natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Izstrādāt līdzekļus, metodes un modeļus, lai izvērtētu galvenos ekonomikas un sociālos jautājumus saistībā ar enerģijas tehnoloģijām un nodrošināt skaitliskus mērķus un attīstības modeļus vidējam un ilgam termiņam.
Development of tools, methods and models to assess the main economic and social issues related to energy technologies and to provide quantifiable targets and scenarios for medium and long term horizons.
Izstrādāt līdzekļus, metodes un modeļus, lai izvērtētu galvenos ekonomikas un sociālos jautājumus saistībā ar enerģijas tehnoloģijām un nodrošināt skaitliskus mērķus un attīstības modeļus vidējam un ilgam termiņam; attīstīt mehānismus politikas veidošanai, lai ievērojami paātrinātu koncepciju un tehnoloģiju ieviešanu attiecībā uz energoefektivitāti, uz pieprasījumu orientētām blakusnozarēm un atjaunīgo enerģiju.
Development of tools, methods and models to assess the main economic and social issues related to energy technologies and to provide quantifiable targets and scenarios for medium and long term horizons; the development of policy tools for a significant acceleration of the implementation of new energy efficiency, demand side management and renewable energy concepts and technologies.
I pielikuma I daļas iedaļas „Tēmas” 6. punkta „Vide (tostarp klimata pārmaiņas)” apakšpunkta „Pamatojums” 2. daļa
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 6 "Environment (including Climate Change)", Subpoint "Rationale", paragraph 2
Pētniecība ES līmenī ir vajadzīga, lai īstenotu starptautiskas saistības, tādas kā Kioto protokols, ANO Konvencija par bioloģisko daudzveidību, 2002. gada Pasaules sammits par noturīgu attīstību, tostarp ES Ūdens iniciatīva, un sniegtu ieguldījumu darbam, ko veic Starpvaldību ekspertu grupa klimata pārmaiņu jautājumos un Zemes novērošanas iniciatīvā.
Research is needed at EU level for the implementation of international commitments such as the Kyoto protocol, the UN Convention on Biological Diversity, the objectives of the World Summit on Sustainable Development 2002, including the EU Water Initiative, and contributions to the Intergovernmental Panel on Climate Change and the Earth Observation initiative.
Turklāt pastāv nozīmīgas pētniecības vajadzības, kas rodas no spēkā esošām un jaunām ES līmeņa politikām, Sestās vides rīcības programmas un saistīto tematisko stratēģiju īstenošanas, Vides tehnoloģiju un Vides un veselības rīcības plānu ieviešanas, un direktīvu, tādu kā Ūdens pamatdirektīva, īstenošanas.
In addition there are significant research needs arising from existing and emerging EU level policies, the implementation of the 6 th Environmental Action Plan and associated thematic strategies, the action plans on Environmental Technologies and Environment and Health, and Directives such as the Water Framework.
Pētniecība ES līmenī ir vajadzīga, lai īstenotu starptautiskas saistības, tādas kā ANO Vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un tās Kioto protokols, ANO Konvencija par bioloģisko daudzveidību, 2002. gada Pasaules augstākā līmeņa tikšanās par noturīgu attīstību, tostarp ES Ūdens iniciatīva, un sniegtu ieguldījumu darbam, ko veic Starpvaldību ekspertu grupa klimata pārmaiņu jautājumos un Zemes novērošanas iniciatīvā.
Research is needed at EU level for the implementation of international commitments such as the UN Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) and its Kyoto protocol, the UN Convention on Biological Diversity, the objectives of the World Summit on Sustainable Development 2002, including the EU Water Initiative, and contributions to the Intergovernmental Panel on Climate Change and the Earth Observation initiative.
Turklāt pastāv nozīmīgas pētniecības vajadzības, kas rodas no spēkā esošām un jaunām ES līmeņa politikām, Sestās vides rīcības programmas un saistīto tematisko stratēģiju īstenošanas, Vides tehnoloģiju, Vides un veselības un Kopienas stratēģijas attiecībā uz dzīvsudrabu rīcības plānu ieviešanas, un direktīvu, tādu kā Ūdens pamatdirektīva, īstenošanas.
In addition there are significant research needs arising from existing and emerging EU level policies, the implementation of the 6th Environmental Action Plan and associated thematic strategies , the action plans on Environmental Technologies and Environment and Health, the Community Strategy on Mercury, and Directives such as the Water Framework.
I pielikuma I daļas iedaļas „Tēmas” 6. punkta „Vide (tostarp klimata pārmaiņas)” apakšpunkta „Pamatojums” 3. daļa
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 6 "Environment (including Climate Change)", Subpoint "Rationale", paragraph 3
ES ir jānostiprina tās stāvoklis pasaules tirgū vides tehnoloģiju jomā.
The EU needs to strengthen its position in world markets for environmental technologies.
Šādas tehnoloģijas palīdz nodrošināt ilgtspējīgu izaugsmi, sniedzot ekoloģiski efektīvus dažāda mēroga vides problēmu risinājumus un aizsargājot mūsu kultūras mantojumu.
Such technologies help deliver sustainable growth providing eco-efficient solutions to environmental problems at different scales and protecting our cultural heritage.
Šādas tehnoloģijas sekmē ilgtspējīgu patēriņu un ražošanu un palīdz nodrošināt ilgtspējīgu izaugsmi, sniedzot ekoloģiski efektīvus dažāda mēroga vides problēmu risinājumus un aizsargājot mūsu kultūras mantojumu.
Such technologies contribute to sustainable consumption and production and help to deliver sustainable growth providing eco-efficient solutions to environmental problems at different scales and protecting our cultural heritage.
I pielikuma I daļas iedaļas „Tēmas” 6. punkta „Vide (tostarp klimata pārmaiņas)” apakšpunkta „Darbības” apakšpunkta „Klimata pārmaiņas, piesārņojums un riski” 1. ievilkums
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 6 "Environment (including Climate Change), Subpoint "Activities", subheading "Climate change, pollution and risks", indent 1
– Ietekme uz vidi un klimatu: klimata un Zemes sistēmas darbība; pielāgošanās un ietekmes mazināšanas pasākumi; gaisa, grunts un ūdens piesārņojums; izmaiņas atmosfēras sastāvā un ūdens ciklā; mijiedarbība starp klimatu, zemes virsu un okeānu; ietekme uz bioloģisko daudzveidību un ekosistēmām.
– Pressures on environment and climate: Functioning of climate and the earth system; adaptation and mitigation measures; pollution in air, soil and water; changes in atmospheric composition and water cycle; interactions between climate, land surface and the ocean; and impacts on biodiversity and ecosystems.
Ietekme uz vidi un klimatu, tostarp klimata pārmaiņu cēloņi un klimata pārmaiņas pagātnē („paleoklimats”): klimata un Zemes sistēmas darbība; pielāgošanās un ietekmes mazināšanas pasākumi; gaisa, grunts un ūdens piesārņojums; izmaiņas atmosfēras sastāvā un ūdens ciklā; mijiedarbība starp klimatu, zemes virsu un okeānu; mijiedarbība starp lauksaimniecību un klimata pārmaiņām un ietekme uz bioloģisko daudzveidību un ekosistēmām.
– Pressures on environment and climate, including causes of climate change and previous changes ('palaeoclimate'): Functioning of climate and the earth system; adaptation and mitigation measures; pollution in air, soil and water; changes in atmospheric composition and water cycle; interactions between climate, land surface and the ocean; interaction between agriculture and climate change and impacts on biodiversity and ecosystems.
I pielikuma I daļas iedaļas „Tēmas” 6. punkta “Vide (tostarp klimata pārmaiņas)” apakšpunkta „Darbības” apakšpunkta „Klimata pārmaiņas, piesārņojums un riski” 2. ievilkums
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 6 "Environment (including Climate Change)", Subpoint "Activities", bullet point "Climate Change, pollution and risks", indent 2
– Vide un veselība: vides negatīvo faktoru mijiedarbība ar cilvēka veselību, tostarp avotu noteikšana, saistība ar iekštelpu vidi, ietekme un jaunie riska faktori; integrētas riska novērtēšanas metodes toksiskām vielām, tostarp alternatīvas izmēģinājumiem ar dzīvniekiem; vides radītā veselības apdraudējuma kvantitatīva noteikšana un izmaksu un ieguvumu analīze, novēršanas stratēģiju indikatori.
- Environment and health: Interaction of environmental stressors with human health including identification of sources, links to indoor environment, and impact and emerging risk factors; integrated risk assessment methods for toxic substances including alternatives to animal testing; quantification and cost-benefit analysis of environmental health risks and indicators for prevention strategies.
Vide un veselība: vides negatīvo faktoru mijiedarbība ar cilvēka veselību, tostarp avotu noteikšana, biomonitorings , saistība ar iekštelpu vidi, ietekme un jaunie riska faktori; ; integrētas riska novērtēšanas metodes toksiskām un bīstamām vielām, tostarp alternatīvas izmēģinājumiem ar dzīvniekiem; vides radītā veselības apdraudējuma kvantitatīva noteikšana un izmaksu un ieguvumu analīze, novēršanas stratēģiju indikatori.
- Environment and health: Interaction of environmental stressors with human health including identification of sources, biomonitoring, links to indoor environment, and impact and emerging risk factors; integrated risk assessment methods for toxic and hazardous substances including alternatives to animal testing; quantification and cost-benefit analysis of environmental health risks and indicators for prevention strategies.
I pielikuma I daļas iedaļas „Tēmas” 6. punkta „Vide (tostarp klimata pārmaiņas)” apakšpunkta „Darbības” apakšpunkta „Klimata pārmaiņas, piesārņojums un riski” 3. ievilkums
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 6 "Environment (including Climate Change)", Subpoint "Activities", bullet point "Climate Change, pollution and risks", indent 3
– Dabas apdraudējums: uzlabot ar ģeoloģisko apdraudējumu (piemēram, zemestrīces, vulkāni, cunami) un klimatu saistīto katastrofu (piemēram, vētras un plūdi) prognozēšanu un integrētu apdraudējuma, sensibilitātes un riska novērtējumu; izstrādāt agrīnā brīdinājuma sistēmas un uzlabot novēršanas un ietekmes mazināšanas stratēģijas.
- Natural hazards: Improve prediction and integrated hazards- vulnerability - and risks assessments for disasters related to geological hazards (such as earthquakes, volcanoes, tsunamis) and climate (such as storms and floods); develop early warning systems and improve prevention and mitigation strategies.
Dabas apdraudējums: uzlabot ar ģeoloģisko apdraudējumu (piemēram, zemestrīces, vulkāni, cunami) un klimatu saistīto katastrofu (piemēram, vētras, meža ugunsgrēki, sausums un plūdi) prognozēšanu un integrētu apdraudējuma, sensibilitātes un riska novērtējumu; izstrādāt agrīnā brīdinājuma sistēmas un uzlabot novēršanas un ietekmes mazināšanas stratēģijas, kā arī sniegt sociāli ekonomiskās ietekmes novērtējumu skartajās teritorijās .
- Natural hazards: Improve prediction and integrated hazards- vulnerability - and risks assessments for disasters related to geological hazards (such as earthquakes, volcanoes, tsunamis) and climate (such as storms , forest fires, droughts and floods); develop early warning systems and improve prevention and mitigation strategies , and assess the socio-economic impact on the areas affected .
Viens no svarīgākajiem uzdevumiem attiecībā uz dabas katastrofām ir novērtēt ietekmi, kāda šīm katastrofām ir uz ekonomiskās darbības nepārtrauktību un attiecīgi uz iedzīvotāju labklājību.
One of the most important tasks relating to natural disasters is assessing the impact which such disasters have on the continuity of economic activity and hence on the welfare of the population.
Dziļākām zināšanām par dabas katastrofām nebūs nekādas nozīmes, ja to skartās teritorijas netiks labāk aizsargātas.
There would be no point in having a better knowledge of natural disasters if this did not result in better protection for the areas affected.
I pielikuma I daļas sadaļa „Tēmas”, 6. punkta „Vide (tostarp klimata pārmaiņas)” apakšpunkta „Darbības” apakšvirsraksts „Resursu ilgtspējīga apsaimniekošana”, 1. ievilkums
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 6 "Environment (including Climate Change), Subpoint "Activities", subheading "Sustainable Management of Resources", indent 1
– Dabas un cilvēka veidotu resursu saglabāšana un ilgtspējīga apsaimniekošana: ekosistēmas; ūdens resursu apsaimniekošana; atkritumu apsaimniekošana un novēršana; bioloģiskās daudzveidības aizsardzība un pārvaldība, augsnes aizsardzība, jūras gultnes un piekrastes zonu aizsardzība, pasākumi pret pārtuksnešošanos un augsnes degradāciju; mežu apsaimniekošana; pilsētvides ilgtspējīga apsaimniekošana un plānošana, datu pārvalde un informācijas pakalpojumi; ar dabas procesiem saistītā novērtēšana un prognozēšana.
- Conservation and sustainable management of natural and man-made resources: ecosystems; water resources management; waste management and prevention; protection and management of biodiversity, soil protection, seabed and coastal areas protection, approaches against desertification and land degradation; forest management; sustainable management and planning of urban environment, data management and information services; assessment and foresight relating to natural processes.
Dabas un cilvēka veidotu resursu saglabāšana un ilgtspējīga apsaimniekošana: ekosistēmas, to izmantošana un funkcijas; ūdens resursu apsaimniekošana; atkritumu apsaimniekošana un novēršana; bioloģiskās daudzveidības aizsardzība un pārvaldība, augsnes aizsardzība, jūras gultnes un piekrastes zonu aizsardzība, pasākumi pret pārtuksnešošanos un augsnes degradāciju; ainavas saglabāšana, mežu aizsardzība un apsaimniekošana; pilsētvides ilgtspējīga apsaimniekošana un plānošana, vēsturiskie resursi un kultūras mantojums, datu pārvalde un informācijas pakalpojumi; ar dabas procesiem saistītā novērtēšana un prognozēšana pilsētu attīstības un lauksaimniecības politikas virzienu ietekmes novērtējuma kritēriji.
- Conservation and sustainable management of natural and man-made resources: ecosystems , their uses and functions ; water resources management; waste management and prevention; protection and management of biodiversity, soil protection, seabed and coastal areas protection, approaches against desertification and land degradation; preservation of landscape; forest protection and management; sustainable management and planning of urban environment, historic resources and cultural heritage, data management and information services; assessment and foresight relating to natural processes; criteria for the impact assessment of urban development and agricultural policies.
Vides izpētei, kā arī attiecīgās politikas virzieniem nepieciešama holistiska pieeja.
The study of the environment has to be made from a holistic approach, as well as the policies that will result.
I pielikuma I daļas iedaļas „Tēmas” 6. punkta „Vide (tostarp klimata pārmaiņas)” apakšpunkta „Darbības” apakšpunkta „Resursu ilgtspējīga apsaimniekošana” 2. ievilkums
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 6 "Environment (including Climate Change)", Subpoint "Activities", bullet point "Sustainable Management of Resources", indent 2
– Jūras vides attīstība: cilvēka darbību ietekme uz jūras vidi un tās resursiem; piesārņojums un eitrofikācija reģionālās jūrās un piekrastes zonās; dziļjūras ekosistēmas; jūras bioloģiskās daudzveidības tendenču, ekosistēmas procesu un okeāna cirkulācijas novērtēšana; jūras gultnes ģeoloģija.
- Evolution of marine environments: Impacts of human activities on the marine environment and its resources; pollution and eutrophication in regional seas and coastal areas; deep sea ecosystems; assessment of marine biodiversity trends, of ecosystem processes and of ocean circulation; seabed geology.
Jūras vides attīstība un apsaimniekošana : cilvēka darbību ietekme uz jūras vidi un tās resursiem; piesārņojums un eitrofikācija reģionālās jūrās un piekrastes zonās; dziļjūras ekosistēmas; jūras bioloģiskās daudzveidības tendenču, ekosistēmas procesu un okeāna cirkulācijas novērtēšana; jūras gultnes ģeoloģija.
- Evolution and management of marine environments: Impacts of human activities on the marine environment and its resources; pollution and eutrophication in regional seas and coastal areas; deep sea ecosystems; assessment of marine biodiversity trends, of ecosystem processes and of ocean circulation; seabed geology.
I pielikuma I daļas sadaļa „Tēmas”, 6. punkta „Vide (tostarp klimata pārmaiņas)” apakšpunkta „Darbības” apakšvirsraksta „Vides tehnoloģijas” 1.a ievilkums(jauns)
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 6 "Environment (including Climate Change), Subpoint "Activities", subheading "Environmental Technologies", indent 1 a (new)
- Kultūras mantojuma, tostarp cilvēku biotopa aizsardzība, saglabāšana un veicināšana: kultūras mantojuma kaitējuma novērtēšanas pilnveidošana, jaunu saglabāšanas stratēģiju attīstība, kultūras mantojuma integrācijas sekmēšana pilsētvidē.
- Protection, conservation and enhancement of cultural heritage including human habitat: improved damage assessment on cultural heritage, development of innovative conservation strategies, fostering the integration of cultural heritage in the urban setting.
Kultūras izpētes laikā jau atklātās vides tehnoloģijas tiek izmantotas citās jomās.
The environmental technologies already discovered in the course of cultural research have been used in other fields.
I pielikuma I daļas sadaļas „Tēmas” 6. punkta „Vide (tostarp klimata pārmaiņas)” apakšpunkta „Darbības” apakšvirsraksts „Vides tehnoloģijas”, 2. ievilkums
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 6 "Environment (including Climate Change), Subpoint "Activities", subheading "Environmental Technologies", indent 2
- Tehnoloģiju novērtēšana, apstiprināšana un testēšana: metodes un instrumenti procesu, tehnoloģiju un produktu vides riska un dzīves cikla novērtēšanai; atbalsts ilgtspējīgas ķīmijas, ūdensapgādes un kanalizācijas un asenizācijas platformām; nākamās Eiropas vides tehnoloģiju apstiprināšanas un testēšanas programmas zinātniskie un tehnoloģiskie aspekti.
– Technology assessment, verification and testing: Methods and tools for environmental risk and lifecycle assessment of processes, technologies and products; support for sustainable chemistry, water supply and sanitation Platforms ; scientific and technological aspects of a future European environmental technologies verification and testing programme.
– Tehnoloģiju novērtēšana, apstiprināšana un testēšana: metodes un instrumenti procesu, tehnoloģiju un produktu vides riska un dzīves cikla novērtēšanai; atbalsts ilgtspējīgas ķīmijas, ūdensapgādes un kanalizācijas un asenizācijas platformām; nākamās Eiropas vides tehnoloģiju apstiprināšanas un testēšanas programmas zinātniskie un tehnoloģiskie aspekti; atsāļošanas tehnoloģiju novērtējums un ietekme uz jūras vidi un augsnēm.
– Technology assessment, verification and testing: Methods and tools for environmental risk and lifecycle assessment of processes, technologies and products; support for sustainable chemistry, water supply and sanitation Platforms ; scientific and technological aspects of a future European environmental technologies verification and testing programme ; assessment and impact of desalination technologies as regards the marine environment and soils .
I pielikuma I daļas sadaļas „Tēmas” 6. punkta „Vide (tostarp klimata pārmaiņas)” apakšpunkta „Darbības” apakšvirsraksta „Vides tehnoloģijas” 2.a ievilkums (jauns)
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 6 "Environment (including Climate Change), Subpoint "Activities", subheading "Environmental Technologies", indent 2 a (new)
Matemātiskās metodes piesārņojošo vielu emisijas ekonomiskajam novērtējumam : piesārņojošo gāzu ekonomisko vērtību noteikšanas modelēšana, uzskaite vides jomā.
- Mathematical methods for the economic assessment of polluting emissions: development of models for assigning economic values to pollutant gases, environmental accounting.
Jāturpina strādāt pie matemātiskās modelēšanas attīstības, kas turpmāk sekmēs piesārņojuma novērtējumu, lai piesārņojuma rādītāju uzskaiti varētu veikt no vienas atskaites vienības, tādējādi veicinot citu instrumentu attīstību.
Further efforts must be made to develop mathematical models which will in future enable values to be assigned to pollution, so that pollution can be entered in the accounts by means of a single accounting unit, thereby enabling other instruments to be developed.
I pielikuma I daļas sadaļas „Tēmas” 6. punkta „Vide (tostarp klimata pārmaiņas)” apakšpunkta „Darbības” jauns apakšvirsraksts
Annex I, Part I, Section "Themes" Point 6 "Environment (including Climate Change)", Subpoint "Activities", new subheading
Bioloģiskās daudzveidības aizsardzība un ilgtspējīga apsaimniekošana; vidēja ilguma un ilgtermiņa tendenču novērtējums; bioloģiskās daudzveidības izmaiņu vides, ekonomiskās un sociālās ietekmes novērtējums, kā arī sabiedrības un bioloģiskās daudzveidības mijiedarbība.
- Protection and sustainable management of biodiversity; assessment of medium- and long-term trends; assessment of the environmental, economic and social impact of alterations in biodiversity and interactions between society and biodiversity.
Mūsu ekosistēmas Tūkstošgades novērtējums iezīmēja bioloģiskās daudzveidības zudumu, ko radījusi regulāra nepareiza pārvaldība.
The Millenium evaluation of our ecosystem highlighted the loss of biodiversity arising from existing habits of mismanagement.
Šis bioloģiskās daudzveidības zudums ir cilvēces vēsturē vēl nebijušā mērogā, tāpēc nepieciešama nopietna izpēte Eiropas līmenī.
This loss of biodiversity is on a scale unprecedented in human history and calls for a major research effort at European level.
Nopietnu pētījumu nepieciešamību bioloģiskās daudzveidības jomā pamato mūsu starptautiskās saistības, tostarp ANO Vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām (VKKP) un Kioto ptotokols, kā arī ANO Konvencija par bioloģisko daudzveidību.
Major research needs in the field of biodiversity arise from our international commitments, including those related to the UN Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) and the Kyoto Protocol, as well as to the UN Convention on Biological Diversity.
I pielikuma I daļas iedaļas „Tēmas” 7. punkta „Transports (tostarp aeronautika)” apakšpunkts „Mērķis”
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 7 "Transport (including Aeronautics)", Subpoint "Objective"
Pamatojoties uz tehnoloģijas attīstību, iedzīvotāju un sabiedrības labā izstrādāt integrētas videi un klientiem draudzīgākas un „viedākas” Viseiropas transporta sistēmas, kas atbilstu vides un dabas resursu saglabāšanas prasībām; nostiprināt un turpmāk attīstīt vadošo lomu, kas pasaules tirgū ir Eiropas nozares pārstāvjiem.
Based on technological advances, develop integrated, “greener” and “smarter” pan-European transport systems for the benefit of the citizen and society, respecting the environment and natural resources; and securing and further developing the leading role attained by the European industries in the global market.
Pamatojoties uz tehnoloģiju un operatīvo attīstību, visu iedzīvotāju un sabiedrības labā izstrādāt integrētas videi un klientiem draudzīgākas un „viedākas” Viseiropas transporta sistēmas, pieejamas invalīdiem, kas atbilstu vides un dabas resursu saglabāšanas prasībām; nostiprināt un turpmāk attīstīt konkurētspēju , kas pasaules tirgū ir Eiropas rūpniecības nozarēm.
Based on technological and operational advances, develop integrated, “greener” and “smarter” pan-European transport systems , accessible to disabled persons, for the benefit of all citizens and society, respecting the environment and natural resources; and securing and further developing the competitiveness attained by the European industries in the global market.
Invalīdu līdztiesīga piekļuve transporta pakalpojumiem ir transporta politikas galvenais jautājums lielākajā daļā dalībvalstu.
Access to mainstream transport services for disabled persons is central to transport policies of most the Member States.