natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Turklāt iezīmējas tendence, ka pensijas noteikumus ar vien biežāk izstrādā, pamatojoties uz „noteiktu iemaksu” principu.
There is also a noticeable trend towards designing pension systems increasingly according to the ‘defined contribution’ principle.
Salīdzinājumā ar „noteiktu pabalstu” kārību „noteiktu iemaksu” noteikumi daudz mazākā mērā nodrošina atbilstošu pensiju.
Compared with ‘defined benefit’ arrangements, ‘defined contribution’ arrangements offer much less guarantee of a satisfactory pension.
Dažās dalībvalstīs vērojamas šīs situācijas sekas, proti, nabadzīgi pensionāri.
The resulting consequences, i.e. pensioners living in poverty, are to be seen in some Member States.
Mūsdienās ir jānodrošina lojāla un mobila darbinieku pieeja.
The present age requires a flexible, mobile approach from employees.
Tādēļ mobilitāti vajadzētu atalgot, nevis nosodīt.
Mobility must therefore be rewarded instead of being penalised.
Taču realitāte šobrīd ir gluži pretēja.
Alas, the reality is somewhat different.
Dažas no papildu pensijas sistēmām paredz, piemēram, ka 30 gadus vecs darba ņēmējs, kam ir astoņu gadu darba pieredze, kas iegūta, strādājot pie trim dažādiem darba devējiem, nav vēl ieguvis papildu pensijas tiesības.
Under some supplementary pension schemes, for example, a 30-year-old employee, with eight years work experience with three different employers, has still not acquired any entitlement at all to a supplementary pension.
Kopumā ziņojuma sagatavotāja bez iebildumiem atbalsta Komisijas priekšlikumu.
In broad outline your rapporteur strongly supports the Commission proposal.
Ziņojuma sagatavotāja piekrīt Komisijas viedoklim, ka Eiropas līmenī nepietiek ar vienošanos par pensijas tiesību pārvešanu no viena darba devēja otram, kas atrodas vai neatrodas tajā pašā dalībvalstī.
Your rapporteur shares the Commission’s view that it is insufficient simply to agree at European level rules for calculating the transfer of pension rights from one employer to another whether or not based in the same Member State.
Lojalitātes un darba mobilitātes lietderības nolūkos un lai nodrošinātu iespēju darba ņēmējiem veidot atbilstošus pensijas uzkrājumus, vajadzētu pieņemt pensijas tiesību iegūšanas, saglabāšanas un pārvešanas noteikumus.
In order to make flexibility and labour mobility worthwhile and to ensure that employees save enough for their pensions, provisions need to be laid down governing the acquisition, retention and transfer of pension rights.
Priekšlikuma 4. pantā tiek piedāvāti tam atbilstoši ietvari.
Article 4 of the proposal provides an appropriate framework for this purpose.
Sociālajiem partneriem tiek dota iespēja vienoties par labākiem līgumiem.
Social partners retain the freedom to conclude better agreements.
Trīs galvenajos jautājumos ziņojuma sagatavotāja tomēr gribētu grozīt Komisijas priekšlikumu.
On three main points, however, your rapporteur wishes to modify the Commission proposal.
Direktīvas piemērošanas joma un obligātā pārvešana ( 2. pants, 6. panta 1. punkts un 9. panta 3. punkts )
Scope of directive and compulsory transferability (Articles 2, 6(1) and 9(3))
Dalībvalstu papildu pensijas shēmās pastāv būtiskas atšķirības.
Great differences exist between the supplementary pensions schemes of the Member States.
Ļoti atšķiras ne tikai priekšnoteikumi pensijas tiesību iegūšanai, saglabāšanai un pārvešanai, bet arī finansējuma veids.
As well as widely varying conditions governing the acquisition, retention and transfer of pension entitlements, the modes of financing also differ.
Risinājumos, kas paredz kapitalizēšanu, proti, pensiju kapitāla uzkrāšanu ārpus uzņēmuma, ir vienkāršāk pārvest pensijas tiesības no vienas sistēmas uz otru nevis, piemēram, paaudžu solidaritātes shēmas, atbalsta fondu vai uz pensijas uzkrājumiem veidotu sistēmu gadījumos.
In the case of arrangements based on capitalisation where the pension capital is situated outside the company, it is easier to transfer pension rights from one system to another than, for example, in the case of pay-as-you-go schemes, relief funds and systems based on book reserves.
Lai ņemtu vērā problēmas, kas saistītas ar iepriekš minēto shēmu finansiālo ilgtspēju, piedāvā Komisijai tās pagaidām atbrīvot no pienākuma pārvest pensiju tiesības.
In order to accommodate the problems of financial sustainability of the latter schemes, the Commission proposes that they may be exempted temporarily from the requirement to transfer pension entitlements.
Komisijas piedāvātā atbrīvojuma iespēja praksē atspoguļosies tā, ka pārvešanas pienākumu izmantos tikai atsevišķos gadījumos.
The Commission’s exemption option will in practice result in compulsory transfer probably being applied very selectively.
Tomēr ziņojuma sagatavotāja vēlas, lai šo direktīvu piemērotu iespējami plaši.
Your rapporteur wants to see this directive given the broadest possible scope.
Tajā pašā laikā ir ļoti grūti iejaukties pašreizējā kārtībā.
At the same time, it is very difficult to intervene in existing arrangements.
Tādēļ ziņojuma sagatavotāja piedāvā šādu risinājumu:
Your rapporteur therefore proposes the following solution:
· attiecināt direktīvu tikai uz pensiju tiesībām, kas piešķirtas no jauna ;
· the directive to be applicable solely to newly allocated pension entitlements
· svītrot 9. panta 3. punktā paredzēto atbrīvojuma iespēju, proti, izņēmuma noteikumu attiecībā uz obligāto pārvešanu.
· the exemption option in Article 9(3) to be deleted, i.e. there are to be no exceptions from compulsory transferability.
Rīcība neaktivizēto pensijas tiesību gadījumā ( 5. pants )
Treatment of dormant pension rights (Article 5)
Darba devējus, kas iegūtās pensiju tiesības atstāj (neaktivizē) pie iepriekšējā darba devēja, nedrīkst nostādīt sliktākā situācijā.
Employees who leave their acquired pension rights (‘as dormant’) with their former employer must not be penalised.
Taču Komisijas priekšlikumā nav skaidri pateikts, kā sasniegt šo mērķi.
However, the Commission proposal is unclear as to how this objective is to be achieved.
Tādēļ ir svarīgi noskaidrot pensijas shēmas dalībnieku kategoriju, kuras neaktivizētās tiesības nedrīkst ierobežot un cik liela mērā šī prasība nodrošina vienlīdzīgu attieksmi.
It is therefore important to clarify the category in respect of which dormant scheme members may not be placed at a disadvantage and how far this requirement for equal treatment goes.
Ir pilnīgi skaidrs, ka nevar būt runa par obligāto indeksāciju shēmas dalībniekiem.
It must be crystal clear that there can be no question of compulsory indexation linked to active scheme members.
Tādēļ ziņojuma sagatavotāja piedāvā noteikt dalībvalstīm pienākumu nodrošināt shēmas dalībniekiem ar neaktivizētām pensiju tiesībām un pensionētiem shēmas dalībniekiem vienlīdzīgus apstākļus.
Your rapporteur accordingly proposes that Member States must guarantee equal treatment between dormant scheme members and retired scheme members.
Situācija attiecībā uz pagaidu darbiniekiem un darbiniekiem, kas atgriežas darba tirgū ( 6. pants )
Position of temporary workers and returners to the labour market (Article 6)
Komisijas piedāvājumā noteikts, ka darbiniekiem jāiesniedz pieprasījums par pensijas tiesību pārvešanu 18 mēnešu laika pēc (iepriekšējo) darba attiecību izbeigšanas.
The Commission proposes that employees must make application for the transfer of their pension rights within 18 months of terminating their (old) employment relationship.
Taču tas var negatīvi ietekmēt personas, kas zaudējušas darbu pret savu gribu vai ir īslaicīgi pārtraukušas profesionālo darbību, lai rūpētos par bērniem vai citiem tuviniekiem.
This may impact adversely on persons leaving their job against their will or stopping work temporarily in order to look after children or other close family.
Ja šādi darbinieki atgriežas darba tirgū vēlāk (pēc vairāk nekā 18 mēnešiem), tie vairs nevar izmantot tiesību pārvešanas iespēju.
If these categories of employee accept another job at a later date (later than 18 months) they would no longer be able to exercise their right of transfer.
Tādēļ jūsu ziņojuma sagatavotāja piedāvā dot iespēju darba ņēmējiem iesniegt pieprasījumu pensijas tiesību pārvešanai 6 mēnešu laikā pēc jauno darba attiecību sākšanas.
Your rapporteur accordingly proposes offering employees the option of submitting an application for transfer of their pension rights for up to six months after acceptance of a new employment relationship.
EKONOMIKAS UN MONETāRO LIETU KOMITEJAS ATZINUMS
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs
Saskaņā ar 2003. gada darbaspēka apsekojumu (Eiropas Kopienu Statistikas birojs, Eiropas Komisija) 8,2% no ES kopējā nodarbinātā darbaspēka pēc gada ir mainījuši darbu (visvairāk Dānijā un Apvienotajā Karalistē, kur pēc gada darbu mainījuši 13%, un vismazāk Zviedrijā un Grieķijā — 5%).
According to the labour force survey of 2003 (Eurostat, European Commission), 8.2% of the EU’s total employed labour force had moved to another job after one year (with Denmark and the UK taking the lead with 13%, and Sweden and Greece at the bottom with 5%).
Vidēji ES darba ņēmēji turpina strādāt vienā darbavietā 10,6 gadus, salīdzinājumam — ASV darba ņēmēji vienā darbavietā strādā 6,7 gadus.
On average, workers in the EU stay in the same job for 10.6 years, compared to 6.7 years in the US.
Ģeogrāfiskās mobilitātes ziņā tikai 1,5% no 25 dalībvalstu ES pilsoņiem dzīvo un strādā kādā citā dalībvalstī, kas nav viņu izcelsmes valsts.
As regards the geographical mobility, only 1.5% of EU-25 citizens lives and works in a Member State different from their country of origin.
7,2% ES pilsoņu katru gadu maina dzīvesvietu, no tiem 15% to maina darbavietas maiņas dēļ, savukārt ASV katru gadu dzīvesvietu maina 16,2% pilsoņu un 17% no tiem to maina darba dēļ.
7.2% of EU citizens change their place of residence every year, of which 15% is due to a change in job, while in the US 16.2% of their citizens move home each year, of which 17% for occupational reasons.
Pašreizējais tiesiskais regulējums
Current Legal Framework
Vienīgais tiesību akts, kas regulē šo jomu, ir Direktīva 98/49/EEK.
The only existing legislation regulating this field is Directive 98/49/EEC.
Tā paredz to nodarbināto un pašnodarbināto personu papildu pensijas tiesību aizsardzību, kas pārceļas no vienas ES dalībvalsts uz citu.
It safeguards supplementary pension rights of employed and self-employed persons moving within the EU.
Tomēr šīs direktīvas darbības joma ir ierobežota un tā nevar nodrošināt papildu pensijas tiesību pārvešanu un elastību attiecībā uz tiesību uz pensiju iegūšanas nosacījumiem.
Its scope is however limited, failing to ensure transferability of supplementary pensions as well as flexibility as regards to the conditions of acquisition.
Direktīvas 2005/214 (COD) priekšlikums
Proposal for a directive 2005/214 (COD)
Priekšlikumā paredzētas visas papildu pensijas shēmas, kuru pamatā ir darba attiecības , izņemot likumos noteiktas sistēmas (shēmas), uz ko attiecas Regula 1408/71, piemēram, Francijas AGIRC/ARRCO shēma.
The proposal covers all supplementary pension schemes that are based on an employment relationship with the exception of statutory schemes that fall under the Regulation 1408/71, such as the French AGIRC/ARRCO scheme.
Priekšlikumā nav paredzētas noteiktu pabalstu un noteiktu iemaksu shēmas.
The proposal does not define defined benefit and defined contribution schemes.
Lai gan pensijas shēmu uzbūve, jo īpaši noteiktu iemaksu shēmu uzbūve, ir mainījusies saskaņā ar izmaiņām tirgū, bija jāapraksta daži vispārēji principi un tiesību pārnesamības problēmas, ko izraisa dažādu shēmu atšķirības.
Although the structure of pension schemes, especially the defined contribution ones, has been changing according to developments in the market, some general principles as well as problems of portability due to differences between the schemes should have been described.
Attiecībā uz iegūšanas tiesībām priekšlikumā ir noteikta tiesību iegūšanas nosacījumu maksimālā robeža, lai mobili darba ņēmēji varētu savas darba dzīves laikā uzkrāt papildu pensijas tiesības pietiekamā apmērā.
In terms of acquisition rights , the proposal puts into place ceilings on acquisition conditions so as to enable mobile workers to build up sufficient supplementary pension rights throughout their career.
Neatkarīgi no tā, ka dažādu valstu noteikumi ir atšķirīgi, tiesību piešķiršanas periods (pēc kura shēmas dalībniekam piešķir iegūtās tiesības) nedrīkst būt ilgāks par diviem gadiem, ar nosacījumu, ka ir sasniegts minimālais vecums attiecīgo tiesību iegūšanai, t.i., 21. gads.
Despite the fact that national rules differ, the vesting periods (after which members of the scheme obtain acquired rights) cannot be longer than two years provided the minimum age for the acquisition has been attained which is set at 21 years.
Turklāt gaidīšanas periods, pirms darba ņēmējs var kļūt par pensiju shēmas dalībnieku, nedrīkst būt ilgāks par vienu gadu (ja vien darba ņēmējs ir sasniedzis attiecīgo vecuma minimumu).
In addition, the waiting period before an employee can become a member of the pension scheme must not be longer than one year (subject to having attained a minimum age).
Ir jāuzsver, ka tiesību piešķiršanas perioda un gaidīšanas perioda zemā robeža var arī izraisīt lielākas izmaksas visiem shēmas dalībniekiem.
It should be stressed that the low limits for vesting periods, and waiting periods may also result in higher costs for all members of the scheme.
Direktīvā ir ieviests neaktivizētu tiesību uz pensiju vērtības „līdzvērtīgas pielāgošanas” jēdziens.
The directive introduces the concept of ‘fair adjustment’ of dormant pension rights .
Šis jēdziens skaidri neparedz, vai minētais termins attiecas uz pārvērtēšanu, indeksāciju utt., lai gan 7. apsvērums attiecas uz indeksāciju vai inflāciju.
The concept is unclear about whether this term refers to re-evaluation, indexation etc although recital 7 refers to indexation or inflation.
Tomēr princips neradīt zaudējumus pārtraucošajam darba ņēmējam jānosaka skaidrāk.
However, the concept of ‘not penalising’ the outgoing worker requires more clarity.
Lai izvairītos no pārmērīgi lielām administratīvajām izmaksām sakarā ar ievērojama skaita neliela apjoma neaktivizētu tiesību pārvaldību, priekšlikumā attiecībā uz minēto noteikumu paredzēta arī iespēja pārvest vai izmaksāt pamatsummu, kas atbilst iegūtajām tiesībām, ja vien tās nepārsniedz attiecīgajā dalībvalstī noteikto slieksni.
Also in this provision, in order to avoid excessive administration costs stemming from the management of a large number of low-value dormant rights, the proposal allows for the transfer or payment of a capital sum representing the acquired rights, as long as they do not exceed a threshold set by the Member State concerned.
Attiecībā uz pārvešanas tiesībām darba ņēmējiem būs iespēja vai nu saglabāt savas tiesības iepriekšējā shēmā (ja vien tās nav pārāk maza apjoma, kas varētu radīt pārmērīgi lielas administratīvās izmaksas) vai arī pārvest tās uz citu shēmu.
In terms of transfer rights , workers will be able to either maintain their rights in a former scheme (unless these are so low that this would lead to excessive administrative costs) or transfer them to another scheme.
Tomēr dalībvalstīm būs iespēja atbrīvot nefondētas pensiju shēmas (piemēram, paaudžu solidaritātes shēmas vai palīdzības fondus) no pienākuma ļaut darba ņēmējiem pārvest iegūtās tiesības, lai saglabātu šo sistēmu finansiālo ilgtspējību.
However, the Member States will have an option to exclude unfunded schemes (such as pay-as-you-go or support relief funds) from this transfer requirement so as to preserve their financial sustainability.
Šo noteikumu pārskatīs ne vēlāk kā līdz 2018. gada 1. jūlijam.
This provision will be reviewed no later than by 1 July 2018.
Attiecībā uz pārvešanas jēdzienu ir svarīgi nošķirt „tiesību pārvešanas” jēdzienu (6. pants) un „kapitāla pārvešanas” jēdzienu, kā tas lietots 3. panta j) punktā.
Regarding the concept of transfer, it is important to differentiate between the concept of ‘transfer of rights’ (Article 6) and the concept of ‘transfer of capital’ as it is used in Article 3 (j).
Direktīvas priekšlikumā šie jēdzieni nav lietoti konsekventi.
The proposal of a directive is not consistent in the use of these concepts.
Praksē darba ņēmēji vienkārši izņem naudas līdzekļus no vecās shēmas (izmaksa) un iemaksā to jaunajā shēmā saskaņā ar jaunās shēmas noteikumiem (iemaksa).
In practice the workers simply take the capital out of the old scheme (transfer-out) and put it into the new scheme according to the rules of the new scheme (transfer-in).
Ir neiespējami uzlikt par pienākumu jaunajai shēmai garantēt tiesības tādā pašā apmērā.
It is impossible to oblige the new scheme to guarantee the same level of rights.
Visbeidzot, priekšlikums neattiecas uz tiesību pārvešanu no shēmām, kas uz laiku ir ar nepietiekamu finansējumu, ja tiesību pārvešanas gadījumā naudas līdzekļu izmaksa no šādām shēmām var negatīvi ietekmēt tajās paliekošo dalībnieku tiesības.
Finally, the proposal does not address the issue of transfers from schemes which are temporarily under-funded and where a transfer payment from the scheme could adversely affect the rights of the remaining members.
Attiecībā uz informācijas sniegšanu priekšlikumā izteikts aicinājums paredzēt pasākumus papildus informācijas sniegšanas prasībām, kas noteiktas Direktīvas par papildpensijas kapitāla uzkrāšanas institūciju darbību un uzraudzību (2003/41/EK) 11. pantā.
In terms of disclosure, the proposal calls for measures in addition to information requirements defined in Article 11 of the occupational pension funds’ directive (2003/41/EC).
Minētās direktīvas 11. pantā paredzēts, ka pensijas shēmas dalībniekiem un saņēmējiem attiecīgā gadījumā sniedz informāciju par gada pārskatiem un gada ziņojumiem, pensiju fonda ieguldījumu politikas principiem, kā arī pasākumiem saistībā ar pabalstu pārvešanu un izmaksu.
Article 11 of IORP foresees for the members and beneficiaries of a pension scheme to receive the information on annual accounts and reports, on investment policy principles of the pension fund as well as on arrangements relating to the transfer or payment of benefits when due.
Jaunajā priekšlikumā šo noteikumu uzskata par nepietiekamu, tādēļ 7. pantā ir paredzēta prasība papildu pensijas uzkrāšanas shēmas pārvaldniekam informēt visus pārtraucošos darba ņēmējus neatkarīgi no tā, vai šie darba ņēmēji ir minētās shēmas dalībnieki vai nav, par darba attiecību pārtraukšanas sekām attiecībā uz tiesībām saņemt papildu pensiju.
Article 7 of the new proposal regards this provision as insufficient and sets a requirement for a manager of the supplementary pension scheme to inform every outgoing worker, being a member of the scheme or not , of the consequences of termination of employment for his/hers supplementary pension rights.
Iespējams, ka šāds nosacījums var radīt nevajadzīgas izmaksas pensiju shēmas pārvaldībai.
It is possible that such provision may also incur unnecessary costs for the management of a pension scheme.
Ekonomikas un monetāro lietu komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Nodarbinātības un sociālo lietu komiteju iekļaut savā ziņojumā šādus grozījumus:
The Committee on Economic and Monetary Affairs calls on the Committee on Employment and Social Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following amendments in its report:
Pastāv bažas par finanšu ilgtspējību, godīgumu un solidaritāt attiecībā uz dalībniekiem, kas paliek shēmā ne tikai uz nefondētajām pensiju shēmām, kuras Komisija iesaka svītrot no direktīvas, bet arī uz shēmām un pensiju fondiem, uz kuriem attieksies šī direktīva.
There are concerns with regard to financial sustainability and fairness and solidarity with respect to the participants remaining in the schemes, not only for the unfunded schemes that the Commission proposes to exempt from the Directive, but also for schemes and pension funds that will fall under the Directive.
Šie jautājumi ir jārisina vienlaicīgi attiecībā uz visām shēmām, nevis vienkārši jāsvītro tikai nefondētās shēmas.
These concerns have to be dealt with in genera for all schemes, and not by simply excluding only unfunded schemes.
(10.a) Papildu pensijas shēmu finanšu ilgtspējības nolūkā pensiju tiesību pārvedamība ir stingri jāuzrauga, jo īpaši attiecībā uz atšķirību ietekmi uz aktuārvērtējumiem un procentu likmes tāmi attiecībā uz faktisko tiesību pārvedamības iespējas izmantošanu.
(10a) For reasons of the financial sustainability of supplementary pension schemes, the transferability of pension rights should be closely monitored, particularly with respect to the effects of the differences in actua ria l estimates and interest rate projections on the actual use of the option to transfer rights.
Pastāv bažas par finanšu ilgtspējību, godīgumu un solidaritāti attiecībā uz dalībniekiem, kas paliek shēmā ne tikai uz shēmām, kuras Komisija iesaka svītrot no direktīvas, bet arī uz shēmām un pensiju fondiem, uz kuriem attieksies šī direktīva.
There are concerns with regard to financial sustainability and fairness and solidarity with respect to the participants remaining in the schemes, not only for schemes that the Commission proposes to exempt from the Directive, but also for schemes and pension funds that will fall under the Directive.
Šī ietekme ir cieši jāuzrauga.
The effects have to be closely monitored.
Ekspertu vidū valda lielas bažas par to, ka šī direktīva varētu pastiprināt pensiju shēmu tendenci pārtapt no noteiktiem pabalstiem par noteiktiem ieguldījumu veidiem.
There is also strong concern with experts that the Directive may reinforce trends from Defined Benefits to Defined Contribution types of pension schemes.
(11a) Lai izvairītos no neatbilstīgas transponēšanas, uzraudzības iestādēm ir jāsadarbojas dalībvalstu mērogā.
(11a) To avoid inconsistent transposition, supervisory authorities should cooperate within and across the Member States.
Problemātisks ir jautājums, kā noteikt kompetento uzraudzības iestādi un vienas dalībvalsts uzraudzības iestāžu sadarbības mehānismu (parasti finanšu uzraudzības iestādes, kas uzrauga pensiju fondu darbību, un sociālo lietu vai darba lietu ministrijas, kas pārrauga pensijas kopumā, sadarbību), kā arī sadarbību visas ES mērogā.
Problematic is the question of defining the competent supervisory authority or cooperation mechanisms between supervisory authorities in one member state (usually financial supervisor regulating pension funds and social affairs/labour ministry overseeing pensions in general) as well as across the EU.
(11.b) Tā kā atšķirības starp nodokļu piemērošanu un pabalstu saņemšanu no pensiju fondiem ir galvenie pensijas tiesību mobilitātes un pārvešanas šķēršļi, nodokļu piemērošanas ietekme uz šādiem pārvešanas gadījumiem ir stingri jāuzrauga un, ja vajadzīgs, ir jānosaka atbilstīgi pasākumi.
(11b) Since differences in the tax treatment of contributions to and benefits from pension funds are major obstacles to the mobility and transfer of pension rights, the effects of the tax treatment in relation to such transfers should be closely monitored and, if necessary, should lead to the formulation of approp ria te measures.
Direktīvas mērķus attiecībā uz mobilitāti, jo īpaši pensiju tiesību pārrobežu pārvešanu varētu būt grūti īstenot, ja tajā pašā laikā netiek risināti jautājumi par nodokļu piemērošanu .
The objectives of the Directive on mobility particularly by way of the provisions for transfer of pension rights cross border may be difficult to reach if tax treatment is not dealt with at the same time.
(14.a) Piecus gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā Komisijai jāveic izmaksu un guvumu analīze, izvērtējot direktīvas ietekmi uz to darba devēju skaitu, kuri saviem darbiniekiem piedāvā piedalīties pensiju shēmās.
(14a) The Commission should conduct a cost-benefit analysis five years after the entry into force of this Directive, assessing its impact on the number of employers offering pension schemes.
Ir svarīgi nodrošināt, lai šī direktīva neizraisītu to darba devēju skaita samazinājumu, kuri vēlas saviem darbiniekiem piedāvāt dalību pensiju shēmās.
It is important that this Directive does not result in a reduction in the number of employers willing to offer pension schemes.