natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jautājums, kas izraisa īpašas bažas, bija par iespējas nodrošināšanu Parlamentam iejaukties pirms stratēģiskā dokumenta pieņemšanas, kad tā ietekme būtu lietderīga.
The particular matter of concern was to ensure Parliament could intervene in time for its influence to be meaningful, before the strategy papers are adopted.
Tomēr šajā jautājumā bija problēmas ar Padomi, Parlaments panāca apliecinājumu, ka Komisija vienmēr būs atvērta sarunām ar Eiropas Parlamenta deputātiem par vispārējiem, kā arī par katrai valstij specifiskiem jautājumiem.
Although there were sensitivities with Council on this subject, Parliament achieved an assurance that the Commission will always be open to discussions with MEPs on general or country-specific topics.
Parlaments pats var noteikt veidu savai pārstāvībai šādā dialogā.
Parliament can determine the formation in which it presents itself for such a dialogue.
Šī vienošanās tiks īstenota vēstuļu apmaiņas veidā starp Attīstības komitejas priekšsēdētāju un komisāriem Ferrero-Waldner and Gav Michel pirms balsojuma par Kopējās nostājas tekstu.
This agreement will be formalised in an exchange of letters between the Chair of Development Committee and Commissioners Ferrero-Waldner and Michel before the vote is taken on the Common Position text.
d) Parlamenta pieaugošā nozīme vidusposma pārskatā
d) Increased role for Parliament in the mid-term review
Kaut arī normatīvajā tekstā noteikts, ka instrumentu pārskata „ne vēlāk kā 2010. gada 31. decembrī”, Parlaments un Komisija ir vienojušies, ka pirms Komisija veic pārskatīšanu, Parlaments izvērtē instrumenta darbību, lai atklātu jebkuras disfunkcionālas situācijas, ko varētu būt radušās.
Although the legislative text states that the instrument shall be revised “no later than 31 December 2010”, Parliament and Commission agreed that before the Commission undertakes the review, Parliament shall examine the operation of the instrument to identify any dysfunctional situations that may have arisen.
Parlamenta ziņojumu Komisija izskatīs, veicot instrumenta pārskatīšanu.
Parliament’s report will be considered by the Commission when it carries out the review of the instrument.
Pārskatīšana tiks veikta 2009. gadā.
This review will be carried out in 2009.
Ja tiek konstatētas problēmas, kuru dēļ instrumentu ir nepieciešams pielāgot, Komisija iesniedz vajadzīgos likumdošanas priekšlikumus.
If problems are identified that require an adaptation of the instrument, the Commission will submit the necessary legislative proposals.
Šo vienošanos Komisija apstiprinās pirms balsojuma par Kopējās nostājas tekstu.
This agreement will be confirmed by the Commission before the vote is taken on the Common Position text.
Referenta ieteikums
Recommendation of the Rapporteur
Kopējā nostājā ir atspoguļota vienošanās, kas tika panākta sarunu nobeigumā un ko 2006. gada 3. oktobra sanāksmē apstiprināja Attīstības komiteja.
The Common Position represents the agreement reached at the end of the negotiations and endorsed by the Development Committee at its meeting of 3 October 2006.
Jautājumā par reproduktīvo veselību Jūsu referents pēc labākās sirdsapziņas nevar atbalstīt 18. apsvēruma 5. panta 2. punkta b) apakšpunktā un 12. panta 2. punkta a) apakšpunktā izmantoto terminoloģiju, ja piemēro PVO definīciju, kurā ir iekļauts termins „nevēlamas grūtniecības pārtraukšana”.
On the issue of reproductive health, your rapporteur cannot in good conscience support the terminology used in Recital 18, Article 5 (2) b) and Article 12 (2) a), if the WHO definition which includes "interrupting unwanted pregnancies" applies.
Savā pieejā DCI es mēģināju pielāgoties citiem un biju ārkārtīgi vīlies, ka manām patiesajām bažām par šo jautājumu netika sniegts atbalsts.
In my approach to the DCI, I sought to accommodate others and was extremely disappointed that my sincerely held concerns on this issue did not receive support.
Tādēļ es daru zināmu, ka atbalstīšu centienus šī formulējuma grozīšanai.
I give notice therefore that I will support efforts to amend this wording.
Izņemot šo, jūsu referents Kopējonostāju ar Padomi uzskata par ļoti labu iznākumu Eiropas Parlamentam.
With this exception, your rapporteur considers the Common Position as established by the Council a very good outcome for the European Parliament.
Padomes kopējā nostāja, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par attīstības sadarbības un ekonomiskās sadarbības finansēšanas instrumenta izveidi
Council common position for adopting a regulation of the European Parliament and of the Council establishing a financing instrument for development cooperation
Eiropas rīcības plāns ceļu satiksmes drošībai — starpposma pārskats
on European Road Safety Action Programme - mid-term review
par „Eiropas rīcības plāns ceļu satiksmes drošībai – starpposma pārskats”
on European Road Safety Action Programme - mid-term review
– ņemot vērā Komisijas Balto grāmatu „Eiropas Transporta politika 2010. gadam — laiks izlemt” ( COM(2001)0370 ) un tās 2003. gada 12. februāra rezolūciju par šo jautājumu
– having regard to the Commission White Paper 'European transport policy for 2010: time to decide' ( COM(2001)0370 ), and its resolution of 12 February 2003 thereon
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Informācijas un komunikāciju tehnoloģijas drošiem un automatizētiem transportlīdzekļiem” ( COM(2003)0542 ),
– having regard to the Commission communication 'Information and Communications Technologies for Safe and Intelligent Vehicles' ( COM(2003)0542 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Eiropas Ceļu satiksmes drošības rīcības programma: divkārša ceļu satiksmes negadījumos cietušo skaita samazināšana Eiropas Savienībā līdz 2010. gadam, īstenojot kopējas atbildības principu” ( COM(2003)0311 ), un tās 2005. gada 29. septembra rezolūciju par šo jautājumu
– having regard to the Commission communication 'European Road Safety Action Programme: Halving the number of road accident victims in the European Union by 2010: A shared responsibility' ( COM(2003)0311 ), and its resolution of 29 September 2005 thereon
– ņemot vērā 2003. gada 5. decembra Veronas deklarāciju, kā arī 2004. gada Otrās Veronas konferences slēdzienus un no tiem izrietošās ES transporta ministru saistības attiecībā uz satiksmes drošību kā prioritāti,
– having regard to the Verona Declaration of 5 December 2003 as well as the conclusions on the Second Verona Conference of 2004 and the subsequent commitment given by EU transport ministers to regard road safety as a priority,
– ņemot vērā 2004. gada 29. janvāra Eiropas Ceļu satiksmes drošības hartu,
– having regard to the European Road Safety Charter of 29 January 2004,
– ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu ( A6‑0449/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Transport and Tourism ( A6‑0449/2006 ),
A. tā kā Eiropas Savienībā ceļu satiksmes negadījumos iet bojā vairāk nekā 40000 cilvēku un šo negadījumu tiešās un netiešās izmaksas ir aptuveni 180 miljardi eiro jeb 2 % no ES IKP;
A. whereas more than 40 000 deaths are caused by road traffic accidents in the European Union, the direct and indirect costs of which are estimated at 180 billion euro, or 2% of EU GDP,
B. tā kā ES mērķis līdz 2010. gadam uz pusi samazināt satiksmes negadījumos bojāgājušo skaitu joprojām ir prioritāte; tā kā tas apzinās un ir norūpējies, ka šā skaitļa sasniegšanai trūkst nepieciešamā progresa;
B. whereas the target of halving the number of road fatalities in the EU by 2010, remains a priority; aware of and concerned at the failure to make the necessary progress towards reaching that figure,
C. tā kā, lai sasniegtu šo mērķi, panākumi Eiropas Savienībā nav pietiekami;
C. whereas insufficient progress is being made to achieve this target across the EU,
D. tā kā PVO Eiropas reģions ir uzsvēris to sabiedrības veselības problēmu apjomu, kas rodas sakarā ar nāves gadījumiem un ievainojumiem ceļu satiksmes negadījumos, un uzskata, ka ceļu drošībā un ātruma samazināšanā ir būtiski iesaistīt veselības aprūpes sektoru, un tas ir jautājums, kas tomēr ietilpst dalībvalstu kompetencē;
D. whereas WHO Europe has highlighted the scale of the health problem that road death and injury presents and views as priorities the need to engage the health sector in road safety and reducing speeding, a matter which falls within the Member States' sphere of competence, however,
E. tā kā atšķirības starp dalībvalstīm ar sliktiem ceļu drošības rādītājiem un dalībvalstīm, kurās šie rādītāji ir labāki, arvien palielinās;
E. whereas the disparity between those Member States with a poor road safety record and those with a better record continues to widen,
F. tā kā satiksmes drošībai ir horizontāla dimensija un, lai vislielākā iespējamā apjomā sasniegtu tās uzlabošanas mērķi, ir nepieciešams pievērst uzmanību prioritārajām jomām — vairākiem politikas virzieniem, kuru mērķis ir panākt tiesību aktu efektīvāku īstenošanu (drošības jostas, braukšanas ātrums, satiksmes noteikumu ievērošana), braukšanas standartu uzlabošanu (vadītāja apliecība, vadītāja uzvedība, cieņa pret gājējiem), infrastruktūras uzlabošanu (automaģistrāļu un ceļu tīklu, braukšanas joslu, ceļazīmju kvalitāte), transportlīdzekļu uzlabošanu (regulāras pārbaudes, modeļi) un labākās pieredzes apmaiņu;
F. whereas road safety has a horizontal dimension and in order to meet the target of increasing it to the greatest possible extent, it is now necessary to concentrate on, as areas of the greatest priority, a number of policies which aim to achieve more effective implementation of legislation (seat belts, speed limits, observance of the Highway Code), improved driving standards (driving licences, driver behaviour, respect for pedestrians), improved infrastructure (quality of motorways and road networks, traffic lanes, traffic signs), improved vehicles (periodic checks, models) and sharing of best practice,
G. tā kā īstermiņā braukšanas standartu uzlabošana ES visefektīvāk tiks nodrošināta, piemērojot dalībvalstu satiksmes noteikumus, īpaši attiecībā uz atļautā ātruma pārsniegšanu un braukšanu dzērumā, kā arī prasībām lietot drošības jostas un bērna piesprādzēšanās sistēmas;
G. whereas improving standards of driving across the EU will be most effectively facilitated in the short term through the enforcement of Member States' traffic laws, particularly as regards speeding and drink-driving offences and the requirement to use seat-belts and child-restraint systems,
H. tā kā transportlīdzekļi šobrīd ir četras reizes drošāki nekā 1970. gadā;
H. whereas vehicles are now four times safer than in 1970,
I. tā kā kopējā ceļu negadījumos bojā gājušo skaitā arvien pieaug motociklu vadītāju skaits;
I. whereas a rising number of motorcyclists are killed as a proportion of total road deaths,
J. tā kā ceļa vidus barjeras ievērojami samazina uz ceļiem bojā gājušo skaitu,
J. whereas road-centre barriers significantly reduce the number of road deaths,
K. tā kā oktobrī Komisija ieviesa projektu „ Druid ” četriem gadiem, lai veiktu pētījumu saistībā ar braukšanu narkotiku ietekmē;
K. whereas in October the Commission initiated the 4-year Druid project to investigate driving under the influence of drugs,
L. tā kā Eiropai nevajadzētu izvirzīt mazākus mērķus saistībā ar dzīvības glābšanas sistēmu ieviešanu nekā citām valstīm,
L. whereas, in connection with the introduction of life-saving safety systems, Europe should be no less ambitious than other countries,
7. atgādina Komisijai par tās nodomu izskatīt jautājumu par lietotājdraudzīgas un modernas informācijas par dalībvalstīs izmantotajām ceļa zīmju sistēmām nodrošināšanu Interneta tīmekļa vietnē visās oficiālajās ES valodās;
Reminds the Commission of its intention to consider the provision of user-friendly and up-to-date information about the traffic signing systems used in the Member States via an internet website available in all official EU languages;
9. tā kā neskaidras vai pretrunīgas ceļazīmes nevajadzīgi apdraud satiksmes drošību un, ņemot vērā Vīnes Konvencijas noteikumus, aicina Komisiju veikt pētījumu par to, kā ceļa zīmju saskaņošana uzlabotu satiksmes drošību Eiropā;
Since unclear or inconsistent road signs cause unnecessary risks for the road safety and considering the provisions of the Vienna Convention, calls on the Commission to come up with a study on harmonization of road signs in Europe as a means to improve road safety;
17. vērš uzmanību uz iespēju visiem transportlīdzekļiem noteikt minimālās aktīvās un pasīvās prasības un harmonizēt satiksmes organizācijas tehniskās normas visā Eiropas Savienībā;
Draws attention to the possibility of laying down minimum active and passive security requirements for all vehicles and harmonising the technical road safety rules throughout the Union;
22. aicina Komisiju ieteikt dalībvalstīm izveidot un uzturēt piemērotus atpūtas objektus, kas atbilstu Eiropas darba devēju un darbinieku kritērijiem, lai tādējādi atpūtas brīžiem nodrošinātu drošāku infrastruktūru;
Invites the Commission to recommend the Member States to establish and maintain adequate rest facilities which respond to the criteria of the European social partners in order to ensure safer infrastructure facilities for break driving;
27. aicina Komisiju Eiropas līmenī sākt informācijas kampaņu pret vadītāju nogurumu, lai līdzīgi tam, kā tas jau notiek vairākās dalībvalstīs, veicinātu ideju par nepieciešamību ceļojuma laikā ik pēc divām stundām apstāties;
Calls on the Commission to start an information campaign at a European level against tiredness on drivers so as to promote, as already done in several Member States, the need for the drivers to stop driving each two hours in any journey;
43. aicina Komisiju analizēt invalīdu vajadzības attiecībā uz viņu aktīvo, neatkarīgo līdzdalību autotransportā un noteikt normas, kas nodrošinātu, ka invalīdi netiek diskriminēti, lemjot par vadītāja apliecības piešķiršanu;
Calls on the Commission to analyse the needs of people with disabilities as regards their active, independent participation in road transport and to lay down rules which ensure that people with disabilities do not suffer discrimination when applying for a driving licence;
- uzrādot to vēl sadalījumā pēc vecuma un dzimuma,
- basing them additionally on age and gender,
- uzlabojot datus par mazāk aizsargātu satiksmes negadījumu upuru, piemēram, gājēju un velosipēdistu, patieso skaitu,
- better including real numbers of vulnerable road accidents' victims, such as pedestrians and cyclists,
- saskaņojot nāves gadījumu kritērijus pēc satiksmes negadījuma, pamatojoties uz izdzīvošanas perioda ilgumu pēc negadījuma;
- harmonising criteria of death by road accident, based on periods of survival after the accident;
49. aicina dalībvalstis atzīt draudus, ko izraisa braucoši transportlīdzekļi (īpaši kravas automobiļi), kam uz jumta ir sniegs un ledus, un, pamatojoties uz to, izstrādāt ieteikumus visaptveroša „sniega tīrīšanas vietu” tīkla izveidei; ir jāizskata un/vai jāatbalsta tehniski alternatīvi varianti;
Calls on the Member States to acknowledge the dangers inherent in driving vehicles (in particular commercial vehicles) with snow and ice on their roofs and, on that basis, to draw up recommendations for the establishment of a comprehensive network of 'snow removal areas'; technical alternatives should be considered and/or supported;
Satiksmes drošība ES
Road safety within the EU
Satiksmes drošības rīcības programmas vidusposma pārskatā ir uzsvērts progress, kas panākts ceļu satiksmes nāves gadījumu un ievainoto skaita problēmas risināšanā.
The mid-term review of the Road Safety Action Programme highlights the progress which has been made in tackling the problem of the number of deaths and injuries on our roads.
Ir taisnība, ka pēdējās trijās dekādēs (1970–2000) satiksme uz ceļiem ir trīskāršojusies, nāves gadījumu skaits ir pieaudzis uz pusi, bet pārskatā ir uzsvērts, ka, ja gribam sasniegt Kopienas mērķi nāves gadījumu skaita samazināšanā uz pusi līdz 2010. gadam, joprojām ir daudz darāmā, jo ik gadu joprojām tiek reģistrēti 40 000 fatāli ceļu negadījumi.
It is true that traffic on the roads has trebled in the last three decades (1970-2000) while the number of fatal accidents has halved, but the review stresses that much more still needs to be done if we are to achieve the Community’s objective of halving the number of fatal accidents by 2010, since there are still 40 000 registered road fatalities every year.
Turklāt politiskos pasākumus, kas ir veikti satiksmes drošības jomā, ne skaita, ne efektivitātes ziņā nevar salīdzināt ar tiem pasākumiem, kas ir veikti pilsoņu aizsardzībai citās politiskās jomās.
Moreover, the policy measures taken in the field of road safety cannot compare either in number or in effectiveness with those taken to protect citizens in other policy areas.
Eiropas Kopiena ir veikusi nozīmīgus pasākumus, lai apkarotu pilsoņu veselības un labklājības draudu virkni, bet satiksmes drošības jomā joprojām ir daudz darāmā.
The European Community has taken significant steps to combat a long list of threats to the health and well-being of citizens, but in the field of road safety there is still much room for improvement.
Satiksmes negadījumos bojāgājušo vidū visvairāk ir bērnu, jauniešu un vidējās paaudzes cilvēku, bet cilvēki pēc 65 gadu vecuma sastāda vairākumu starp satiksmes negadījumos bojāgājušajiem gājējiem.
Road accidents are still the biggest single killer of children, young people and young adults, while persons aged over 65 are over-represented among the pedestrians killed in road accidents.
Tādējādi mūsu līdzpilsoņi ceļu satiksmē ir pakļauti lielākam riskam nekā jebkurā citā mūsu ikdienas aspektā.
Our fellow-citizens are thus still exposed to greater risks in road traffic than in any other aspect of our everyday lives.
Starpposma pārskatā ir uzsvērts arī, ka situācija ES nebūt nav viendabīga.
The mid-term review also stresses that the situation is far from uniform within the EU.
Tiešām, pieaug plaisa starp dalībvalstīm ar labākiem rādītājiem un valstīm ar vislielākajām problēmām.
Indeed, the gap between the Member States with more favourable statistics and those with the biggest problems is growing.
Lai palīdzētu ceļu satiksmes drošības ziņā atpalikušajām valstīm panākt pārējās, ir būtiski, lai dalībvalstis apmainītos ar labāko pieredzi un izdarītu salīdzinājumus dažādās jomās.
In order to help those countries which are lagging behind in terms of road safety work to catch up, it is essential for Member States to learn from each other through best practice and comparisons in various areas.
Mērķsadarbības projekti starp jaunajām un vecajām dalībvalstīm ir lielisks veids, kā savā starpā apmainīties ar pieredzi.
Twinning projects between new and old Member States are an excellent way of learning from one another.
Ziņojumā ir uzsvērts, ka, lai situāciju mainītu, ir nepieciešama politiska griba un ka joprojām ir daudz darāmā sakarā ar politiskiem pasākumiem, kas varētu palīdzēt būtiski uzlabot mūsu pilsoņu drošību uz ceļiem.
The report stresses that there is a need for political will to alter this situation and that there is still much room for political measures which can help greatly improve the protection of our citizens on the road.
Augstāku mērķu izvirīžšana
Rising to the challenges
Agrāk debates par to, kā uzlabot satiksmes drošību, tika risinātas, valsts un vietējā mēroga pasākumus pretstatot ES tiesību aktiem.
In the past the debate on how to improve road safety was concluded in terms of national and local measures versus EU legislation.
Tāpēc Trešā ceļu satiksmes drošības rīcības programma bija pozitīva pārmaiņa, jo tajā tika uzsvērts, ka visi likumdevēji ir kopīgi atbildīgi par satiksmes drošību.
The Third Action Programme on Road Safety therefore brought a welcome change, since it stresses that road safety is a common responsibility for all decision-makers.
Diemžēl daudziem likumdevējiem joprojām pietrūkst politiskās gribas uzņemties savu atbildības daļu pat pēc Rīcības programmas pieņemšanas.
Unfortunately, there is still a lack of political will among many decision-takers to bear their part of the responsibility, even following the adoption of the Action Programme.
Pasaules veselības organizācija (PVO) arī ir atzinusi, cik svarīgi ir novērst cilvēku bojāeju un ievainošanu uz ceļiem, un 2005. gadā Pasaules Veselības diena tika veltīta šim jautājumam.
The World Health Organisation (WHO) has also recognised the importance of preventing people from being killed and injured on the roads, and devoted its World Health Day to this issue in 2005.
Šajā dienā PVO Eiropas reģiona nodaļa publicēja savu ziņojumu par to, kā risināt īpašos satiksmes drošības jautājumus, ar ko Eiropa saskaras.
On that day the WHO’s European region published its own report on how to tackle the specific road safety challenges which Europe faces.
Ziņojumā ir secināts, ka veselības aizsardzības nozares lomai satiksmes drošības jomā ir jābūt lielākai un ka ātruma ierobežojumiem uz ceļiem ir jābūt prioritātei.
The report comes to the conclusion that the health sector should play a greater role in road safety, and that the issue of speed limits on roads must be made a priority.
Visiem politiskajiem vadītājiem ir jādivkāršo savi centieni un jāizpēta, ko viņi var izdarīt, lai uzlabotu pilsoņu aizsardzību uz ceļiem ar valsts mēroga pasākumiem.
All political leaders should redouble their efforts and see what they can do to improve protection for our citizens on the roads through national measures.
Ir nepieciešams arī radošāk īstenot likumdošanu, cenšoties īstenot tādu politiku, kas sekmētu izmaiņas — gan ar tirgus pasākumu, gan ar valsts iestāžu iepirkuma lēmumu palīdzību.
There is also a need for more creative decision-making, seeking to devise policies which facilitate changes, whether via the market or through the purchasing decisions of public authorities.
Komisijai, kas ir ES iestāde un kam saskaņā ar Līgumu ir iniciatīvas tiesības, ir jāuzņemas atbildība, izstrādājot pasākumu priekšlikumus, ko Parlaments un Komisija pēc tam var apspriest un pieņemt.
The Commission, which is the EU institution with the right of initiative under the Treaty, must take its own responsibility by devising proposals for measures which Parliament and the Commission can then debate and adopt.
Komisijai ir arī jānovērtē Eiropas Ceļu satiksmes drošības harta.
The Commission should also evaluate the European Road Safety Charter.
Šajā sakarā ir jārada iespējas, lai par satiksmes pārkāpumiem tiktu uzsākta pārrobežu kriminālvajāšana.
In that context, opportunities should be created for the cross-border prosecution of traffic offences.
Ja kādas valsts pilsonis pārkāpj citas valsts likumdošanu, ir svarīgi, lai viņam var tikt piespriests sods un ka šāda pārkāpuma sekas, piemēram, vadītāja tiesību atņemšana, tiek īstenotas arī citāas dalībvalstīs.
If a citizen of one country breaks the law of another country, it is important that they should be able to be sentenced and that the consequences of their offence – such as the withdrawal of their driving licence – should follow them across borders with other Member States.
Viens veids, kā to darīt varētu būt punktu sistēmas ieviešana, ko varētu piemērot pārkāpumiem visā ES.
One way to go might be the introduction of a points system applicable to offences throughout the whole EU.
Rīcības prioritārās jomas
Priority areas for action
Lai uzlabotu satiksmes drošību, ir nepieciešams veikt pasākumus katrā no trijām „satiksmes drošības jomām”: apmācībā, transportlīdzekļu kvalitātē uz ceļiem un izmantoto ceļu infrastruktūras kvalitātē.
To improve road safety there is a need for measures in each of the three “road safety areas”: training, quality of the vehicles on the road and quality of the road infrastructure they use.
Pasākumiem citam citu ir jāpapildina gan katrā satiksmes drošības jomā, gan citu politisko pasākumu un mērķu kontekstā, kā arī vides aizsardzības un Lisabonas stratēģijas sakarā.
The measures also should complement each other, both within each road safety area and in the context of other policy measures and objectives, as well as in terms of environmental protection and the Lisbon Strategy.
Tam ir nepieciešama kompleksa stratēģija.
This calls for an integrated strategy.