natgillin/translations-raw huggingface dataset:
24. aicina Komisiju apsvērt tādas vērtēšanas sistēmas izveidi, kas zinātniski pamatoti noteiktu ar biotehnoloģiju izmantošanu saistītās priekšrocības un riskus gan cilvēku, gan dzīvnieku veselībai un to izmantošanas ietekmi uz vidi;
24. asks the Commission to contemplate an evaluation system which would ascertain on scientific bases the advantages and risks associated with the use of biotechnologies both for human and animal health and the impact of their use on the environment;
25. pauž atbalstu patērētāju tiesībām būt informētiem un izvēlēties starp tradicionāliem produktiem un transgēniskiem produktiem;
25. backs the right of consumers to be informed and to choose between conventional products and transgenic products;
26. uzsver, ka biotehnoloģijas ir svarīgas turpmākai lauksaimniecības ilgtspējībai, piemēram, attīstot bioenerģiju, naftas produktu aizvietotājus, tostarp plastmasu, un jaunas ilgtspējīgas metodes kultūraugu audzēšanā; tādēļ uzsver, ka vairāk KLP lauksaimniecībai paredzēto līdzekļu ir jāpiešķir biotehnoloģiju nozarei, tostarp lauksaimnieku izglītošanai par biotehnoloģiju iespējām saistībā ar ilgtspējīgu lauksaimniecību.
26. emphasises the importance of biotechnology for the future of sustainable agriculture, for example in developing bioenergy, substitutes for oil products such as plastics and new sustainable methods for growing crops; stresses therefore that more agricultural funds must be allocated out of the CAP to the biotechnology sector, including funds for the education of farmers about the possibilities of biotechnology within the framework of sustainable agriculture.
par biotehnoloģiju — lauksaimniecības nākotnes perspektīvas un uzdevumi Eiropā
on Biotechnology: prospects and challenges for agriculture in Europe
Atzinumu sagatavoja: María del
Draftswoman: María del
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Industry, Research and Energy calls on the Committee on Agriculture and Rural Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
2. uzskata, ka biotehnoloģija sniedz jaunas iespējas, it īpaši reģionos, kur lauksaimniecības pārtikas produktu ražošana nav ekonomiski rentabla;
Takes the view that biotechnology is opening up new opportunities, particularly in regions where the production of agri-foodstuffs is not proving economically viable;
Biotehnoloģija — lauksaimniecības nākotnes perspektīvas un uzdevumi Eiropā
Biotechnology: prospects and challenges for agriculture in Europe
Biotehnoloģija — lauksaimniecības perspektīvas un uzdevumi Eiropā
Biotechnology: Prospects and challenges for Agriculture in Europe
par Ceļvedi sieviešu un vīriešu līdztiesībā 2006-2010
on a Roadmap for equality between women and men (2006-2010)
Attīstības komitejaS SNIEGTAIS ATZINUMS............................................................18
OPINION OF THE COMMITTEE ON DEVELOPMENT......................................................18
Nodarbinātības un sociālo lietu komitejaS SniegTAIS ATZINUMS..........22
OPINION OF THE COMMITTEE ON EMPLOYMENT AND SOCIAL AFFAIRS..............22
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejaS SNIEGTAIS ATZINUMS 27
OPINION OF THE COMMITTEE ON INDUSTRY, RESEARCH AND ENERGY...............27
Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejaS SNIEGTAIS ATZINUMS.30
OPINION OF THE COMMITTEE ON CIVIL LIBERTIES, JUSTICE AND HOME AFFAIRS 30
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu "Ceļvedis sieviešu un vīriešu līdztiesībā 2006-2010" ( COM(2006)0092 )
– having regard to the Commission communication entitled ‘A Roadmap for equality between women and men’ – 2006-2010 ( COM(2006)0092 )
OV vēl nav publicēts ,
OJ C 104, 3.5.2006, p.
– ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas juridiskos dokumentus cilvēktiesību, īpaši sieviešu tiesību jomā, īpaši Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu, kā arī citus ANO instrumentus vardarbības pret sievietēm jomā, piemēram, Vīnes Rīcības plānu un programmu, kas pieņemti Pasaules Cilvēktiesību konferencē, ANO Ģenerālās asamblejas 1993. gada 20. decembra rezolūciju 48/104 par vardarbības pret sievieti izskaušanu, 2004. gada 19. februāra rezolūciju 58/147 par vardarbības pret sievieti ģimenē izskaušanu, 2003. gada 30. janvāra rezolūciju 57/179 par noziegumiem pret sievieti goda vārdā, 1998. gada 2. februāra rezolūciju 52/86 par pasākumiem noziegumu novēršanā un krimināltiesību jomā vardarbības pret sievieti izskaušanai,
– having regard to the United Nations legal instruments in the sphere of human rights and especially women’s rights, in particular the Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination Against Women, and other United Nations instruments relating to violence against women, for example the Vienna Declaration and Programme of Action, adopted by the World Conference on Human Rights, and UN General Assembly resolutions 48/104, of 20 December 1993, on the elimination of violence against women, 58/147, of 19 February 2004, on the elimination of domestic violence against women, 57/179, of 30 January 2003, working towards the elimination of crimes against women committed in the name of honour, and 52/86, of 2 February 1998, on crime prevention and criminal justice measures to eliminate violence against women,
– ņemot vērā rīcības programmu, kas pieņemta 1995. gada 15. septembrī Pekinā notikušajā Ceturtajā pasaules konferencē par sievietēm un EP 2000. gada 18. maija rezolūciju par Pekinas platformas uzraudzību
– having regard to the Action Programme adopted at the Fourth World Conference on Women, held in Beijing on 15 September 1995, and to Parliament’s resolutions of 18 May 2000 on the follow-up to the Beijing Action Programme
OV C 59, 23.2.2001., 258. lpp. , kā arī 2005. gada 10. marta rezolūciju par Ceturtās pasaules konferences sievietēm rīcības programmas (Pekina+10)
OJ C 59, 23.2.2001, p.258. and of 10 March 2005 on the follow-up to the Fourth World Conference on Women - Action Programme (Beijing+10),
– ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2006. gada 9. oktobra ziņojumu „Visaptverošs pētījums par vardarbības veidiem pret sievietēm”,
– having regard to the report of the Secretary-General of the United Nations of 9 October 2006 entitled ‘In-depth study on all forms of violence against women’,
– ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas Sieviešu stāvokļa komisijas 49. sesijas 2005. gada marta galīgo ziņojumu,
– having regard to the final report adopted in March 2005 at the 49th session of the UN General Assembly Commission on the Status of Women,
– ņemot vērā Āfrikas Sieviešu tiesību protokolu, pazīstamu arī kā Maputo Protokolu, kas stājās spēkā 2005. gada 26. oktobrī un kurā īpaši minēts visa veida ģenitāliju kropļošanas aizliegums,
– having regard to the Protocol on the Rights of Women in Africa, also known as the ‘Maputo Protocol’, which came into force on 26 October 2005 and which among other things prohibits all forms of genital mutilation,
– ņemot vērā 2000. gada 31. oktobrī pieņemto ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325 par sievietēm, mieru un drošību, kas aicina vairāk iesaistīt sievietes bruņotu konfliktu novēršanā un miera veicināšanā;
– having regard to UN Security Council Resolution 1325 of 31 October 2000 on women, peace and security, which calls for greater involvement of women in the prevention of armed conflicts and in peace-building,
– ņemot vērā Komisijas konsultatīvās komitejas par vienlīdzīgām iespējām sievietēm un vīriešiem2003. gada maija ziņojumu par dzimuma dimensijas iekļaušanu valstu budžetos,
– having regard to the report delivered in May 2003 by the Commission’s Advisory Committee on Equal Opportunities for Men and Women, on gender budgeting,
– ņemot vērā Lisabonas 2000. gada 23. un 24. marta, Stokholmas 2001. gada 23. un 24. marta, Barselonas 2002. gada 15. un 16. marta, Briseles 2003. gada 20. un 21. marta un Briseles 2004. gada 25. un 26. marta Eiropadomes secinājumus,
– having regard to the presidency conclusions issued following the Lisbon European Council of 23 and 24 March 2000, the Stockholm European Council of 23 and 24 March 2001, the Barcelona European Council of 15 and 16 March 2002, and the Brussels European Councils of 20 and 21 March 2003 and 25 and 26 March 2004,
– ņemot vērā Padomes 2005. gada 12. jūlija Lēmumu 2005/600/EK par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm
– having regard to Council Decision 2005/600/EC of 12 July 2005 on Guidelines for the employment policies of the Member States,
– ņemot vērā EP 2006. gada 19. janvāra rezolūciju par Lisabonas stratēģijas nākotni saistībā ar dzimumu līdztiesību
– having regard to its resolution of 19 January 2006 on the future of the Lisbon Strategy from the point of view of the gender perspective,
– ņemot vērā 2004. gada 9. marta rezolūciju par profesionālās, ģimenes un privātās dzīves apvienošanu
– having regard to its resolution of 9 March 2004 on reconciling professional, family and private lives,
– ņemot vērā 2004. gada 11. februāra rezolūciju par darba laika organizēšanu (Direktīvas 93/104/EK pārskatīšana)
– having regard to its resolution of 11 February 2004 on the organisation of working time (revision of Directive 93/104/EC),
– ņemot vērā tā 2006. gada 2. februāra rezolūciju par pašreizējo situāciju, apkarojot vardarbību pret sievietēm, un par turpmāko rīcību
– having regard to its resolution of 2 February 2006 on the current situation in combating violence against women and any future actions,
– ņemot vērā tā 2006. gada 17. janvāra rezolūciju par sieviešu un bērnu, kas ir neaizsargāti pret seksuālo izmantošanu, tirdzniecības apkarošanas stratēģijām
– having regard to its resolution of 17 January 2006 on strategies to prevent trafficking of women and children who are vulnerable to sexual exploitation,
– ņemot vērā 2006. gada 24. oktobra rezolūciju par sieviešu imigrāciju: imigranšu loma un vieta Eiropas Savienībā
– having regard to its resolution of 24 October 2006 on women’s immigration: the role and place of immigrant women in the European Union,
Minētajā datumā pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0437 . ,
Texts adopted of that date, P6­_TA(2006)0437.
– ņemot vērā 2005. gada 4. februārī pieņemto to ES ministru kopējo deklarāciju, kuri ir atbildīgi par vīriešu un sieviešu līdztiesības politiku,
– having regard to the common declaration adopted on 4 February 2005 by the EU ministers responsible for gender equality policies,
– ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu, ko Eiropas Padome ir apstiprinājusi 2006. gada martā,
– having regard to the European Pact for Gender Equality adopted by the European Council in March 2006,
– ņemot vērā Commonwealth pieņemto rīcības plānu dzimumu līdztiesībai 2005–2015,
– having regard to the Commonwealth Plan of Action for Gender Equality 2005-2015,
– ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu Komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, kā arī Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus ( A6-0033/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality and the opinions of the Committee on Development, the Committee on Employment and Social Affairs, the Committee on Industry, Research and Energy, and the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A6‑0033/2007 ),
A. tā kā ANO Ģenerālās asamblejas Pasaules Cilvēktiesību konferences 1993. gada 25. jūnijā pieņemtajā Vīnes rezolūcijā atkārtoti uzsvērts, ka Sieviešu un meiteņu cilvēktiesības ir vispārējo cilvēktiesību neatņemama, integrāla un neatdalāma sastāvdaļa", tā kā sieviešu un vīriešu līdztiesība ir Eiropas Savienības pamattiesības un pamatprincips, kas atzīts Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā un Eiropas Savienības pamattiesību hartā; tā kā par spīti nozīmīgiem panākumiem šajā jomā, joprojām ir dažāda veida nevienlīdzība starp vīriešiem un sievietēm;
A. whereas the Vienna Declaration, adopted on 25 June 1993 by the UN World Conference on Human Rights, states that ‘The human rights of women and of the girl-child are an inalienable, integral and indivisible part of universal human rights’, and whereas equality between women and men is a fundamental right and principle of the EU, recognised by the Treaty establishing the European Community and by the Charter of Fundamental Rights of the European Union; whereas in spite of the significant progress made in this field, many inequalities between women and men remain,
B. tā kā vardarbība pret sievieti ir visizplatītākais cilvēktiesību pārkāpums, kam nav ne ģeogrāfisku, ne ekonomisku, ne sociālu robežu, kā arī par spīti pūliņiem valstu, Kopienas un starptautiskajā līmenī, to sieviešu, kas ir vardarbības upuri, skaits ir satraucošs;
B. whereas violence against women is the most widespread human rights violation and knows no geographical, economic, or social limits, and whereas, despite the efforts brought to bear at national, Community, and international level, the number of women victims of violence is alarming
Pēc UNIFEM datiem, vismaz viena sieviete no trim savā dzīvē ir pārdzīvojusi kādu vardarbības veidu.
According to UNIFEM figures, at least one woman in three has suffered some form of violence at some stage in her life. ,
C. tā kā ar terminu „vardarbība pret sievieti” ir jāsaprot jebkura vardarbība, kuras rezultātā publiski vai privāti tiek vai, iespējams, tiks nodarīts fizisks, seksuāls vai psiholoģisks kaitējums vai ciešanas sievietēm, tostarp, draudi pielietot vardarbību, ietekmēšana vai patvaļīga brīvības atņemšana;
C. whereas the term “violence against women” is to be understood as any act of gender-based violence, which results in, or is likely to result in, physical, sexual or psychological harm or suffering to women, including threats of such acts, coercion, or the arbitrary deprivation of liberty, whether occurring in public or private life,
D. tā kā nabadzības risks vairumā gadījumu skar sievietes, tostarp arī tās, kuras strādā
D. whereas the risk of poverty affects women to a greater extent, including working women
Ņemot vērā arī to, ka 85% gadījumu ģimenes galva nepilnajās ģimenēs ir sieviete. , un jo īpaši vecākas sievietes, sievietes, kuras ir ģimenes galva nepilnajās ģimenēs, pusaudžu mātes un sievietes, kuras strādā ģimenes uzņēmumos , tāpēc, ka joprojām pastāv diskriminācija, kā arī nevienlīdzība apmācībā, cilvēkiem sniegto pakalpojumu jomā, piekļuvē darbavietām, atbildībā ģimenē, tiesībās uz pensiju, kā arī juridiskajā aizsardzībā atšķirtības vai šķiršanās gadījumā, īpaši saistībā ar ekonomiski atkarīgajām sievietēm;
Bearing in mind also that in 85% of one-parent families the breadwinner is a woman. , and particularly older women, women who head one-parent families, teenage-mothers and women working in family businesses, on account of the continuing gender discrimination and inequalities as regards training, personal services, access to employment, family responsibilities, pension entitlements, and the legal safeguards provided in the event of separation or divorce, especially where economically dependent women are concerned,
E. tā kā Eiropas Savienības un tās dalībvalstu kultūras un sociālo principu un vērtību kopums, kas ir Eiropas Savienības un dalībvalstu pamats, proti, cilvēktiesību ievērošana, cilvēka cieņa, vienlīdzība, dialogs solidaritāte un līdzdalība ir visu Eiropas Savienības pilsoņu un iedzīvotāju mantojums, kā arī šo vērtību apgūšana ir ES prioritāte, kā arī emancipācijas un integrācijas faktors, īpaši attiecībā uz sievietēm un meitenēm, kuras ir izolācijā valodas, kultūras vai reliģisku barjeru dēļ;
E. whereas the whole body of cultural and social principles and values on which the Union and the Member States are founded, such as respect for human rights, the dignity of the human person, equality, dialogue, solidarity and participation, is a heritage shared by all Union citizens and residents, the assimilation of which is a priority for the EU and a factor of emancipation and integration, especially for women and girls isolated by language, cultural, or religious barriers,
F. tā kā vairāk jāapsver dzimuma aspekta iekļaušana valstu budžetos, lai spētu efektīvi pārvaldīt vienādu iespēju politiku, tā kā zināšanas un pieredze Eiropas, reģionālajā vai vietējā līmenī šajā jautājumā ļautu jau tagad to piemērot attiecībā uz Kopienas budžetu un programmām to izstrādes, ieviešanas un novērtēšanas posmā
F. whereas more consideration should be given to gender budgeting with a view to effective governance of equal opportunities policies, and whereas appropriate knowledge and experience at European, national, or regional level would enable it to be applied without further delays to the budget and to Community programmes when they are drawn up, implemented, and assessed,
Sk. Cita starpā OCDE, UNIFEM, Pasaules Bankas, Commonwealth darbi iespēju vienlīdzības jomā. kā arī Eiropas Padomes un Ziemeļvalstu Ministru padomes pētījumi un projekti vai arī Nīderlandes nodarbinātības un sociālo lietu ministrijas pētījumi un projekti. ;
Cf . , inter alia, the work of the OECD, UNIFEM, the World Bank, the Commonwealth Secretariat for Equal Opportunities, as well as the studies and projects carried out by the Council of Europe, the Nordic Council of Ministers and the Ministry for Employment and Social Affairs of the Netherlands.
G. tā kā EK līguma 3. panta 2. punktā, kā arī 13. un 152. pantā noteikta Kopienas loma dzimumu vienlīdzības īstenošanā cilvēku veselības aizsardzības politikā;
G. whereas Articles 3(2), 13, and 152 of the EC Treaty spell out the role of the Community in bringing about gender equality in policies to protect human health,
H. tā kā Lisabonas mērķu sasniegšanai saistībā ar sieviešu nodarbinātību turpmākas darbības jāveic atbilstīgi atvērtajai koordinācijas metodei, kas balstīta uz paraugpraksi valstu vai reģionālajā līmenī, īpaši ņemot vērā apmācības politikas un piekļuves nodarbinātībai, apvienošanas politikas, pakalpojumu un sieviešu līdzdalības sekmēšanas lēmumu pieņemšanā mijiedarbību; tā kā šajā kontekstā īpaši jācenšas nodrošināt sociālo un tautsaimniecības kohēziju, izbeigt dalīšanu pēc dzimuma digitālajā jomā, kā arī veicināt sieviešu lomu zinātnē;
H. whereas to reach the Lisbon targets for female employment, further action will need to be taken under the open method of coordination, based on existing good practice at national or regional level, and allowing in particular for the fact that training and employment access policies, work-life balance policies, services, and the promotion of women’s participation in decision-making are linked in an interdependent relationship; and whereas, in that perspective a particular effort ought to be made to ensure socioeconomic cohesion, to put an end to the gender digital divide and to promote the role of women in science,
I. tā kā, neskatoties uz Kopienas tiesību aktiem un valstu noteikumiem par vienlīdzīgu darba samaksu, pastāv lielas atšķirības vīriešu un sieviešu darba samaksā, sievietēm ES nopelnot vidēji par 15% mazāk nekā vīriešiem, atšķirības, kuras samazinās daudz lēnāk nekā atšķirības abu dzimumu nodarbinātības līmenī;
I. whereas, despite Community legislation and national provisions on equal pay, a wide pay gap between the two sexes persists, with women in the EU earning on average 15% less than men, a gap which is narrowing much more slowly than is the divergence in employment rates between the two sexes,
J. tā kā sievietēm bieži ir mazāks pensijas apmērs nekā vīriešiem vai nu mazākas darba samaksas dēļ, vai tāpēc, ka viņu profesionālā karjera ir īsāka un tikusi pārtraukta tāpēc, ka viņām ir lielāki pienākumi ģimenē;
J. whereas women often have less pension entitlement than men, either because of their lower pay or because their professional career is shorter and has been interrupted because of their greater family responsibilities,
K. tā kā ģimenes un darba dzīves apvienošanas politikai jāvēršas gan pie sievietēm, gan vīriešiem, kā arī šai politikai nepieciešama globāla pieeja, kas ņemtu vērā sieviešu diskrimināciju un uzskatītu jauno paaudzi par priekšrocību sabiedrībai kopumā;
K. whereas policies to reconcile family and working life must be aimed at women and men alike and consequently require a comprehensive approach enabling discrimination against women to be taken into account and rising generations to be treated as an asset to society as a whole,
L. tā kā no visa Eiropas iedzīvotāju skaita 52% ir sievietes, taču šī proporcija neatspoguļojas varas iestādēs, ne piekļuves, ne līdzdalības līmenī; tā kā visas sabiedrības pārstāvniecība kopumā ir faktors, kas stiprina pārvaldību un politikas atbilstību iedzīvotāju gaidām, tā kā turklāt ir vesels komplekss risinājumu valsts līmenī (likumi, vienošanās vai privātā iniciatīva), lai konkretizētu sieviešu pārstāvniecību lēmumu pieņemšanas struktūrās;
L. whereas women make up 52% of the European population, but that percentage is not reflected in terms of access to, and participation in, positions of power; whereas the fact of being representative of society as a whole serves to enhance governance and the relevance of policies to the expectations of the public at large; whereas, furthermore, a variety of solutions (laws, agreements, or political initiatives) can be employed at national level to enable women to be represented in decision-making centres,
M. tā kā stratēģiskā pamata i2010 (Eiropas informācijas sabiedrība 2010), kas piedāvāts Komisijas paziņojumā (COM (2005)0229) mērķis ir cita starpā uzlabot dzīves kvalitāti , izmantojot visu cilvēku līdzdalību informācijas sabiedrībā;
M. whereas the ‘i2010’ (European information society 2010) strategic framework proposed in Commission communication COM(2005)0229 is aimed, among other things, at improving quality of life by enabling everyone to participate in the information society,
3. aicina Komisiju noteikt vispārēju pamatu dzimumu līdztiesības politikas un programmu novērtēšanai, tostarp no tās izrietošo valstu politiku; īpaši prasa padziļināti izvērtēt Kopienas pamatstratēģiju sieviešu un vīriešu līdztiesības jomā 2000–2005 (COM (2000)0335), kā arī direktīvu par iespēju vienlīdzību, īpaši Direktīvas , 86/613/EK
Calls on the Commission to draw up an overall framework for the assessment of policies and programmes to promote gender equality, including resulting national policies; calls in particular for an in-depth assessment of the Community framework strategy on gender equality (2001-2005) ( COM(2000)0335 ) and for an analysis of the implementation of the directives on equal opportunities, especially Directives 86/613/EEC
Padomes 1986. gada 11. decembra Direktīva 86/613/EEK par to, kā piemērot vienlīdzīgas attieksmes principu pret pašnodarbinātiem vīriešiem un sievietēm, to skaitā lauksaimniecībā nodarbinātiem, un par pašnodarbinātu grūtnieču un māšu aizsardzību. , Direktīvas 89/391/EEK
Council Directive 86/613/EEC of 11 December 1986 on the application of the principle of equal treatment between men and women engaged in an activity, including agriculture, in a self-employed capacity, and on the protection of self-employed women during pregnancy and motherhood. , 89/391/EEC
Padomes 1992. gada 19.oktobra Direktīva 92/85/EEK par pasākumu ieviešanu, lai veicinātu drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabošanu strādājošām grūtniecēm, sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti. , kā arī Direktīvas 2003/41/EK
Council Directive 92/85/EEC of 19 October 1992 on the introduction of measures to encourage improvements in the safety and health at work of pregnant women and workers who have recently given birth or are breastfeeding. and 2003/41/EC