natgillin/translations-raw huggingface dataset:
20. aicina uzlabot dalībvalstu nodokļu politikas koordināciju, lai nepieļautu kaitīgu konkurenci nodokļu jomā, nodrošinātu ilgtspējīgu sociālās aizsardzības finansēšanu un sekmētu tādu nodokļu politiku, kura veicina nodarbinātību; norāda, ka nodokļu likmes attiecībā uz kapitālu un patēriņu pēdējo 30 gadu laiku kopumā ir stabilas, bet patiesās nodokļu likmes attiecībā uz darbaspēku šajā pašā laika posmā ir pieaugušas, iesaka dalībvalstīm saskaņoti apsvērt iespējas uzlabot esošās nodokļu sistēmas Eiropas Savienībā, jo šādas nodokļu reformas labvēlīgi ietekmētu dalībvalstu sociālo sistēmu finansiālo ilgtspējīgumu;
20. calls for improved coordination of Member States' tax policies with a view to avoiding harmful tax competition, ensuring sustainable financing for social protection and making tax policy more employment friendly; notes the fact that tax rates on capital and consumption have, in general, remained stable over the last 30 years while real tax rates on labour have risen over the same period, recommends that the Member States reflect in a coordinated way on the possibilities of improving the existing tax systems in the Union, since tax reforms of this nature would benefit financial sustainability of national social systems;
21. uzsver nepieciešamību stiprināt strukturālos un kohēzijas fondus, lai tiktu ņemta vērā ekonomiskā un sociālā kohēzija, un aicina dalībvalstis efektīvāk izmantot ES fondus, piemēram, Eiropas struktūrfondus, savu reformu līdzfinansēšanā; pauž nožēlu par to, ka nesen panāktā vienošanās par finanšu sistēmu bija acīmredzami nepietiekama, lai pienācīgi nodrošinātu kohēzijas, izglītības un apmācību, mūžizglītības, mobilitātes un sociālā dialoga programmas;
21. stresses the need to strengthen the structural and cohesion funds in order to take account of economic and social cohesion and calls on the Member States to utilise EU funds, such as the European Structural Funds, more efficiently in order to co-finance national reforms; deplores the fact that the recent agreement on the Financial Framework was manifestly insufficient to properly resource programmes in favour of cohesion, education and training, lifelong learning, mobility and social dialogue;
22. uzsver, ka jebkuras reformas jāapsver, ņemot vērā dalībvalstu budžeta iespējas, taču iesaka, lai pārskatītais Stabilitātes un izaugsmes pakts sniegtu sociālo investīciju iespējas, kas agrāk nebija pieejamas;
22. stresses that any reforms have to be considered within the context of the Member States budgetary margin of manoeuvre, but suggests that the reformed Stability and Growth Pact offers opportunities for social investment not previously available;
SGIs and SGEIs
SGIs and SGEIs
23. atgādina, ka VNP un VENP ir svarīga Eiropas sociālā modeļa sastāvdaļa un ka tiem ir īpaši būtiska loma, lai visai sabiedrībai būtu pieejami veselības, izglītības, sabiedriskā transporta, ūdens un enerģijas apgādes pakalpojumi; aicina Komisiju steidzami iesniegt priekšlikumu pamatdirektīvai par šiem pakalpojumiem; uzskata, ka ES sociālo sistēmu reformu gaitā ir jāievēro VNP un VENP loma, ņemot vērā, ka to pamatuzdevums ir ne tikai uzlabot pilsoņu dzīves kvalitāti, bet arī palielināt uzņēmumu efektivitāti un kvalitatīva darbaspēka pieejamību;
23. recalls that SGIs and SGEIs are an essential element of the European social model, and are fundamental to the universal delivery of health, education, public transport, water and energy supplies to all citizens; calls on the Commission to bring forward a proposal for a framework directive on these services as a matter of urgency; considers it essential that in reforming the EU's social systems, SGIs and SGEIs are respected, given their key role not only in delivering a better quality of life to citizens, but also in enhancing businesses’ capacity for efficiency and their access to a high-quality labour force;
24. atzīmē, ka saskaņā ar subsidiaritātes principu ir pienācīgi jārisina jautājums par jauniem ģimenes veidiem un jāpaplašina sociālo pakalpojumu joma, piemēram, attiecībā uz bērnu aprūpes pieejamību, personu ar īpašām vajadzībām un invalīdu aprūpi, kā arī vecāka gadagājuma cilvēku ilgtermiņa aprūpi, saglabājot augsta līmeņa konsultācijas sociālo partneru iesaistē vidēja un ilgtermiņa plānošanā;
24. notes the necessity to deal adequately with new types of family, in accordance with the principle of subsidiarity, and enlarge the scope of social services, such as accessible childcare, care for those with special needs or disabilities, and long-term-care for elderly persons; while maintaining a high level of consultation involving local social players in medium and long-term planning;
Sociālais dialogs
Social Dialogue
25. atgādina, ka atbilstīgi vietējām paražām un praksēm sociālais dialogs tā daudzajās izpausmēs ir būtiska dalībvalstu tradīciju sastāvdaļa un ka jebkuras veiksmīgas sociālo sistēmu reformas priekšnoteikums ir visu ieinteresēto personu, jo īpaši sociālo partneru, iesaiste; aicina atjaunot sociālo dialogu gan dalībvalstu, gan Eiropas līmenī un palielināt trīspusējo sarunu lomu Eiropas līmenī;
25. recalls that social dialogue in its various manifestations is an essential element in the traditions of the Member States and, in accordance with national customs and practices, that any successful reform of the social systems should involve all stakeholders, in particular the social partners; calls for the renewal of the social dialogue at all levels, both national and European and the development of a greater role for the trialogue at European level;
26. atzīst korporatīvās sociālās atbildības pozitīvo lomu sociālās kohēzijas veicināšanā, uzņēmumiem ietekmējot to kopienu ikdienas dzīvi, kurās tie ir iesaistīti, kā arī uzņēmumu atbildības palielināšanā attiecībā uz to ieinteresētajām personām; iesaka izmantot tādus ziņojumu sniegšanas līdzekļus par sociālo un vides jomu un valsts politiku kā valsts iepirkumi, lai veicinātu uzņēmumu atbildīgu rīcību;
26. recognises the positive role that corporate social responsibility can play in promoting social cohesion through the way in which companies' behaviour impacts upon the daily life of the communities in which they are involved and enhancing companies' accountability to their stakeholders; recommends the use of social and environmental reporting requirements and public policy measures such as public procurement, in order to stimulate responsible behaviour by companies;
27. pieprasa, lai sociālo sistēmu modernizācijas centrālais elements būtu Komisijas un dalībvalstu sadarbība tādu konkrētu programmu un iniciatīvu izstrādē, kuras būtu vērstas uz darba un dzīves apstākļu uzlabošanu un ilgtspējīgu cilvēkresursu attīstību, piemēram, uzlabotas veselības aprūpes mērķu un standartu izstrādē;
27. insists that as a central element of the modernisation of social systems the Commission and the Member States cooperate in the setting up of concrete programmes and initiatives focused on the improvement of working and living conditions and the sustainable development of human resources, such as the setting of targets and standards for improved healthcare;
28. aicina uz plašām diskusijām attiecībā uz visu pensionāru tiesībām uz pieņemamu dzīves līmeni; atzīst bažas par to, ka daudzās dalībvalstīs uzsāktās pensiju reformas palielinās to pensionāru skaitu, kuri jau dzīvo nabadzībā; uzsver, ka ir steidzami nepieciešama pozitīva virzība, kas sekmētu un veicinātu vecāka gadagājuma strādājošo palikšanu vai atkārtotu ienākšanu darba tirgū un nodrošinātu godīgāku pieeju un lielāku rīcības brīvību pensiju un atvaļināšanās shēmu izvēlē; aicina Komisiju izpētīt dalībvalstu veiktos pasākumus, lai risinātu problēmas saistībā ar demogrāfisko izmaiņu ietekmi uz pensiju ilgtspējīgumu un pensionāru nabadzību; un efektīvāk uzraudzīt pašreizējo tiesību aktu īstenošanu attiecībā uz diskriminācijas novēršanu vecuma dēļ;
28. calls for a broad debate concerning the right of all to pensions of an acceptable level; recognises the fear that pension reforms, begun in many Member States, will increase the number of pensioners already living in poverty; highlights the urgent need for positive action to encourage and enable older workers to remain in or re-enter the labour market, grant fair access and more flexibility in choice of pension and retirement schemes; calls on the Commission to study national efforts to address the impact of demographic change on pension sustainability and pensioner poverty; and to monitor more effectively the implementation of existing anti age-discrimination legislation;
29. vērš uzmanību to sieviešu situāciju, kuru tiesības uz pensiju nav jāsamazina to ģimenes stāvokļa vai darba pārtraukumu dēļ, kā iemesls ir mātes vai vecāku atvaļinājums vai bērnu aprūpes pārtraukumi;
29. draws attention to the situation of women whose pension entitlement should not be diminished due to their marital status or interruptions in employment due to maternity or parental leave, or child-care breaks;
30. atzīst priekšrocības, kas piemīt „elastīguma un nodrošinātības ar darbu” sistēmām, kuras jāpieņem dalībvalstīm atbilstīgi to apstākļiem, lai aizsargātu strādājošo spēju saglabāt/atrast darbu, mobilizējot un/vai uzlabojot profesionālās iemaņas ar profesionālo apmācību un mūžizglītību, un izvērtēt šīs sistēmas kā līdzekļus, lai veicinātu darba un privātās dzīves līdzsvara un darba un dzīves cikla saskaņošanu;
30. recognises the advantages of 'flexicurity' systems which Member States should adopt, in accordance with their circumstances, in order to protect workers' capacity to keep/find jobs through mobility and/or improvement of professional skills by way of occupational training and lifelong learning and consider them as a means of promoting reconciliation of work-life balance and work and lifecycle concepts;
31. atzinīgi vērtē Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi kā iespējamu Eiropas Sociālā fonda papildinājumu, kā arī dalībvalstu centienus valsts, reģionālā un vietējā līmenī, lai nodrošinātu īpašu atbalstu strādājošajiem attiecībā uz darba maiņu vai jaunas darba vietas meklēšanu;
31. welcomes the creation of a Globalisation Adjustment Fund, as a potential complement to the European social fund, as well as the Member States' efforts at national, regional and local level to provide specific support for workers for job conversion and seeking new employment;
32. atgādina, ka dzimumu un rases vienlīdzība un nediskriminācijas princips saskaņā ar EK Līguma 13. pantu, kas nodrošina juridisku pamatu atbilstīgām darbībām cīņā pret diskrimināciju, kuras pamatā ir dzimums, rases vai etniska izcelsme, reliģija vai uzskati, invaliditāte, vecums vai seksuālā orientācija, ir regulāri jāietver visos sociālās politikas virzienos; uzskata, ka turpmākā ES integrācijas politika būtībā ir konkrēta sociālās politikas forma, kas ir jāattīsta; uzskata, ka, sieviešu, vīriešu, mazākuma grupu un imigrantu veiksmīga integrācija sniedz labumu sabiedrībai un sociālus ieguvumus attiecībā uz kohēziju un sagatavotību darbam;
32. recalls that gender and race equality and the principle of non-discrimination under Article 13 of the EC Treaty, which provides a legal basis for appropriate action to combat discrimination based on sex, racial or ethnic origin, religion or belief, disability, age or sexual orientation, must be systematically included in all social policies; considers that emerging EU policies on integration are in fact a concrete form of social policy, which should be developed; believes that ensuring that all: women, men, minority groups, and immigrants, are well integrated delivers benefits to society and social benefits in terms of cohesion and preparedness for the workplace;
Sociālā aizsardzība
Social Protection
33. uzsver, ka sociālās aizsardzības sistēmām efektīvi jāīsteno to mērķi nepieļaut un apkarot nabadzību un sociālo atstumtību, īpašu uzmanību vēršot uz izkļūšanu no nabadzības;
33. emphasises that social protection systems should be efficient in achieving their goals of preventing and combating poverty and social exclusion, with particular emphasis on eliminating poverty traps;
34. uzskata, ka nodarbinātība ir izšķirošs faktors sociālās integrācijas nodrošināšanā; tādēļ aicina veikt reformas, lai tiešie valsts izdevumi palielinātu nodarbinātības un darba tempa atjaunošanas līmeni, mudinātu strādāt, atbrīvojoties no ieilgušas nabadzības un citām sociālās atstumtības formām, un steidzami risināt to daudzo sieviešu un etnisko minoritāšu bezdarba problēmu, kuras saskaras ar sabiedrības un/vai strukturālām barjerām iekļūšanai darba tirgū; pētīt un risināt īpašās etnisko minoritāšu un imigrantu sieviešu problēmas;
34. considers that employment is a decisive factor in achieving social inclusion; therefore, calls for reforms that direct public spending towards raising employment rates and return to work rates and provide incentives to work by eliminating poverty traps and other forms of social exclusion, and address as a matter of urgency the numbers of women and some ethnic minorities who are unemployed, many of whom face societal and/or structural barriers to entering the labour market; study and address the specific problems faced by women from ethnic minorities and immigrant women;
35. atzīst, ka saskaņā ar „elastīguma un nodrošinātības ar darbu” pieeju, atbilstīgu sociālās aizsardzības mehānismu izveide un uzturēšana, kā arī stingra aizsardzība pret negodīgu atlaišanu ir obligāts elastīguma priekšnoteikums;
35. recognises that, in the 'flexicurity' approach, creating and maintaining adequate social protection mechanisms is an indispensable prerequisite of flexibility, as is firm protection against unfair dismissal;
Ārējā dimensija
External dimension
36. vēlreiz apstiprina, ka ES var sekmīgi aizstāvēt savas intereses starptautiskā līmenī, vienīgi saglabājot savu ekonomisko un sociālo kohēziju;
36. reaffirms that only if the EU can preserve its economic and social cohesion will it be able successfully to defend EU interests at an international level;
37. atzīst, ka, neskatoties uz pozitīvu ietekmi, globalizācija izjauc ekonomisko un sociālo līdzsvaru, tādējādi radot dziļas bažas Eiropas pilsoņiem, jo īpaši dalībvalstīs, kurās ir augsts bezdarba līmenis, un reģionos, kurus ir visvairāk skārusi uzņēmumu pārvietošana; tādēļ aicina dalībvalstis veikt strukturālās reformas, kas ir nepieciešamas, lai ar augstvērtīgiem produktiem un pakalpojumiem saglabātu pievilcīgu ES lomu pasaulē;
37. recognises that, despite its positive effects, globalisation is producing economic and social imbalances, thus arousing deep apprehension in the citizens of Europe, especially in those Member States with high unemployment rates and those regions most affected by company relocations; calls on the Member States, accordingly, to undertake the structural reforms that are needed if the EU is to remain an attractive option on the world stage, with high-value products and services;
38. uzsver, ka ES arī turpmāk jāveicina savas sociālās vērtības – solidaritāte un sociālais taisnīgums – visās tirdzniecības un attīstības sarunās un nolīgumos;
38. stresses that the EU should confidently promote its social values of solidarity and social justice in all trade and development negotiations and agreements;
39. aicina ES un dalībvalstis veikt politiskus pasākumus attiecībā uz trešām valstīm ar lielu ekonomisko izaugsmi (Brazīliju, Krieviju, Indiju un Ķīnu), lai panāktu, ka šajās valstīs tiek ieviests tāds attīstības modelis, kas nodrošina cilvēktiesību, demokrātijas, brīvības, darba un vides standartu un sociālā taisnīguma ievērošanu; aicina ES palīdzēt sasniegt pasaulē līdzsvaru starp ekonomisko pieaugumu un augstiem sociāliem un vides standartiem;
39. calls on the EU and the Member States to adopt political actions in relation to third countries with a high economic growth (Brazil, Russia, India and China) in order to attain a development model which provides for the respect of human rights, democracy, freedom, labour and environmental standards and social justice; calls on the EU to help in finding a global equilibrium between economic growth and high social and environmental standards;
40. aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt vienotu nostāju tādos forumos kā SDO, ESAO un daudzpusējās vides aģentūrās; īpaši uzskata, ka SDO darbs ir vairāk jāiekļauj PTO nolīgumos, un atzīst, ka SDO pamata darba standartu novērtējums ir jāietver ES stratēģijās saistībā ar PTO un divpusējām sarunām; aicina Komisiju ar divpusējo nolīgumu starpniecību garantēt, ka SDO standarti tiek ievēroti vismaz attiecībā uz cilvēcīgu darba apstākļu nodrošināšanu;
40. calls on the Commission and the Member States to adopt a consistent line in fora such as the ILO, the OECD, and multilateral environmental agencies; believes, in particular, that the work of the ILO should be more closely integrated into WTO agreements and considers that ILO assessments of core labour standards should be integrated into EU strategies towards WTO and bilateral negotiations; calls on the Commission to ensure, through bilateral agreements, that the ILO standards are, as a minimum, respected so that humane working conditions are guaranteed;
41. atzinīgi vērtē vispārējo preferenču sistēmas (GSP+) ieviešanu, kura nodrošina stimulus augstākiem sociāliem un vides standartiem, un prasa šo pieeju paplašināt attiecībā uz divpusējiem tirdzniecības nolīgumiem; atzīmē, ka Komisijai ir stingrāk jāuzrauga šīs sistēmas īstenošana, lai nodrošinātu atbilsmi šiem standartiem;
41. welcomes the introduction of the GSP+ scheme, which provides incentives for higher social and environmental standards, and calls for this approach to be extended to bilateral trade agreements; notes the need for the Commission to monitor closely the implementation of the scheme with a view to ensuring that compliance with these standards is being achieved;
42. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.
42. instructs its President to forward this resolution to the Council and the Commission.
Kā turpināt uzlabot ES pilsoņu dzīves līmeni, vienlaicīgi saglabājot konkurētspēju vispasaules ekonomikā?
How to continue to improve the standard of living for EU citizens while remaining competitive in the global economy?
Kā integrēt ekonomikas, nodarbinātības un sociālo politiku, lai tā sniegtu ilgtspējīgu attīstību un sociālo kohēziju?
How to integrate economic, employment and social policy in a way, which delivers sustainable development and social cohesion?
Kā nodrošināt to, ka visi izmanto izaugsmes ieguvumus?
How to ensure that all share the benefits of growth?
Eiropas sociālais modelis
European Social Model
Pirmkārt un galvenokārt Eiropas sociālais modelis ir vērtību jautājums.
The European social model is first and foremost a question of values.
Apskatot jebkuru Eiropas sociālo sistēmu, mēs redzam, ka tās pamatā ir kopīgas vienlīdzības, nediskriminācijas, solidaritātes un pārdales vērtības ar vispārēju bezmaksas vai lētu pieeju izglītībai un veselības aprūpei, kā arī daudziem citiem sabiedriskiem pakalpojumiem, ko nodrošina kā pilsoņu tiesības un kas ir būtiski, lai veidotu pamatu veiksmīgai, mūsdienīgai ekonomikai un godīgai sabiedrībai.
Whatever European social system we examine we find the common values of equality, non discrimination and solidarity and redistribution as fundamentals, with universal, free or cheap access to education and healthcare, and a variety of other public services as the right of a citizen and as essential to creating the basis for a successful modern economy and a fair society.
Šajā ziņā Eiropas modelis atšķiras, piemēram, no ASV.
It is in this respect that our European model differs from the US model for instance.
Sociālā politika (tostarp sociālā aizsardzība, veselības, izglītības un aprūpes pakalpojumi) Eiropas Savienībā ir labi attīstīta, kas norāda uz stingru piesaisti sociālajai kohēzijai.
Social policies (including social protection, health, education and care services) are highly developed in the EU, reflecting a strong attachment to social cohesion.
Zinātnieki izšķir četrus dažādus modeļus (skandināvu, anglosakšu, kontinentālo un Vidusjūras) ar atšķirībām (aizsardzības līmenī un individuālās ierosmes iespējās), bet šiem modeļiem ir arī kopīgas iezīmes.
Academics distinguish 4 different models (Nordic, Anglo-Saxon, continental, Mediterranean) with differences (in level of protection, space for individual initiatives) but also having common features.
Visām 25 dalībvalstīm ir kopīgas vērtības un vienāds mērķis apvienot ekonomisko darbību un konkurētspēju ar sociālo taisnīgumu.
All 25 Member States share the same values and the same objective of combining economic performance, competitiveness with social justice.
Lai sasniegtu vienādus mērķus, tās izmanto atšķirīgus instrumentus.
They have different instruments to reach the same goals.
Šie valstu modeļi ir ilgstoša un sarežģīta vēsturiska procesa rezultāts.
These national models are the result of long and complex historical processes.
Līdzreferenti uzskata, ka ir svarīgi apzināties gan vērtību vienotību, gan arī dalībvalstu sistēmu daudzveidību.
Your co-rapporteurs take the view that it is important to recognise both the unity of values, and the diversity of the Member States' systems.
Eiropas sociālā modeļa panākumi
Success of the European social model
Eiropas Savienība ir „darbs, kas turpinās”.
The EU is "work in progress".
Laikā, kad ierosme radīt vienotu Eiropu izslēdza iespēju, ka Eiropas valstis jebkad atkal varētu plānot karu viena pret otru, neapšaubāmi galvenās rūpes bija saistītas ar Eiropas tautu un labklājību pasaulē.
While the impulse for the creation of a United Europe was to end the possibility of European states ever again going to war against each other, the underlying concern was obviously the welfare of the peoples of Europe and of the wider world.
Neņemot vērā neveiksmes un reformu nepieciešamību, ir svarīgi uzsvērt Eiropas sociālā modeļa panākumus.
It is important to underline, in spite of the failures and the need to reform, the success of the European social model.
Visā pasaulē zina, ka tas nodrošina augstu dzīves kvalitāti.
It is known around the world for providing a high quality of life.
Citas valstis, reģioni (Tuvie Austrumi) un organizācijas ( Mercosul, Dienvidaustrumāzijas Nāciju asociācija ( Asean ) uzskata ES modeli par veiksmīgu piemēru.
The EU model is seen by other countries, regions (Middle-East) and organizations (Mercosul, Asean) as an example of success.
Neskatoties uz to, ka mūsu Savienībā vairāk nekā 80 miljoni darbaspējīga vecuma cilvēku ir bez darba un vairāk nekā 70 miljonus vīriešu, sieviešu un bērnu vēl joprojām apdraud nabadzība, dalība Eiropas Savienībā ir ievērojami paaugstinājusi dalībvalstu vispārējo labklājību, kā arī politisko, sociālo un ekonomisko stabilitāti.
Even though in excess of 80m people of working age are jobless and over 70m men, women and children are still at risk of poverty in our Union, the general prosperity and political, social and economic stability of Member States has been greatly enhanced by membership of the EU.
Mēs skaidrāk nekā jebkad apzināmies to, ka ir no jauna jānosaka tāds ES izveides un attīstības pamatojums, kurš atspoguļotu mūsdienu politisko, ekonomikas un sociālo realitāti.
It is more clearly recognised than ever that the rationale for the creation and development of the EU is in need of restatement in terms that reflect today's political, economic and social realities.
Jo īpaši tas ir svarīgi apstākļos, kad tehnoloģiju revolūcija pārveido darba un sociālās attiecības, ko tā rada, un kad Eiropas iedzīvotāju pakāpeniska novecošanās rada grūtības saglabāt dinamisku Eiropas klātbūtni pasaulē notiekošajos procesos.
This is particularly so in circumstances where the technological revolution is restructuring work and the social relationships that it gives rise to, and where the gradual ageing of Europe's population is a challenge to maintaining a vibrant European presence on the world stage.
Runājot par demogrāfisko attīstību, Eiropa pašlaik saskaras ar nepieredzētām problēmām.
As regards demographic evolutions, Europe is faced now with unprecedented problems.
Eiropas Savienībā 2030. gadā būs par 18 miljoniem mazāk jauniešu nekā šobrīd, savukārt 2050 gadā tajā būs par 60 miljoniem mazāk iedzīvotāju nekā tagad.
In 2030, the EU will have 18 million young people less than today; in 2050, there will be 60 million less inhabitants than today.