natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tajā jāiekļauj arī detalizēts demokratizācijas un cilvēktiesību programmu pārskats.
This should include a detailed look at the programmes on democratisation and human rights.
Pasākumiem KĀDP jomā joprojām jābūt augstākai prioritātei, lai arī turpmāk veicinātu Kopienas ieguldījumu miera, drošības un demokrātijas saglabāšanā, tostarp arī konfliktu novēršanas un atrisināšanas procesos.
Actions in the field of CFSP should remain a high priority in order to further enhance the Union's contribution to maintaining peace, security and democracy, including actions in the field of conflict prevention and resolution.
Referents uzsver to, kādu nozīmi viņš piešķir 2005. gada novembra kopīgās deklarācijas jaunajiem nosacījumiem, starp kuriem ir arī apspriešanās un informatīvas tikšanās ar prezidentūras Politikas un drošības komitejas priekšsēdētāju, un cer, ka Padome pilnībā izpildīs šos nosacījumus.
The rapporteur stresses the importance he attaches to the new provisions foreseen in the joint declaration of November 2005, which include consultation and information meetings with the Presidency chairman of the Political and Security Committee, and expects the Council to fully comply with these provisions.
Sakarā ar šīm apspriedēm, referents īpaši uzsver a priori pieeju, uz ko Eiropas Parlaments aicināja E. Brok 2006. gada ziņojumā par KĀDP, kas jāīsteno Padomei.
In this context of consultation, he places great emphasis on the a priori approach called for by the European Parliament in the 2006 Brok report on the CFSP which the Council should honour.
Referents vēlētos izcelt arī nozīmi, kāda ir KĀDP līdzekļu labai pārvaldei, un turklāt šobrīd piezīmē, ka Padome apstrīd dažu Komisijas veikto pasākumu tiesiskumu (tiesisko pamatojumu).
The rapporteur would also like to underline the importance of good management of CFSP funds and, for the moment, notes that the Commission has been challenged by the Council as regards the legality (legal bases) of certain actions.
Tāpēc referents atgādina Eiropas Parlamenta agrāk izteikto prasību, ka skaidrāk jānosaka “pelēkā zona” starp Kopienas atbildības jomu un izdevumiem un dalībvalstu atbildības jomu un izdevumiem, paliekot Līgumu atļautajās robežās.
The rapporteur therefore recalls the European Parliament's previous demand that the "grey zone" between Community competence and expenditure - vis-à-vis Member States competence and expenditure - needs to be better clarified, remaining within the bounds of what is permissible under the Treaties.
2.2 Drošības dimensija
2.2 The security dimension
Šī dimensija kļuvusi nozīmīgāka jaunajā finanšu plānā.
This dimension gains importance under the new financial perspective.
Ērtības labad to var sadalīt ārējos un iekšējos aspektos.
For the sake of convenience, it can be divided into external and internal aspects.
Ārējie aspekti – enerģētikas drošība kā piemērs
External aspects: energy security as an example
Eiropas Savienība ir ārkārtīgi atkarīga no ārējām energoresursu piegādēm, jo imports pašlaik sedz 50% no tās vajadzībām.
The European Union is extremely dependent on its external energy supplies, with imports currently accounting for 50% of its demand.
Ja pašreizējās tendences saglabāsies, tad paredzams, ka 2030. gadā šis apjoms palielināsies līdz 70%.
This figure is projected to rise to 70% by 2030 if current trends persist.
77% no ES naftas pieprasījuma un 51% gāzes pieprasījuma sedz imports, un pieaugs arī pieprasījums no trešām valstīm, kuras sacentīsies par ES dalībvalstīm vajadzīgajiem energoresursu avotiem.
77% of EU demand for oil and 51% of EU demand for gas is met from imports and there will be an increased demand from third countries that will compete for the energy resources required by EU Member States.
ES saskaras arī ar vides problēmām, piemēram, Kioto protokolā noteikto mērķi līdz 2010. gadam par 8% samazināt CO 2 .
The EU is also facing environmental challenges like the Kyoto target of an 8% reduction in CO2 by 2010.
Turklāt augošajām energoresursu cenām ir tieša un ievērojama ietekme uz patērētājiem un Eiropas ekonomikas konkurētspēju.
Furthermore, rising energy prices have a direct and important impact on the consumer and on the competitiveness of the European economy.
Ņemot vērā šīs problēmas, nāksies pārvērtēt kodolenerģētikas nozīmi.
In view of these challenges, the relevance of nuclear power will have to be reassessed.
Turklāt Eiropas Kopiena ir spērusi tiesiskus soļus attiecībā uz daudzām ar enerģētiku saistītām lietām, tostarp elektrības apgādes drošību, biodegvielu izmantošanu, atjaunīgo enerģijas avotu veicināšanu, pieprasījuma pārvaldības pasākumiem, energoefektivitātes uzlabošanu un enerģijas tirgus liberalizāciju.
Furthermore, the European Community has taken legislative action on a number of energy issues like security of electricity supply, the use of bio-fuels, the promotion of renewable energy sources, demand management measures, the improvement of energy efficiency and the liberalisation of energy markets.
Vēl joprojām daudzi no šiem pasākumiem nav līdz galam īstenoti dalībvalstīs.
Yet, implementation of many of these measures by the Member States is not completed.
Pašreizējā enerģētikas programma 2003. – 2006. gadam „Saprātīga enerģija Eiropai”
The current energy programme 2003-2006 "Intelligent Energy for Europe"
Iekšējie aspekti – robežkontrole un imigrācija
Internal aspects: border controls and immigration
Referents patiešām atzinīgi vērtē Komisijas jauno pieeju - aizvietot daudzos instrumentus un budžeta pozīcijas ar trim galvenajām pamatprogrammām
The Commission's new approach to replace the multitude of instruments and budget lines in this field by three main framework programmes
Taču ņemot vērā apstākli, ka Padome vairāk nekā uz pusi – no EUR 20,945 miljoniem uz EUR 10,270 miljoniem – samazināja Komisijas sākotnēji ierosināto finansējumu jaunajā 3. pozīcijā „Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums”, būs jāpieņem lēmums, kur īsti koncentrēt pieejamos resursus 2007. gadā.
Given the fact, however, that Council has more than halved the Commission's initial proposal for funding of the new heading 3 "Citizenship, freedom, security and justice" from EU 20,945 million to EUR 10,270 million, decisions will need to be taken on where the available resources should be concentrated in 2007.
Šis lēmums būs īpaši nozīmīgs, jo tas kļūs par stūrakmeni Savienības iekšējas drošības nākotnes virzībai.
This decision will even be more important as it will lay the cornerstones for the future orientation of the Union's internal security.
Līdzekļu lietderīgs izvietojums būs svarīgs pamatprincips, apsverot trūcīgo resursu izvietojumu šajā jomā.
"Value for money" will be an important guiding principle for assessing the allocation of scarce resources in this field.
Turklāt noteikti nāksies nodarboties ar imigrācijas radīto iespaidu uz Eiropas pilsoņiem, un tādējādi tā būs referenta prioritāte.
In addition, the effects of immigration on the European citizens will certainly have to be dealt with, and will thus be a priority for the rapporteur.
Referents atgādina, ka budžeta paredzētais finansējums, kas tieši saistīts ar mūsu iecerētajiem rezultātiem, ir cieši saistīti ar to, kāds iznākums būs sarunām ar Padomi par jauno finanšu plānu.
The rapporteur recalls that the budgetary ambitions, with a direct bearing on the outcomes we hope to achieve, are closely linked to the outcome of the current negotiations with the Council on the financial perspective.
Referents uzsver, ka budžeta atbalstu, kad vien tas iespējams, pelna ikviena norāde uz „jauninājumiem”, un pat, „iztēli”.
The rapporteur underlines that the very notion of "innovation" and, indeed, "imagination", deserves to be promoted whenever possible through the budget.
Nākamajā finanšu plānā vides politiku finansēs no 2. izdevumu kategorijas „Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība” kopā ar KLP, saskaņā ar Komisijas priekšlikumu, kur ieteikta tematiskāka un pārredzamāka finanšu plāna struktūra, kas pieejama Eiropas pilsoņiem.
Within the next Financial Perspective environmental policy will be financed under Heading 2 "Preservation and management of natural resources" together with the CAP, in accordance with the Commission's proposal which provides for a thematic and more visible structure of the Financial Perspective which is accessible to the European citizen.
Pieņemtie teksti , 8.6.2005., P6_TA-PROV(2005)0224 . , kādu Eiropas Parlaments ieņem sarunās par finanšu plānu, uzsvērts, ka Eiropas Savienības vides politika ir būtiski svarīgs instruments, ar kura palīdzību sasniegt Lisabonas un Gēteborgas mērķus.
Texts Adopted, 8.6.2005, P6_TA-PROV(2005)0224 in the Financial Perspective stresses the European Union's environmental policy as an essential instrument which contributes to the realisation of the Lisbon and Gothenburg objectives.
Referents uzskata, ka ierosinātais budžeta atbalsts nākamo gadu vides politikai piešķirs Eiropas Savienībai pasaules līdera lomu tādās svarīgās jomās kā klimata izmaiņu radītās ietekmes mazināšana vai dabas resursu saglabāšana.
The rapporteur considers that the proposed budgetary support for environmental policy in the coming period will give the European Union a leading role in the world in important areas such as mitigating the effect of climate change or preserving natural resources.
Noturīga vides politika ir viens no galvenajiem izaicinājumiem, kur Eiropa dod patiesu pievienoto vērtību.
A sustainable environmental policy is one of the main challenges for which there is a real European added value.
Pilsoņi un saziņa
Citizens and communication
Komisija ir iepazīstinājusi ar jauniem politiskiem dokumentiem attiecībā uz saziņas stratēģiju, lūdzot naudu to īstenošanai dzīvē.
The Commission has presented new policy papers for new communication strategies asking for new money to put them into practice.
Padome samazināja līdzekļus šajās saziņas pozīcijās, bet Parlaments atjaunoja piešķīrumus un centās – dažkārt sekmīgi – šos līdzekļus pat palielināt.
The Council has cut funds for those communication lines and Parliament has reinstated the allocations and tried - sometimes successfully - to even increase these funds.
Protams, saziņa ir galvenais faktors, ar kura palīdzību Eiropas pilsoņi labāk izprot ES.
Certainly, communication is a key factor in helping European citizens understand the EU better.
Nav labi izstrādāta tieša informācija pilsoņiem par viņu tiesībām Eiropas Savienībā , vai tas būtu strādnieks, students vai pensionārs.
Direct information for the citizens about their rights in the European Union, be it as a worker, student or pensioner, is not well developed.
Pilsoņiem būtu noderīgi zināt, kādas būtiskas priekšrocības viņu ikdienas dzīvē dod kopējais tirgus, par pensijas tiesību nodošanu, profesionālās izglītības dokumentu atzīšanu vai citā dalībvalstī iegūto sociālo priekšrocību izmantošanu.
It would be helpful for citizens to be informed about the specific advantages the common market means to their every day lives, about transfer of pension rights, acknowledgement of professional diplomas or the consumption of social benefits acquired in another Member State.
Referents ir pārliecināts, ka vēl joprojām nav pilnībā attīstīts viss sadarbības potenciāls starp Komisijas un Parlamenta pasākumiem saziņas jomā.
The rapporteur is convinced that the potential for synergies between the communication activities of Commission and Parliament still has not been fully developed.
Rūpīgāk jāapsver, kāda vērtība ir „Eiropas Savienības ēkām” kā līdzeklim pieticīgo resursu efektīvai izmantošanai.
The value of European Union Houses as a means of using scarce resources effectively needs to be more carefully considered.
Desmit gadus vēlāk aģentūru skaits ir pieaudzis no 5 līdz 25, un ir dažādojušies aģentūru veidi (decentralizētās, regulatīvās un izpildaģentūras).
Ten years later, the number of agencies has increased from 5 to 25 and the types of agencies have been diversified (decentralised agencies, regulatory agencies, executive agencies).
Lai gan jaunajā Finanšu regulā Parlamenta kontroles pilnvarām ir piešķirts oficiāls statuss, referents uzskata, ka šādai jaunai ES pārvaldības formai nedrīkst ļaut attīstīties tā, lai tā kaitētu darba programmām.
Although the Parliament's control powers have been formalised in the new Financial Regulation, the rapporteur is of the opinion that such a new form of EU governance should not develop so as to prejudice operational programmes.
Referents ir piesardzīgs attiecībā uz apstākli, ka lielākā daļa no aģentūru dibināšanas regulām pieņemtas ar komplēmuma procedūru uz daudziem gadiem, bet tās saņem piešķīrumus saskaņā ar budžeta procedūras lēmumiem vienam gadam.
The rapporteur is mindful that most of Agencies' founding regulations are adopted under co-decision on a multi-annual basis, while they receive subsidies decided on an annual basis in the context of the budgetary procedure.
Referents atzinīgi vērtē Komisijas beidzot iesniegto priekšlikumu par stingru politiku attiecībā uz aģentūrām un cer, ka nosacījumi būs izteikti jau pirms 2007. gada budžeta pieņemšanas procedūras.
The rapporteur welcomes the proposal finally made by the Commission for a tough policy on agencies and expects the provisions to be laid down before the 2007 budgetary procedure.
Referents gatavojas izstrādāt savu viedokli par tagadējām un nākamajām aģentūrām īpašā darba dokumentā, kuru iesniegs saistībā ar Budžeta komitejas un Budžeta kontroles komitejas ikgadējo tikšanos ar aģentūru vadītājiem.
He intends to develop his views on existing and future Agencies in a specific working document to be presented in the context of the annual meeting of the Committee on Budgets and the Committee on Budgetary Control with the Agency directors.
Decembra Eiropadomes vienošanās nepārprotami parādīja, ka cīņa par līdzekļiem ir sākusies.
The December agreement of the European Council has clearly shown that the battle for resources has begun.
Padomes ierosinātais finansējums nozīmētu 2007. – 2013. gadam pieejamo līdzekļu samazinājumu vairāk nekā par 15%, salīdzinot ar to, ko savā sākotnējā priekšlikumā uzskatīja par vajadzīgu Komisija.
Council figures would mean a decrease of resources available between 2007 - 2013 by over 15% as compared to what the Commission thought necessary in its original proposal.
Šajā situācijā referents uzskata, ka ir pilnīgi nepieciešami sākt aplūkot Eiropas Savienības izdevumu kvalitāti.
For the rapporteur it is absolutely necessary in this situation to start looking at the quality of European Union expenditure.
Referents uzskata, ka jauna finanšu plāna sākums dod lielisku iespēju pārvērtēt; ja ir zināms, ka kāda programma nav veiksmīga vai arī tā vairs nav prioritāte, kāpēc šo programmu nelikvidēt?
To the rapporteur, the beginning of the new financial perspective offers a significant opportunity for reassessment: if a programme is known not to be successful or is no longer a priority, why not remove it?
Referents uzskata, ka budžeta līdzekļu trūkumu jākompensē ar līdzekļu lietderīgu izlietojumu.
The rapporteur is of the opinion that a qualitative value for money should compensate the absence of quantity in budgetary means.
Eiropas budžetu finansē Eiropas nodokļu maksātāji, dodot līdzekļus pasākumiem, no kuriem gaida Eiropas pievienoto vērtību Eiropas pilsoņiem.
The European Budget is financed by the European tax payers to fund activities which are expected to bring a European added value for the European citizens.
Šajā nozīmē referents uzskata, ka atbildība par izdevumu kvalitāti un ekonomisko izdevīgumu jāuzņemas budžeta lēmējinstitūcijai.
In this sense, the rapporteur believes that the responsibility of qualitative and cost benefit aspects of the expenditure belongs to the Budgetary Authority.
Viņš uzskata, ka saspringta finanšu plāna apstākļos, kad jauniem pasākumiem atvēlēts ļoti maz vietas, pienācis laiks sākt lūkoties uz Eiropas izdevumiem un to lietderīgu izlietojumu.
He considers that under a tight financial perspective with very little room for new actions, time has come to start looking at the quality of European expenditure and value for money.
Tā būs nākamā darba dokumenta Nr.3 tēma.
This will be the subject of the next working document WD3.
Analīzes mērķis būs izvērtēt šo ES budžeta finansēto programmu vai darbību rezultātus, balstoties uz šādiem kritērijiem:
The aim will be to highlight the performance of these programmes or actions financed by the EU Budget on the basis of some criteria:
- Vai politikas virziens sasniedza budžeta lēmējinstitūcijas nospraustos mērķus?
- did the policy achieve the objectives set up by the Budgetary Authority ?
- Kā vērtējama ietekme, salīdzinot ar iesaistīto finansējuma apjomu?
- what is the impact assessment compared to the quantity of funding involved ?
- Kāda finansējuma daļa ziedota administratīvajiem izdevumiem un kāda – darbības izdevumiem?
- what part of the funding has been dedicated to administrative expenditure and what part to operational expenditure ?
- Vai cilvēkresursus un finanšu resursus izmantoja efektīvi?
- were human and financial resources efficiently used ?
- Kāda ir programmu vai darbību pievienotā vērtība Eiropai?
- what the European added value of the programmes / action ?
Šāda ekonomiskā izdevīguma analīze un ietekmes novērtējums jāveic 2006. gada pirmajā pusgadā, lai ķertos pie vērtējumiem vēl pirms 2007. gada budžeta projekta pirmā lasījuma, ņemot vērā politiskos lēmumus.
Such cost benefit analysis and impact assessment should be carried out during the first semester of the year 2006 in order to proceed to the evaluations before EP’s first reading on the Draft Budget for 2007, in view of the political decision.
Referents ir pārliecināts, ka jaunais finanšu plāns dod iespēju izstrādāt jaunu, ekonomiski izdevīgu izdevumu koncepciju.
The rapporteur is convinced that the new financial perspective offers an opportunity to develop a new concept of cost-benefit spending.
SAGATAVOŠANĀS PĀRSKATĪŠANAI
BEGIN PREPARING FOR THE REVIEW
2005. gada decembra Eiropadomes secinājumu 79. punktā lasāms:
Part III of the December 2005 European Council conclusions (paragraph 79) reads as follows:
Eiropieši dzīvo strauju pārmaiņu un apvērsumu laikmetā.
Europeans are living through an era of accelerating change and upheaval.
Pieaugošais globalizācijas temps un straujās pārmaiņas tehnoloģiju jomā joprojām sniedz jaunas iespējas un rada jaunus izaicinājumus .
The increasing pace of globalisation and rapid technological change continues to offer new opportunities and present new challenges .
Šajos apstākļos Eiropadome piekrīt, ka ES jāīsteno finanšu shēmas vispusīgs pārvērtējums , aptverot gan ieņēmumus, gan izdevumus, lai turpinātu modernizāciju un to veicinātu arī nākotnē.
Against this background, the European Council agrees that the EU should carry out a comprehensive reassessment of the financial framework , covering both revenue and expenditure, to sustain modernisation and to enhance it, on an ongoing basis.
Eiropas Parlamenta bažas par šo pārskatu cieši saistītas ar minētā pārskata ilgumu.
The European Parliament's concern for the review is closely linked to the duration of said review.
Pieņemtie teksti, 8.6.2005, P6_TA-PROV(2005)0224 . , finanšu plāna termiņam un Komisijas un Eiropas Parlamenta 5 gadu pilnvaru termiņam ir jāsaskan, lai nodrošinātu demokrātisku atbildību un pārskatatbildību.
Texts Adopted, 8.6.2005, P6_TA-PROV(2005)0224 . , there should be a correspondence between the duration of the financial perspective and the 5-years mandates of the Commission and of the European Parliament for reasons of democratic responsibility and accountability.
Tā būs detalizētāka darba dokumenta tēma vēlākajā budžeta izstrādes procesā.
This will be the subject of a more detailed working document later in the budget process.
Gatavība pieņemt izmaiņas nekad nebūs lielāka kā tajās reizēs, kad līdzekļi ir ierobežoti.
There will never be more willingness to accept changes than in times when resources are scarce.
Tikai ieņēmumu un izdevumu salīdzinošs pārvērtējums ļaus mums „iekustināt sistēmu”, lai stātos pretī mūsu strauji mainīgās pasaules mestajiem izaicinājumiem.
Only a comprehensive reassessment of revenue and expenditure will enable us "to shake up the system" in order to meet the challenges of our fast changing world.
Par ES politikas izmaksām un ieguvumiem
on cost-benefit of EU policies
„Ciniķis ir cilvēks, kas zina visu lietu cenu,
"A cynic is a man who knows the price of everything
bet nezina, kas ir vērtības.”
but the value of nothing."
Oskars Vailds
Oscar Wilde
Darba dokumentā Nr. 2
In his working document N° 2
DT\605113EN, PE par 2007. gada budžeta politiskajām prioritātēm referents uzsvēra nepieciešamību izvērtēt ES politikas jomu kvantitatīvos un kvalitatīvos aspektus.
DT\605113EN, PE on political priorities for the 2007 budget, the rapporteur has underlined the importance of assessing the quantitative and qualitative aspects of EU policies.
Savā ziņojuma projektā par Komisijas gada politiskajām stratēģijām
In his draft report on the Commission's Annual Policy Strategy
PR\607623EN, PE viņš izmaksu lietderības kvalitatīvo aspektu uzskata par vienu no 2007. gada budžeta trīs prioritātēm:
PR\607623EN, PE , he has identified the qualitative value for money as one of the three priorities for budget 2007:
Ierosina uzsākt pētījumus par izmaksām un ieguvumiem konkrētās budžeta jomās, izmantojot daļu no līdzekļiem, kas piešķirti Parlamenta komitejām, lai izvērtētu īstenoto politisko nostādņu pareizību (Finanšu regulas ievērošana, finanšu pārskatu sistēma) un izpildi (līdzekļu lietderība, projekta efektivitāte, administratīvās izmaksas) un lai no šādiem izvērtējumiem izdarītu politiskus secinājumus;
Proposes to ask for cost-benefit studies to be carried out on specific areas of the budget by using part of the resources allocated to the parliamentary committees in order to assess the regularity (compliance with the Financial Regulation, financial reporting system) and the performance (efficiency of resources, effectiveness of the projects, administrative cost) of the policies as implemented, and to draw the political conclusions of such evaluations;
Turklāt 2006. gada 14. marta tikšanās nobeigumā
In its conclusions of 14 March 2007
6671–FIN 68 para.
6671 - FIN 68 para.
Kādi ir mērķi?
Which objectives?
Francijas un Nīderlandes referendumu negatīvie rezultāti attiecībā uz Konstitūciju pastiprināja pilsoņu bažas par Eiropas politiku, kā arī palielināja šaubas par Eiropas institūciju spējām un ietekmi saistībā ar šīs politikas īstenošanu.
The negative outcomes of the referendums on the Constitutional Treaty in France and the Netherlands have highlighted citizens' concerns about European policies and raised doubts about the capacities and relevance of European institutions which carry out these policies.
Šajā sakarā nozīmīga ir Eiropas Parlamenta loma un atbildība, jo Parlaments ir ievēlēta institūcija un viena no budžeta lēmējinstitūcijām.
In this context, the role of the European Parliament as an elected body and its responsibilities as part of the budgetary authority are of significance.
Tā kā tagad Eiropas Savienībai ir proporcionāli mazāk līdzekļu nekā iepriekšējos gados, institūcijām ir jānodrošina, ka konkrētās politikas jomas no ES budžeta piešķirto finansējumu izlieto tā, lai nodrošinātu izmaksu lietderību atbilstīgi kvantitatīviem un kvalitatīviem aspektiem.
At the time when the resources for the European Union are proportionally less than the previous years, the institutions must ensure that policies financed by the EU budget provide value for money in quantitative and qualitative terms.
Tā kā 2007. gada budžets būs pirmais jaunā finanšu plāna budžets, tam būtu jārada jauna „kvalitatīvo izdevumu” kultūra.
Being the first budget of the new period, the 2007 budget should pave the way for a new culture of "qualitative expenditure".
ES būtu jāstrādā labāk ar mazāku budžetu.
The EU should do better with less.
Pēc referenta domām, šāda pieeja būtu jāuzsāk 2007. gadā un jāturpina visas nākamās daudzgadu finanšu shēmas īstenošanas laikā, lai lietderīgāk izmantotu ierobežotos līdzekļus, kas ir pieejami saskaņā ar maksimālo robežu.
In the rapporteur's view, such approach should be initiated in 2007 and consolidated over the next multi-annual financial framework (MFF) as a mean to compensate restricted ceilings and small margins.