natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Detalizētu ekonomikas datu nepietiekamība un kapacitātes ierobežojumi ĀKK valstīs apvienojumā ar ES institucionālās elastības trūkumu — par finansējumu atbild Eiropas Komisijas Attīstības ģenerāldirektorāts, par sarunām atbild Tirdzniecības ģenerāldirektorāts, — veicinājuši tādas sarunu vides veidošanos, kas ļoti atšķiras no tradicionālā brīvās tirdzniecības nolīguma sarunu vides.
The paucity of detailed economic information and capacity constraints in the ACP, combined with EU institutional rigidity - where in the European Commission DG Development is in charge of the funds but DG Trade is in charge of negotiations - have contributed to a negotiating environment very different from that of a conventional Free Trade Agreement.
Komisijas nespēja padarīt „attīstības dimensiju” EPN sarunās par pietiekami svarīgu jautājumu ir bijusi nozīmīgs šķērslis EPN sarunu virzībā.
The inability of the Commission to make the "development dimension" sufficiently central to EPA negotiations has been a significant barrier to progress in EPA talks.
ĀKK valstu nespēja konkrēti pateikt, ko tieši tās vēlas no „attīstības dimensijas”, vien izvirzot neaprēķinātas prasības pēc papildu finansiāla atbalsta, apgrūtina ieinteresēto pušu iespējas atgādināt Komisijai, ka tā aicinājusi noslēgt „attīstību veicinošus EPN”.
The inability of the ACP to be detailed in what exactly it wants in the "development dimension" beyond uncosted requests for additional financial support has made it difficult for interested stakeholders to hold the Commission to account when calling for "pro-development EPAs".
It īpaši, ja instrumenti, kas izveidoti, lai nodrošinātu, ka EPN sarunas ir „attīstību veicinošas”, vai nu nav darbojušies, vai tiem trūcis ticamības.
Particularly as the instruments set up to ensure that EPA negotiations are "pro-development" have either not worked or lacked credibility.
Komisija iebilst, ka ĀKK valstis tikai prasa vairāk finansējuma, savukārt ĀKK sūdzas, ka Komisija neizprot to vajadzības, — šāda situācija atgādina neveiksmīgu laulību vai partnerattiecības ar komunicēšanas problēmām.
If the Commission protesting that the ACP only ever asks for more funds, while the ACP complains that the Commission doesn't understand its needs, sounds like a dysfunctional marriage it is possibly because this is a partnership with communication problems.
ES lielu daļu no attīstības palīdzības jau tērē ĀKK valstīs, un summas pieaug, bet Komisijas attīstību atbalstošā retorika attiecībā uz EPN uzticību nevieš.
The EU already spends a great deal on development assistance in the ACP and the amounts are increasing but the Commission's development friendly rhetoric on EPAs has not been believed.
Veidojas iespaids, ka ES cenšas izdabūt cauri brīvās tirdzniecības nolīgumus, kas kaitēs ĀKK valstīm, publiski sakot vienu, bet privāti pieprasot ko citu.
The impression remains that the EU is forcing through free trade agreements which will harm ACP countries by saying one thing in public and demanding another in private.
Pagātnes pieredzes rezultātā daudzas ĀKK valstis ir kļuvušas skeptiski noskaņotas pret to, ka, izpildot donorvalstu vēlmes, nabadzība samazināsies
Past experience in many ACP countries has led to scepticism that doing what donor countries want will reduce poverty.
Daudzas ĀKK valstis 20. gadsimta astoņdesmito un deviņdesmito gadu tirdzniecības liberalizācijas programmās nesaskatīja milzīgus panākumus, kā to bija solījušas starptautiskās organizācijas un donorvalstu valdības.
Trade liberalisation programmes in the 1980s and 1990s in many ACP countries were not perceived by those countries to be the roaring successes international organisations and donor Governments had led them to believe they would be.
Tas, ka ĀKK daļa pasaules tirdzniecībā noslīdējusi no 8 % 1980. gadā līdz 3 % 2005. gadā, padara šo skepsi saprotamu, kaut arī ir grūti precīzi norādīt, cik lielā mērā par šo kritumu ir atbildīga tirdzniecības politika. .
The fact that ACP share of world trade has dropped from 8% in 1980 to 3% in 2005 make this scepticism understandable although it is difficult to pinpoint to what extent trade policy has been responsible for this decline.
Ikvienam EPN, ko parakstījusi reģionālā grupa, jābūt politiski vēlamam gan īstermiņā, gan ilgtermiņā.
Any EPA signed by a regional group must be politically desirable in both the short and long term..
Nepietiks ar ekonomisko ieguvumu solījumu tālā nākotnē, ja saglabāsies uzskats, ka EPN pieprasa liberalizāciju bez ieguvumiem, kuri vismazāk attīstītajām valstīm (VAV) jau ir pieejami saskaņā ar iniciatīvu „Viss, izņemot ieročus” ( EBA ).
The promise of economic benefits in the distant future will not be enough if the perception remains that an EPA requires liberalisation with no benefits that are not already available to LDCs under EBA.
Pozitīvi ierosinājumi
Positive Suggestions
Vienkāršoti, liberalizēti un elastīgāki izcelsmes noteikumi, praktiski realizējama aizsardzība, strīdu izšķiršana un uzraudzības mehānismi ar pārskatāmiem noteikumiem un reālām pilnvarām rīkoties gadījumā, ja EPN izraisīto izmaiņu ietekme kaitē ĀKK valstu tautsaimniecības nozarēm, — šie ir pozitīvie aspekti, kas sarunās pareizi jāformulē.
Simplified, liberalised and more flexible rules of origin; workable safeguard, dispute settlement and monitoring mechanisms with transparent provisions and real power to act in the event of changes caused by EPAs having a harmful effect on sectors of ACP economies: these are the positive aspects that need to be correctly framed in negotiations.
Tirdzniecības sarunu virzība vispār ir lēna līdz brīdim, kad tuvojas noslēguma termiņš un kad process pēkšņi iegūst virzību.
Trade talks generally move slowly until just before the deadline when things suddenly move.
Konkrētajā gadījumā šāda taktika nelīdzēs, jo ieguvumiem jābūt skaidriem, pirms EPN ir parakstīti, lai kliedētu bažas, ka ĀKK valstis tiek veikli nobīdītas malā apmaiņā pret lielu čeku otrreiz izmantotas naudas.
In this instance such tactics will not be helpful as benefits need to be clear before EPAs are signed to dispel fears that ACP countries are being out-manoeuvred in exchange for a big cheque of recycled money.
ĀKK valstīm ir tiesības apšaubīt, vai Komisijas priekšlikumi dos ieguldījumu to attīstībā šīm valstīm vēlamā veidā un vai papildu finansiālās palīdzības solījumi tiešām ir papildinoši.
The ACP is right to question whether the Commission's proposals will contribute to their development in the manner that they want it to and whether promises of additional financial assistance really are additional.
Tomēr, lai sekmīgi noslēgtu EPN, līdzdalībai un ieguldījumam EPN sarunu iznākumā ir jābūt lielākam, nekā tas bija sarunu procesā.
However, if EPAs are to be successfully concluded there must be more engagement and ownership of the result of EPA negotiations than there has been of the process.
Referents uzskata, ka parlamentārā komiteja EPN uzraudzībai palīdzēs sasniegt šo mērķi un ka ES un ĀKK Apvienotā parlamentārā asambleja (APA) ir piemērota vide šādai uzraudzībai.
Your rapporteur believes a Parliamentary Oversight Committee on EPAs would help with this goal and the EU-ACP Joint Parliamentary Assembly (JPA) is the appropriate setting for such oversight.
Šim forumam ir vajadzīgs mērķis, turpretim EPN ir partnerība ar demokrātisku atbildību un ticamības problēmu.
It is a forum in need of a purpose while EPAs are a partnership with a democratic accountability and credibility problem.
Tas, ka Kotonū nolīgums, kura termiņš beigsies 2020. gadā, ir saistīts ar APA, bet parlamentārā uzraudzība pār EPN ar to nav saistīta, varētu vedināt domāt, ka jāizveido papildu institūcija.
The fact that the JPA is linked to Cotonou which will expire in 2020 - but parliamentary oversight of EPAs would not be - might suggest that an additional institution should be created.
Šāds risinājums būtu resursu neefektīva izmantošana.
This would not be an effective use of resources.
Referents prasīs Parlamenta atbalstu, lai EPN tekstā parlamentārā uzraudzība būtu konkrēti formulēta, šādi garantējot, ka uzraudzība tiešām tiek veikta, tomēr uzskata, ka kārtība, kādā uzraudzība pār EPN saskaņojama ar APA, ES un ĀKK amatpersonām sīkāk jānosaka kopīgi ar APA pārstāvjiem.
Your rapporteur will ask for the Parliament's backing for specific language on Parliamentary Oversight in EPA texts to ensure that it actually happens but consider that details of how to coordinate EPA oversight with the JPA are for EU and ACP officials to establish with JPA representatives.
Nevalstisko organizāciju un citu ieinteresēto personu lielāks ieguldījums, kā arī EPN sociālās ietekmes sistemātiskāka analīze palīdzēs veidot īstu partnerību, kādas līdz šim nav bijis, bet kāda ir vajadzīga, lai uzraudzītu EPN.
Greater input from non-state actors and other concerned stakeholders, as well as more systematic analysis of the social effects of EPAs, will help build the genuine partnership that is needed in monitoring of EPAs, and has been lacking hitherto.
Papildu resursi
Additional Resources
Ir skaidrs, ka būs vajadzīgi papildu resursi, lai novērstu EPN izraisīto pārmaiņu sekas.
It is clear that additional resources will be needed to cope with the effects of changes ushered in by EPAs.
Tirdzniecības atvieglojumu, tehniskās palīdzības un atbalsta palielināšanai, lai palīdzētu ĀKK ražotājiem izpildīt ES standartus, jābūt pietiekami plašai, ļaujot kompensēt no tarifiem gūto ieņēmumu zaudējumu un palīdzot ĀKK valstīm izmantot tirgus pieejamības priekšrocības.
Scaling up of trade facilitation, technical assistance and support to help ACP producers meet EU standards must be sufficiently extensive to off-set losses from tariff revenues and help ACP countries take advantage of market access.
Pirmām kārtām ir jāpieliek vairāk pūļu, lai jau apsolītie fondi tiktu iztērēti laikus un efektīvā veidā.
In the first instance this requires greater efforts to ensure that funds already promised are spent in a timely and effective manner.
Eiropas Attīstības fonda (EAF) procedūru uzlabojumiem jābūt prioritāriem, tāpat kā papildu naudas pieprasījumiem.
Improvements to European Development Fund (EDF) procedures should be prioritised along with requests for additional money.
ES jāatbild par visu attīstības palīdzību, un tā nevar solīt nepamatotas summas neprecizētos laikposmos, nenosakot skaidrus mērķus.
The EU must be accountable for all of its development assistance and cannot promise unsubstantiated amounts over unspecified time periods without clear goals.
Tomēr ES jāstrādā, lai nodrošinātu, ka lielāks atbalsts tiek sniegts projektiem, kas palielinās ĀKK konkurētspēju un izaugsmi, nesamazinot izdevumus veselības aprūpei un izglītībai.
However, the EU must work to ensure that more support is given to projects which will boost ACP competitiveness and growth without reducing spending on health and education.
Aizdomas, ka jau esošā nauda tiek iezīmēta kā „atbalsts tirdzniecībai”, un tas, ka dalībvalstīm nav izdevies paskaidrot, kā divpusējais atbalsts, kura uzdevums ir nodrošināt finansējumu papildus EAF, tiks saskaņots ar EPN atbalstu, saasināja ĀKK aizdomas, ka dokumentos norādītā naudas summa praktiski nebūs pieejama.
Suspected re-labelling of existing money as "Aid for Trade" and the failure of Member States to clarify how bilateral support, which is where funds additional to the EDF must come from, will be coordinated with EPA-support has exacerbated ACP suspicions that there won't be as much money available in practice as there appears on paper.
Šis ziņojums ir savlaicīgs atgādinājums Komisijai, ka noslēguma termiņš — 2008. gada 1. janvāris — strauji tuvojas un ka vēl atlicis ļoti daudz darāmā.
This report provides a timely reminder to the Commission that the deadline of 1st January 2008 is fast approaching and a worrying amount remains to be done.
Maz ticams, ka līdz 2007. gada beigām tiks rastas atbildes uz nopietniem jautājumiem par daudzu ĀKK valstu spēju un gatavību īstenot Komisijas iesniegtos ambiciozos priekšlikumus.
Serious questions about the capacity, and willingness, of many ACP countries to implement the ambitious proposals made by the Commission are unlikely to be answered before the end of 2007.
Pieprasītā Kotonū nolīguma 37. panta 4. punkta pārskatīšana bija paredzēta, lai novērtētu, vai atlicis pietiekami daudz laika sarunu pabeigšanai noteiktajā termiņā.
The Article 37(4) Review, required by Cotonou, was intended to assess whether or not enough time remained for negotiations to be completed by the deadline.
Ja pārskatīšana nebūs „atvērta un nenotiks apspriešanās ar visām ieinteresētajām personām, tostarp nevalstiskajām organizācijām un parlamentu deputātiem”
The failure of the Review to be "inclusive and consultative with all stakeholders including non-state actors and parliamentarians"
Uz to aicināja ĀKK padome Portmorsbi. , vēl aktuālāka kļūs Eiropas Parlamenta otra rezolūcija, kurā paustas bažas par sarunu lēno virzību, it īpaši ņemot vērā noslēguma termiņu.
Called for in Port Moresby by the ACP Council makes a second resolution of the European Parliament expressing concern at the slow progress in talks all the more urgent, particularly with regard to the deadline.
Visos reģionos šo mērķi uzskata labākajā gadījumā par galēji ambiciozu.
In all regions this target is considered extremely ambitious at best.
Tā kā uzspiests nolīgums nav neviena interesēs, koncentrēšanās uz vēl kādu PTO atteikšanos no savām prasībām neatrisinās pamatproblēmas, kas EPN sarunu virzību tik grūtu padarīja jau no paša sarunu sākuma.
While it is in no one's interests to have a forced agreement, focussing on another WTO waiver will not solve the underlying problems that have made progress in EPA negotiations so difficult from the beginning.
Jautājumā par noslēguma termiņu, tāpat kā jautājumā par liberalizācijas pakāpenisku īstenošanu, ir vajadzīgs līdzsvars.
With regard to the question of the deadline, like in case of the phasing of liberalisation, a balance is needed.
Ja nav noteikts galīgais termiņš vai liberalizācijas grafiks, zūd stimuls pieņemt sarežģītus lēmumus, bet, ja partnerus tomēr spiež virzīties pārāk ātri, ietekme uz attīstību, iespējams, būs negatīva.
The impetus to make difficult decisions is lost without a deadline or liberalisation schedule but if partners are forced to move too quickly the development impact is likely to be negative.
PTO līmenī neviens nezina, kas notiks, ja 2008. gada 1. janvārī seši spīdoši, jauni EPN neienāks starptautiskās tirdzniecības pasaulē.
At the WTO level no one knows what will happen if on 1st January 2008 six shiny new EPAs do not march forth into the world of international trade.
Referents uzskata — ja dažiem reģioniem vajadzēs vairāk laika, nevajadzētu kaitēt eksportam no ĀKK valstīm uz ES, kamēr nebūs pieņemts galīgais risinājums.
In the event that some regions need more time, your rapporteur believes that ACP exports to the EU should not be harmed pending a final settlement.
Sarunu dalībniekiem jāpasteidzina sarunas, lai panāktu savstarpēji izdevīgu risinājumu par EPN, kas palīdzēs ĀKK valstu attīstībai.
Negotiators must press on with negotiating to reach a mutually beneficial settlement on EPAs which will help ACP countries' development.
Parlamentu deputātu un citu ieinteresēto personu uzraudzībā un vairāk ar tiem konsultējoties, ir jāiegūst EPN, kas iekļaujas saskaņotā ĀKK valstu attīstības stratēģijā, bet šos nolīgumus nedrīkst uzspiest.
Observed by and in greater consultation with Parliamentarians and other interested parties, we must get EPAs which are part of a coordinated strategy for the ACP's development, but this cannot be imposed.
Lai EPN darbotos, tiem jābūt īstas partnerības paraugiem.
EPAs must be a genuine partnership if they are going to work.
Ekonomikas partnerattiecību nolīgumi
Economic Partnership Agreements
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( COM(2006)0587 )
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2006)0587 )
– ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C6‑0402/2006 ),
– having regard to Article 37 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0402/2006 ),
– ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu ( A6‑0085/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Fisheries ( A6‑0085/2007 ),
– 4 % no gada vidējās tonnāžas, kas samazināta ar valsts atbalstu laikā no 2003. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim dalībvalstīm, kas bija Kopienas sastāvā 2003. gada 1. janvārī, un 4 % no gada vidējās tonnāžas, kas samazināta ar valsts atbalstu laikā no 2004. gada 1. maija līdz 2006. gada 31. decembrim dalībvalstīm, kas Kopienai pievienojās 2004. gada 1. maijā, un
- 4 % of the average annual tonnage withdrawn with public aid between 1 January 2003 and 31 December 2006 for the Member States that were part of the Community on 1 January 2003 and 4 % of the annual average tonnage withdrawn with public aid between 1 May 2004 and 31 December 2006 for the Member States that acceded to the Community on 1 May 2004 and,
– 10 % no gada vidējās tonnāžas, kas samazināta ar valsts atbalstu laikā no 2003. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim dalībvalstīm, kas bija Kopienas sastāvā 2003. gada 1. janvārī, un 10 % no gada vidējās tonnāžas, kas samazināta ar valsts atbalstu laikā no 2004. gada 1. maija līdz 2006. gada 31. decembrim dalībvalstīm, kas Kopienai pievienojās 2004. gada 1. maijā, un
- 10 % of the average annual tonnage withdrawn with public aid between 1 January 2003 and 31 December 2006 for the Member States that were part of the Community on 1 January 2003 and 10 % of the annual average tonnage withdrawn with public aid between 1 May 2004 and 31 December 2006 for the Member States that acceded to the Community on 1 May 2004 and,
– 4 % no tonnāžas, kas flotei samazināta ar valsts atbalstu no 2007. gada 1. janvāra.
- 4 % of the tonnage withdrawn from the fleet with public aid as from 1 January 2007
– 10 % no tonnāžas, kas flotei samazināta ar valsts atbalstu no 2007. gada 1. janvāra.
- 10 % of the tonnage withdrawn from the fleet with public aid as from 1 January 2007
Ierosinātais pārdales apjoms 4 % no tonnāžas, kas flotei samazināta ar valsts atbalstu, ir ļoti zems, attiecinot to uz visu piekrastes zvejas floti, un nepietiekams, lai uz kuģiem uzlabotu drošību, higiēnu, darba apstākļus un produktu kvalitāti.
The proposed reallocation of 4% of the tonnage withdrawn with public aid is too low in relation to the whole of the coastal fishing fleet and is not sufficient to improve safety, hygiene, working conditions and product quality on board.
Tomēr šis jaudas samazinājums nekādā gadījumā nedrīkst samazināt kuģa drošumu, apdzīvojamību vai zivju apstrādes sistēmu efektivitāti.
Nevertheless, this reduction in power must not under any circumstances diminish the vessel's safeness , habitability or the efficiency of fish-processing systems.
Turklāt, ņemot vērā, ka samazināšanas mērķis ir novērst jebkādu kuģa zvejas jaudas palielinājumu, pirmās daļas noteikumi nav jāņem vērā, ja dzinējs ir nomainīts, lai taupītu enerģiju un/vai uzlabotu kuģa veiktspēju citās jomās, nevis zvejas jaudas ziņā, vai ja attiecībā uz kuģa izmantošanu ir izvēlētas selektīvākas zvejas metodes.
Furthermore, given that the objective of the reduction is to avoid any increase in the vessel's fishing capacity, the provisions of the first subparagraph shall not be taken into account where the engine is replaced in order to conserve energy and/or improve the vessel's performance in areas other than fishing capacity, or where more selective fishing methods, as regards the use of the vessel, have been opted for.
Saskaņā ar politisko vienošanos, ko Padome panākusi attiecībā uz jauno Eiropas Zivsaimniecības fondu, tā 2006. gada jūnijā nolēma grozīt divus noteikumus pārskatītās zivsaimniecības politikas pamatregulā (Nr. 2371/2002), tos attiecinot uz zvejas flotes jaudas pārvaldību.
In June 2006, after the political agreement reached in the Council on the new European Fisheries Fund, a decision was taken to amend two provisions of the basic regulation on the revised common fisheries policy (2371/2002) applying to the management of fishing fleet capacity.
Grozījumu mērķis ir atļaut dažus flotes pielāgojumus, lai uz kuģiem uzlabotu drošību, darba un higiēnas apstākļus un produktu kvalitāti, kā arī energoefektivitāti.
The amendment is aimed at permitting some adaptations of the fleet to improve safety, working conditions and hygiene, product quality on board and energy efficiency.
Runājot konkrēti, Padome ir ierosinājusi grozīt divus pantus Regulas Nr. 2371/2002 III nodaļā — 11. pantu par zvejas jaudas koriģēšanu un 13. pantu par iekļaušanas/izslēgšanas režīmu un vispārēju jaudas samazināšanu.
More specifically, it is proposed to amend two articles in Chapter III of Regulation (EC) No 2371/2002: Article 11 on the adjustment of fishing capacity and Article 13 on the entry-exit scheme and overall capacity reduction.
a) Jaunais 11. pants dod iespēju izmantot 4 % no tonnāžas, kas ir samazināta vai tiks samazināta ar valsts atbalstu, lai nodrošinātu zvejas kuģu modernizāciju atbilstīgi drošības un higiēnas prasībām, kā arī uzlabotu zvejnieku darba apstākļus uz kuģiem.
(a) The new Article 11 provides for the possibility to use 4% of the tonnage withdrawn or the tonnage to be withdrawn with public aid in order to carry out work to modernise fishing vessels in the context of safety and hygiene requirements and improve working conditions on board vessels;
b) Lai turpinātu īstenot spēkā esošo politiku par zvejas jaudas samazināšanu, jaunais 13. pants ir papildināts ar noteikumu, kurš paredz, ka nevar no jauna iekļaut noteikumu par jaudas samazināšanu, kas saistīta ar dzinēja nomaiņu, izmantojot valsts atbalstu.
(b) The new Article 13, in keeping with the existing policy on fishing capacity reduction, adds a provision to the effect that the reduction in power linked to the replacement of the engine with public aid cannot be rebuilt.
Referenta komentāri
Rapporteur’s comments
Referents atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu grozīt kopējās zivsaimniecības politikas pamatregulu attiecībā uz punktiem, kas saistīti ar zvejas flotes jaudas pārvaldību.
The rapporteur welcomes the Commission proposal to amend the basic regulation on the common fisheries policy as regards the management of fleet capacity.
Šis grozījums dalībvalstīm dos iespēju ierobežoti palielināt savu kuģu tonnāžu, tādējādi uz tiem uzlabojot drošību, darba un higiēnas apstākļus un produktu kvalitāti, kā arī energoefektivitāti.
The amendment will give the Member States the possibility for a limited increase in the capacity of their fleet for the purpose of improving safety, working conditions, hygiene and product quality on board, as well as energy efficiency.
Referents piekrīt, ka šī procentuālā daļa vispirms ir jāattiecina uz kuģiem, kas nodarbojas ar piekrastes sīkzveju, proti, uz kuģiem, kuru kopējais garums nepārsniedz 12 metrus, un ņem vērā arī to, ka attiecīgā zvejas nozare ir daudz cietusi no zvejas noteikumu maiņām un tās pastāvēšana ir apdraudēta.
The rapporteur agrees that, when allocating this percentage, priority should be given to small-scale coastal fishing vessels, i.e. vessels with an overall length of less than 12 metres, since this sector has been badly affected by the change in fishing conditions and its viability is uncertain.
Tomēr referents uzskata, ka iespēja pārdalīt 4 % no tonnāžas, kas samazināta ar valsts atbalstu, attiecīgajai zvejas nozarei faktiski nepalīdzēs, jo piekrastes sīkzvejā ir iesaistīti vairāk nekā 80 % zvejas flotes.
The rapporteur nevertheless takes the view that the possibility of reallocating 4% of the tonnage withdrawn with public aid will not provide any real assistance for the sector concerned, since it represents more than 80% of the fishing fleet.
Tas nozīmē, ka pavisam neliela procentuālā daļa ir jāsadala ļoti daudziem kuģiem.
In this light, 4% is a very small percentage which will have to be shared among a very large number of vessels.
Saskaņā ar Kopienas zvejas flotes reģistru 2003., 2004. un 2005. gadā ar valsts atbalstu flote ir samazināta par 132 000 BT (bruto tonnām).
According to the Community register of fishing vessels, around 132 000 GT were withdrawn with public aid in 2003, 2004 and 2005.