpojumu sektoram.
SMEs comprise: ‘micro’ enterprises, either with private or cooperative forms of organisation; ‘small’ and ‘medium’ enterprises as known in the EU, ranging from the primary to the services sectors;
Eiropas MVU koncepcija (ar 50 vai 250 darbiniekiem) nav piemērojama pašreizējai jaunattīstības valstu realitātei.
The European concept of SMEs (with 50 or 250 workers) is inapplicable to the reality existing in most developing countries.
Ziņojuma pozitīvais iznākums varētu būt šajās valstīs esošo MVU definēšana, kas ļautu labāk plānot uz attīstību pamatotas politikas un programmas.
A definition of SMEs in these countries could be a positive outcome of the report, allowing a better design of development driven policies and programmes.
Nākamā risināmā problēma ir saistīta ar to, cik plaši valsts politika attiecas uz MVU.
A second problem we must deal with is the scope of national policies for SMEs.
Vai šīm politikām būtu jāattiecas arī uz ģimeņu mikrouzņēmumiem?
Should these policies also address family based micro-enterprises?
Vai šim nolūkam būtu jāizmanto īpaši izveidoti instrumenti?
Should these be addressed through specially designed instruments?
Daudzu šādu mikrouzņēmumu, piemēram, garāžā iekārtotas riepu darbnīcas, piekrastes zvejas laivas vai vietējo dārzkopības ražojumu tirgošanas stenda, darbība ir nelikumīga, taču to vajadzētu pārveidot, iekļaujot likumīgā apritē.
Many of these micro-enterprises, for instance a garage for tyre repairing, or a boat for coastal fishing, or a stand to sell horticultural or fruit of domestic produce, work within the informal sector and should be transformed in order to be included in the formal one.
Ieguvēji no šīs iekļaušanas galvenokārt būtu cilvēki, kas šos uzņēmumus vada.
This inclusion would mainly benefit the people running them.
Turklāt ir jāizveido uzņēmējdarbības vide MVU veselīgai attīstībai.
Furthermore there is a need to generate a business climate for SMEs to flourish in.
Ziņojums mēģinās noteikt pamatnostādnes, kā šo mērķi varētu sasniegt.
The report will try to give some guidelines on how this could be achieved.
Labas uzņēmējdarbības vides izveidošanai ir vajadzīgs saskaņotu pasākumu kopums tādās jomās kā izglītība un profesionālā apmācība, informācijas sniegšanas un saziņas līdzekļi, juridiskās konsultācijas un birokrātijas ierobežošana, organizācijas un vadības metodes, tirdzniecība, tieša palīdzība vai vispārējas konsultācijas, kā arī piekļuve finanšu pakalpojumiem.
To create a good business climate a coherent package of measures is needed in areas such as education and training, provision of information and communication tools, legal advice and limited bureaucracy, organisation and management techniques, marketing, direct assistance or general advice as well as access to financial services.
Ir jāizstrādā un jāievieš pasākumi, kas mērķtiecīgi pielāgoti uzņēmējdarbības dalībniekiem.
Tailored actions adequate to the actors on the ground should be designed and implemented.
Šie dalībnieki ir jāuzlūko kā „izplatītāji”.
The actors should be seen as "multipliers".
Ja viņi ir saņēmuši profesionālo apmācību, viņiem būtu jāspēj reproducēt šo apmācību, nododot to tālāk citiem, vai nu zināšanu, instrumentu vai paņēmienu veidā.
Once they have received training, they should be able to reproduce the training, be it knowledge, instruments, techniques to others.
Ir jāveicina pašpalīdzība.
Self help should be fostered.
Mēs nedrīkstam aizmirst, ka daudzu jaunattīstības valstu pilsoņi tradicionāli ir pieraduši pie apvienību un kooperatīvu organizāciju veidiem.
We must not forget that traditionally many developing countries’ citizens are used to associative and cooperative forms of organisation.
Ja valstu vai reģionālajās politikās jau ir sistēma uzņēmējdarbības klimata veidošanai, to nedrīkst aizmirst.
The framework set in the national or regional policies for the business climate must never be forgotten, if one exists.
Pretējā gadījumā ES varētu sniegt palīdzību valstu un vietējām administrācijām šādu politiku ieviešanā.
Otherwise the EU could help national and local administrations in the setup of such policies.
Zināšanu nodošana, informācija par to, kā izvairīties no kļūdām, jauninājumi, efektīvāki procesi vienmēr var noderēt.
Knowledge transfer, information on how to avoid mistakes made, or novel, more efficient processes can always be of use.
Šajā sakarā būtu jāsniedz konsultācijas un jārespektē vietējie uzņēmējdarbības dalībnieki un viņu organizāciju veidi.
In this context, local actors and their forms of organisations should be consulted and respected.
Viņi būtu jāuzskata par partneriem.
They should be looked upon as partners.
Vienmēr ir jāuzsver sievietes nozīme.
The role of women shall always be emphasised.
Vienīgi tad, ja visi dalībnieki jūtas piederīgi šim procesam, viņi spēj radīt impulsus, kas vajadzīgi iecerēto rezultātu sasniegšanai.
Only if all actors feel to be part of the game, can they generate the impulse needed to achieve the intended results.
Soli pa solim skaidri izplānota programma ar vienkārši saprotamiem, noteiktā laikā sasniedzamiem mērķiem ir labāka par jebkādu ārējās politikas ietekmi, kas tiek uzspiesta kā gatava izmantošanai.
A step by step, clearly designed programme, with timed goals easily understandable, is better than imposing any outside policy sold as a ready to use package.
Valstu un reģionālajās politikās ir jāiekļauj finansēšanas pasākumi un nodokļu atvieglojumi.
National and regional policies have to include measures on finance and tax incentives.
Turklāt valstu un reģionālajās politikās ir jāiekļauj reformas birokrātiskās vilcināšanās samazināšanai, reģistrācijas procedūru paātrināšanai un atļauju izsniegšanas vienkāršošanai.
Moreover, national and regional policies have to include reforms to cut 'red tape' and speed up registration procedures along with simplifying licenses.
Turklāt valstu politikās būtu jāiekļauj tiesu procedūru reformas, lai paātrinātu tiesas nolēmuma pieņemšanu, kā arī lai aizsargātu īpašumu un daudz efektīvāk īstenotu līgumus.
What is more, national policies should include reforms of court procedures in order to speed up court decision and to protect property and enforce contracts more effectively.
Jaunattīstības valstu finanšu sistēmas visumā ir vāji attīstītas, ko uzskata par mikrouzņēmumu un mazo uzņēmumu stabilas attīstības kavēkli.
Developing countries have in general under-developed financial systems, considered as impeding the development of sound micro other small enterprises.
Tādēļ daudziem uzņēmējiem nākas atgriezties pie nelikumīgām algu izmaksām vai ieguldīt pārāk daudz personīgo līdzekļu, tādējādi nereti apdraudot savu un savas ģimenes dzīves līmeni.
Therefore many entrepreneurs have to recur to informal loans or dig deep into their own pockets, sometimes putting in jeopardy the level of life of their own families.
Tādēļ jāapsver arī mikrofinansējuma iespējas, jo vairumu projektu īstenos mikrouzņēmumi.
The role of microfinance must be also looked at, as most projects will be carried out with micro-enterprises.
ES var šīs mikrofinansēšanas aktivitātes sekmēt ar īpašām atbalsta programmām un projektiem.
The EU could foster these microfinance activities through special support programmes and projects.
Šādā veidā var radīt darbavietas un veicināt to drošību un stabilitāti.
They can generate jobs; they should contribute to "decent work", meaning non precarious jobs.
Arī sākumkapitālam, ko izmanto jaunas uzņēmējdarbības sākšanai, ir milzīga nozīme MVU izveidē.
Initial equity capital (seed capital) used to start a new business should also be also fundamental for SME creation.
Nodokļu atlaižu piešķiršana ir otrs nepieciešamais pasākums, galvenokārt, lai veicinātu nelikumīgo darbību pāriešanu uz likumīgo ekonomiku.
Provision of tax incentives is another indispensable measure, mainly if informal activities are invited to join the formal economy.
Šie pasākumi ir jāapvieno ar politikām, lai panāktu, ka likumīgi strādājoši MVU arī turpmāk strādātu likumīgi, un novērstu to atgriešanos atpakaļ pie nelikumīgas darbības.
These provisions need to be combined with policies that make SMEs, once moved into the formal sector, stay there and prevent them from slipping back into the informal sector.
Runājot par jaunattīstības valstīm, kuras nav salu valstis, mums noteikti ir jāaplūko uz šo valstu robežām notiekošās aktivitātes, gan likumīgās, gan arī nelikumīgās.
When dealing with developing countries that are not island states, we must certainly look at cross boarder activities, by both the formal and informal sectors.
Bieži vien atsevišķos reģionos robežas izveidotas, neņemot vērā vēsturi un tradīcijas, kā arī gadsimtiem pastāvošo kultūras un saimniecisko dzīvi.
Frontiers designed have often disrespected history and traditions, cultures and economic activities carried out for centuries in some areas.
Mūsdienās ir pienācis laiks šīs aktivitātes aplūkot no atšķirīgiem skatu punktiem, raugoties caur reģionālajām politikām un programmām, apvienojot divu vai vairāku valstu valdību un vietējo iestāžu darbu.
In our era it is time to look at these activities from a different angle, through regional oriented policies and programmes, bringing together two or more countries’ national administrations and local authorities.
Šis ir vienīgais veids, kā MVU var gūt labumu no reģionalizācijas un globalizācijas procesiem un iesaistīties ziemeļu/dienvidu un dienvidu/ziemeļu sadarbībā.
This is the only form for SMEs to make further benefit of regionalisation and globalisation and to engage in North/South and South/South activities.
Šis jautājums, bez šaubām, ir ļoti sarežģīts, un tādēļ atsevišķi specifiski jautājumi būtu jārisina detalizētāk.
It is quite obvious that the topic is very complex, so that various specific questions will need to be dealt with in more detail.
Dažus tematus var pat neiekļaut ziņojumā, lai dokumenta tekstu izveidotu kodolīgu un pamatotu.
Some topics might even have to be excluded from the report in order to stick to a concise and sound text.
Šo pasākumu īstenošana būs panākumu pamatā.
Implementation of these measures will be key to success.
Taisnība ir arī tas, ka, lai gan ir ierosinātas globālas idejas, tās ir jāpiemēro vietējiem apstākļiem („domā globāli, bet rīkojies lokāli”).
It is also true that although global ideas are proposed, they have to be adapted to what exists on the ground (‘think global – act local’).
Attīstības komiteja varētu izstrādāt šī ziņojuma vispārējo struktūru, lai veicinātu saskaņotas politikas izveidi un palīdzētu stiprināt MVU nozīmi jaunattīstības valstīs, un vēlāk lemt par turpmākajiem ziņojumiem, kā arī detalizētākām un plašākām iniciatīvām attiecībā uz MVU.
The development committee could from the general framework of this report, aiming at the setup of a coherent policy to help to strengthen the role of SMEs in developing countries, and then decide on follow-up reports and more precise and in-depth initiatives on SMEs.
Mazie un vidējie uzņēmumi jaunattīstības valstīs
Small and medium-sized enterprises in the developing countries
par dabas katastrofām (ugunsgrēkiem, sausuma periodiem, plūdiem) – lauksaimniecības aspekti
on natural disasters (forest fires, drought and floods) - agricultural aspects
par dabas katastrofām (ugunsgrēkiem, sausumu, plūdiem) – lauksaimniecības aspekti
on natural disasters (forest fires, drought and floods) - agricultural aspects
– ņemot vērā 2002. gada 5. septembra rezolūciju par katastrofālajiem plūdiem Centrāleiropā
– having regard to its resolutions of 5 September 2002 on flooding in Europe
OV C 247 E, 6.10.2005., 144. lpp. , 2005. gada 14. aprīļa rezolūciju par sausumu Portugālē
OJ C 247 E, 6.10.2005, p.
Tajā dienā pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0334 . ;
Texts adopted on that date, P6_TA(2005)0334 . ,
– ņemot vērā 2006. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības meža stratēģijas īstenošanu
– having regard to its resolutions of 16 February 2006 on implementing a forest strategy for the European Union
Tajā dienā pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0068 . un rezolūciju par riska un krīzes pārvaldību lauksaimniecībā
Texts adopted on that date, P6_TA(2006)0068 . and on risk and crisis management in the agricultural sector
Tajā dienā pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0067 . ,
Texts adopted on that date, P6_TA(2006)0067 . ,
– ņemot vērā ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām 1997. gada 11. decembra Kioto protokolu un ņemot vērā, ka 2002. gada 31. maijā to ratificēja EK,
– having regard to the Kyoto protocol to the United Nations framework convention on climate change of 11 December 1997, and the ratification thereof by the European Community on 31 May 2002,
– ņemot vērā Starptautiskā Ilgtspējīgas attīstības institūta zinātnisko pārskatu un Komisijas Kopīgā pētniecības centra pētījumu par klimata pārmaiņām un Eiropas ūdens dimensiju
– having regard to the scientific report by the International Institute for Sustainable Development and the Commission’s Joint Research Centre’s report on climate change and the European water dimension
– ņemot vērā pētījuma projektu par plūdu riska pārvaldību, kurš iekļauts Komisijas sestajā pamatprogrammā (2002–2006)
– having regard to the research project into flood risk management under the Commission’s sixth framework programme (2002-2006)
– ņemot vērā spēkā pastāvošos tiesību aktus par valsts atbalstu lauksaimniecības jomā
– having regard to legislation currently in force on State aid in the agricultural sector
– ņemot vērā regulu, ar kuru izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu
– having regard to the regulation establishing the European Union Solidarity Fund
– ņemot vērā regulu „ Forest Focus ”
– having regard to the ‘Forest Focus' regulation
– ņemot vērā regulu, ar ko izveido Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA)
– having regard to the regulation establishing the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD)
– ņemot vērā Lēmumu, ar ko izveido sadarbības mehānismu civilās aizsardzības jomā
– having regard to the decision establishing a Community mechanism to facilitate cooperation in civil protection
Padomes Lēmums (2001. gada 23. oktobris), ar ko izveido Kopienas mehānismu pastiprinātas sadarbības veicināšanai civilās aizsardzības palīdzības intervenču jomā (OV L 297, 15.11.2001.). ,
Council Decision 2001/792/EC of 23 October establishing a Community mechanism to facilitate reinforced cooperation in civil protection assistance interventions (OJ L 297, 15.11.2001, p.
– ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu ( A6‑0152/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development ( A6‑0152/2006 ),
A. tā kā lauksaimniecība un mežrūpniecība ir tādas ekonomiskās darbības jomas, kas ir cieši saistītas ar dabu, un tāpēc tās apdraud dabas norises (sausums, sals, krusa, ugunsgrēki, plūdi), veselības apdraudējumi (sērgas un epizootijas), kā arī piesārņojums (skābie lieti, nejauša gēnu pārnešana);
A. whereas agricultural and forestry production is an economic activity closely bound up with the natural world and, for that very reason, at the mercy of climatic phenomena (drought, frost, hail, forest fires and floods), and exposed to health risks (plagues, epidemics) and pollution (acid rain, unintentional genetic transfers),
B. tā kā sausums, būdams viens no faktoriem, kas visbiežāk izraisa mežu ugunsgrēkus, ir regulāra ar vidi saistīta ārkārtas situācija un ir viena no Vidusjūras reģiona Eiropas valstis un Ibērijas pussalas nopietnākajām problēmām;
B. whereas drought, one of the factors most influencing forest fires, is a recurrent environmental emergency which forms one of the gravest problems confronting Europe's Mediterranean countries and the Iberian peninsula,
C. tā kā neparedzētu dabas parādību arvien pieaugošais biežums var apdraudēt uzņēmumu dzīvotspēju un veicināt darbības pārtraukšanu īpaši mazākajos uzņēmumos vai tādos, kas atrodas strukturāli nepilnīgās zonās, un radīt no tā izrietošos ekonomiskos, sociālos un vides riskus;
C. whereas the constantly increasing frequency of unexpected natural phenomena can endanger the viability of holdings and lead to their being abandoned, particularly in the case of very small holdings and of areas suffering from structural handicaps with the ensuing economic, social and environmental risks,
D. tā kā meža ugunsgrēku strukturālie cēloņi ir tieši saistīti ar Eiropas dienvidu valstīm raksturīgo lauku iedzīvotāju skaita samazināšanos, kas droši vien pastiprināsies, ieviešot sistēmu, kura paredz katram uzņēmumam vienotu maksājumu, un tad šie iemesli kļūs sociālekonomiski;
D. whereas the structural causes of forest fires are directly linked to the rural depopulation phenomenon affecting the southern European countries, which is likely to intensify with implementation of the single payment per holding system; whereas these causes are thus of a socio-economic nature,
E. tā kā dabas katastrofas ietekmē ilgtspējīgu attīstību, jo tās izraisa demogrāfiskas problēmas lauku apvidos, padziļina eroziju un veicina pārtuksnešošanos, nodara kaitējumu ekosistēmām, apdraud bioloģisko daudzveidību un degradējoši ietekmē lauku iedzīvotāju dzīves kvalitāti;
E. whereas natural disasters negatively impact on sustainable development insofar as they accentuate rural depopulation, intensify erosion and desertification problems, damage ecosystems, endanger biodiversity, and seriously jeopardise the quality of life of rural communities,
F. tā kā Ibērijas pussalas un Eiropas dienvidu meži drīzāk ir aizsargājami, bet Centrāleiropas un Ziemeļeiropas meži ir vairāk piemēroti ražošanai;
F. having regard to the particular combination of circumstances characterising the protective woodlands of the Iberian peninsula and southern Europe, which differentiates their characteristics from those of the productive woodlands of central and northern Europe,
G. ņemot vērā Eiropas Kopienas iestāžu vairākkārtējos paziņojumus ar aicinājumu visā Eiropas Savienības teritorijā veidot daudzfunkcionālu lauksaimniecību;
G. having regard to the repeated statements made by the Community institutions in support of multifunctional farming throughout the Union,