natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Referents uzskata, ka iesniedzamie priekšlikumi burtiskā izpratnē nevar aprobežoties tikai ar esošo struktūru, kā tas ir Komisijas variantā.
Nevertheless, the rapporteur takes the view that the proposals to be put forward cannot be restricted to the current framework in the narrowest sense, which is the Commission’s approach.
Ja mērķis ir atrast risinājumus, kas spētu „uzlabot ekonomisko situāciju nozarē”, mums jāiesniedz visi priekšlikumi, kas palīdzētu to izdarīt gan nekavējoties, gan arī vidējā un ilgtermiņā.
If the objective is to find the best solutions for ‘improving the economic situation in the industry’, we will need to put forward all possible proposals for bringing about such an improvement both in the immediate future and in the medium and long term.
Runājot par tūlītējiem pasākumiem, referents nožēlo, ka Komisija turpina pretoties iespējai sniegt materiālu atbalstu darbības nodrošināšanai un pieņemt konkrētus pasākumus, lai novērstu degvielas cenu lielo nestabilitāti nozarē.
In terms of immediate measures, the rapporteur regrets the fact that the Commission continues to block the possibility of operating aid and concrete measures to reduce the high instability of fuel prices for the industry.
Tādēļ referents aicina izveidot garantijas fondu ar Kopienas līdzfinansējumu, kura uzdevums būtu nodrošināt degvielas cenu stabilitāti un piešķirt pagaidu kompensāciju cietušajiem zvejniecības uzņēmumiem.
Consequently, the rapporteur calls for the creation of a guarantee fund with Community participation which would safeguard the stability of fuel prices and the granting of a transitional compensatory payment for fishing enterprises affected.
Referents uzskata, ka ir nepieciešams izveidot valsts un Kopienas līmenī garantētu valsts apdrošināšanas sistēmu pret neparedzētiem gadījumiem zvejniecības nozarē, tāpat kā tas ir citās nozarēs īstenotajos pasākumos.
The rapporteur considers it necessary to create a public insurance scheme, guaranteed at national and Community level, for unforeseeable circumstances in the fishing industry, as is the case in other sectors.
Attiecībā uz Kopienas budžeta kārtējo finanšu gadu, referents uzskata, ka jāizmanto visas piedāvātās iespējas un finanšu rezerves, lai finansētu ārkārtas pasākumus nozares atbalstam.
In relation to the Community budget for the current year, the rapporteur considers it necessary to make use of all the possibilities and financial margins in order to finance extraordinary support measures for the industry.
Runājot par Zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumentu, jāanalizē visas atbalsta iespējas, it īpaši tās iepriekš paredzot (lai izveidotu finansēšanas kategorijas darbības izmaksu pieauguma mazināšanai) un/vai uzskatot degvielas cenu izraisīto pašreizējo krīzi par neparedzētu faktoru, atbilstoši regulas (EK) Nr. 2792/1999 16. panta noteikumiem.
With regard to the FIFG, an analysis should be made of all the aid possibilities, in particular by advancing aid (in order to set up financing lines to offset the rise in operating costs) and/or considering the current fuel price crisis as an unforeseeable circumstance covered by Article 16 of Regulation 2792/1999.
Tomēr referents atgādina, ka Zivsaimniecības vadības finanšu instrumentu izmantošanas iespējas var būt ierobežotas, ņemot vērā informāciju, saskaņā ar kuru dažas dalībvalstis jau ir izlietojušas piešķirtos līdzekļus.
Nevertheless, the rapporteur would point out that the FIFG margin may be small, bearing in mind that it has been reported that some Member States have already used up the appropriations authorised.
Attiecībā uz Komisijas ieteikto atbalstu glābšanai referents uzskata, ka tā darbības ilgums jāpagarina līdz divpadsmit mēnešiem.
With regard to the rescue aid proposed by the Commission, the rapporteur considers that the period for such aid should be increased to 12 months.
Referents iesaka arī palielināt summu, kas paredzēta „de minimis” normā zvejniecības nozarē, un uzsver, ka šis atbalsts jāīsteno nekavējoties, šo summu pietuvinot citās ražošanas jomās pastāvošajai – proti, aptuveni līdz EUR 100 000.
The rapporteur also proposes increasing the value of the ‘ de minimis ’ rule for the fishing industry and stresses the urgency of this step, specifically bringing its value into line with that for other productive sectors, i.e. up to EUR 100 000.
Blakus minētajiem pasākumiem jāparedz arī pasākumi, kuru ietekme būs jūtama vidējā vai tālākā perspektīvā.
In addition to these measures, it is also important to highlight measures with a medium and long-term impact.
Uzskatot, ka ir ļoti svarīgi garantēt piemērotus finanšu līdzekļus, šķiet nepieciešams palielināt Eiropas Zivsaimniecības fondam piešķirto finansējumu.
Given that it is essential to guarantee adequate financial resources, the rapporteur takes the view that the appropriations earmarked for the European Fisheries Fund need to be increased.
Attiecībā uz pētījumiem ir jāgarantē pietiekamas investīcijas Kopienas Septītajā pamatprogrammā, lai atbalstītu pētījumus zvejniecības nozarē, it īpaši, lai palielinātu energoefektivitāti.
With regard to research, sufficient investment needs to be guaranteed for the fishing industry under the seventh Community research framework programme, with particular regard to improving energy efficiency.
Flotes modernizācijas un atjaunošanas jomā referents atzinīgi vērtē investīcijas, kas virzītas uz zvejas rīku maiņu, aprīkojuma iegādi un motoru nomaiņu, lai atbalstītu pārstrukturēšanu, energoefektivitāti un enerģijas taupīšanu.
With regard to fleet modernisation and renewal, the rapporteur welcomes the existence of investment for changes in fishing gear, the purchase of equipment and replacement of engines, with the aim of contributing to conversion, efficiency and energy saving.
Tomēr referents atgādina par Eiropas Parlamenta priekšlikumu, kuram atbilstoši Eiropas Zivsaimniecības fondam jāturpina piešķirt atbalsts zvejniecības flotes atjaunošanai un modernizācijai, it īpaši motoru nomaiņai, drošības, vides aizsardzības vai degvielas taupīšanas nolūkā.
Nevertheless, he insists on the European Parliament’s proposal that the European Fisheries Fund should continue to grant aid for the renewal and modernisation of the fishing fleet, in particular for the replacement of engines, for reasons of safety, environmental protection or fuel efficiency.
Turpinot Zivsaimniecības komitejas ziņojumu par piekrastes zvejniecību, referents uzstāj, ka nepieciešams atzīt piekrastes sīkzvejas un tradicionālās zvejas specifiku kopējā zvejniecības politikā un veikt piemērošanu, lai esošie instrumenti atbilstu nozares vajadzībām.
In line with the report of the Committee on Fisheries on inshore fishing, the rapporteur stresses that the specific nature of small-scale inshore fishing and artisanal fishing should be recognised in the CFP and that the current instruments should be adapted to respond to the needs of this sector.
Referents iesaka arī pieņemt lēmumu par Kopienas iniciatīvu šim flotes segmentam, īpaši izveidojot Kopienas atbalsta programmu piekrastes sīkzvejai un nerūpnieciskajai zvejniecībai.
The rapporteur also proposes a Community initiative for this segment of the fleet, in particular the creation of a Community support programme for small-scale inshore fishing and artisanal fishing.
Attiecībā uz resursu ilgtspēju referents aicina Kopienu uzņemties iniciatīvu izpētīt visus faktorus, kas būtiski ietekmē jūras vidi un zivju resursus (piekrastes un jūras piesārņojums, rūpniecības un lauksaimniecības notekūdeņi, dziļūdens bagarēšana vai jūras transports), papildinot esošās pārvaldes metodes.
With regard to the sustainability of resources, the rapporteur calls for a Community initiative to study all the factors which have a real impact on the marine environment and fish resources, such as coastal and offshore pollution, industrial and agricultural effluents, deep-sea dredging and maritime transport, to complement current management methods.
Šajā nolūkā jāatgādina priekšlikums, ko Eiropas Parlaments ir formulējis rezolūcijā par vidi saudzējošām metodēm zvejniecības nozarē, kas apstiprina nepieciešamību atrast līdzsvaru starp sociāli ekonomisko stāvokli un vides ilgtspējību, kas savukārt prasa izveidot subsīdiju vai kompensāciju mehānismu tiem zvejniekiem, kas cieš zaudējumus vidi saudzējošas zvejas dēļ, un it īpaši tiem, kas darbojas mazāk attīstītos reģionos.
Attention should be drawn in this connection to the European Parliament’s proposal set out in its resolution on environmentally-friendly fishing methods, which described it as essential to achieve a balance between the socio-economic situation and environmental sustainability, implying the need to activate a mechanism for subsidising or compensating fishermen who are affected by the negative economic effects of environmentally-friendly fishing, particularly those working in less-developed areas.
Tā kā, piemērojot valstu flotes esošajiem krājumiem, jāņem vērā arī jau notikušais zvejas intensitātes samazinājums un attiecīgās dalībvalsts patērētāju vajadzības, referents atgādina, ka visi pasākumi jāpieņem, apspriežoties ar zvejniekiem, un tiem jābūt pamatotiem ar zinātniskiem pētījumiem zvejniecības jomā.
The rapporteur also considers it important that the adaptation of national fleets to match resources should take account of the reduction in fishing effort already brought about and the respective consumption requirements in the Member State concerned, and that all measures must be taken with the involvement of fishermen and based on scientific fisheries research.
Runājot par tirdzniecību, referents uzskata, ka jāveic pastāvošās zvejas produktu kopējā tirgus organizācijas padziļināts novērtējums, lai uzlabotu zivju un zvejniecības produktu tirdzniecību, paaugstinātu pirmā pārdevuma cenas un palielinātu pievienoto vērtību.
With regard to marketing, the rapporteur takes the view that a comprehensive evaluation needs to be made of the present common organisation of the market (COM) for fish products so as to improve the marketing of fish and fish products and first-sale prices and boost their added value.
Referents atgādina Eiropas Parlamenta formulēto priekšlikumu izveidot mehānismus, lai sekmētu piedāvājuma koncentrāciju, it īpaši atbalstot saskaņā ar regulas (EK) Nr. 3759/1992 noteikumiem atzītu ražotāju organizāciju izveidi un darbību.
The rapporteur insists on the European Parliament’s proposal for mechanisms to be created to promote the concentration of supply, in particular by supporting the setting-up and operation of producers’ organisations recognised in accordance with the provisions of Regulation (EC) No 3759/1992.
Ņemot vērā starpniecības jomas sašaurināšanu un nepieciešamību uzlabot pirmā pārdevuma cenas, referents uzskata par vajadzīgu novērtēt citus tirgus ietekmēšanas veidus (piemēram, garantētu cenu vai maksimālu ienākuma nodokli).
With a view to reducing intermediation margins and improving first-sale prices, the rapporteur takes the view that an assessment should be made of other forms of market intervention, such as guarantee prices or maximum profit rates.
Svarīgi arī izpētīt mehānismus, piemēram, atbalstu patērētājiem, kas sekmētu pārstrādāto zvejniecības produktu tirdzniecību un paaugstinātu pievienoto vērtību, kā arī pasākumus, kas nodrošinātu Kopienas zvejniecības produktu, piemēram, konservu, ārējo piedāvājumu, it īpaši finansējot to izplatīšanu starptautiskās izstādēs un gadatirgos.
It is also important to study mechanisms - such as aid for consumption - to promote the marketing of processed fish products with a greater added value, as well as measures to ensure the external promotion of Community fish products, such as canned fish, in particular by funding their presentation at international competitions and fairs.
Runājot par cenām, Komisijai jāiesniedz pētījums par Kopienas un importēto akvakultūras produktu ietekmi uz zivju cenām, it īpaši uz pirmā pārdevuma cenām.
In relation to prices, the Commission should submit a study on the impact of Community and imported aquaculture production on fish prices, in particular first-sale prices.
Referents uzsver, ka, lai novērstu jebkuru negodīgu konkurenci, importētie un iekšējā tirgū tirgotie zvejniecības produkti jāpakļauj tādām pašām prasībām kā Kopienas zvejniecības produkti.
In order to prevent unfair competition, the rapporteur stresses the need for the same requirements to be applied to imported fish products as to Community products marketed on the internal market.
Attiecībā uz pārvaldi referents atgādina, ka reģionālajām konsultatīvajām padomēm ir nozīmīga loma zvejnieku līdzdalībā lēmumu pieņemšanā kopējā zivsaimniecības politikā un tādēļ jāpiešķir pastāvīgs atbalsts šo padomju darbības nodrošināšanai.
As regards management, the rapporteur recalls that regional advisory councils may play an important role for the involvement of fishermen in the decision-making process for the CFP, and that they therefore need to receive permanent Community aid for their operation.
Referents arī uzsver, ka jāatbalsta zvejnieku grupas un profesionālās organizācijas, kuru uzdevums arī ir piedalīties kopējās zivsaimniecības politikas piemērošanā (kopīga lēmumu pieņemšana), kā to uzsvēris Eiropas Parlaments attiecībā uz Eiropas Zivsaimniecības fondu.
Attention is also drawn once again to the need to support fishermen’s groups and professional organisations that are willing to share responsibility for the application of the CFP (co-management), a view endorsed by the European Parliament in relation to the European Fisheries Fund.
Visbeidzot, referents uzskata, ka vienīgi lielāka kopējās zivsaimniecības politikas decentralizācija ļaus garantēt zvejnieku, tos pārstāvošo organizāciju un zvejnieku kopienu lielāku līdzdalību Kopienas zvejniecības politikā un zvejniecības pārvaldes uzlabošanā.
The rapporteur takes the view that only greater decentralisation of the CFP will be able to guarantee greater involvement of fishermen, their representative organisations and fishing communities in the CFP and in improving fisheries management.
Zvejniecības nozares ekonomiskās situācijas uzlabošana
Improving the economic situation in the fishing industry
– ņemot vērā EK līguma 149. pantu,
– having regard to Article 149 of the EC Treaty,
– ņemot vērā Eiropadomes un izglītības ministru Padomes sanāksmē 1988. gada 24. maijā pieņemto rezolūciju par Eiropas dimensijas pastiprināšanu izglītībā,
– having regard to the resolution for enhancing the European dimension in education which the European Council and the Ministers of Education meeting within the Council adopted on 24 May 1988,
– ņemot vērā Zaļo grāmatu par Eiropas dimensiju izglītībā ( KOM(1993)0457 ),
– having regard to the Green Paper on the European dimension of education ( COM(1993)0457 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Jauna daudzvalodības pamatstratēģija” ( KOM(2005)0596 ),
– having regard to the Commission's Communication concerning "A New Framework Strategy for Multilingualism" ( COM(2005)0596 ),
– ņemot vērā Padomes un Komisijas kopīgo starpposma ziņojumu par detalizētas darba programmas „Izglītība un apmācība 2010: neatliekamas reformas Lisabonas stratēģijas panākumu nodrošināšanai” (Padomes dok.
– having regard to the joint interim report of the Council and the Commission on the implementation of the detailed work programme on the follow-up of the objectives of education and training systems in Europe "Education and training 2010" The success of the Lisbon strategy hinges on urgent reforms (EDUC 43, Doc.
– ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu ( A6‑0267/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education ( A6‑0267/2006 ),
A. tā kā Eiropas dimensija pēdējo gadu desmitu laikā ir kļuvusi par ļoti nozīmīgu aspektu, it īpaši dalībvalstu skolu mācību programmās;
A. whereas the European dimension has become in recent decades an increasingly important aspect of education, especially in national school curricula,
B. tā kā Eiropas Parlaments jau darbojas šajā jomā, it īpaši 2004. gada 7. aprīlī izskatot jautājumu par Eiropas dimensiju vēstures mācību programmās;
B. whereas the European Parliament is already involved in this field, particularly with the Hearing on "The European Dimension in History Teaching" of 7 April 2004,
C. tā kā valsts iestādes dalībvalstīs, piemēram, Austrijā, Vācijā, Portugālē, Nīderlandē, Apvienotajā Karalistē, Slovēnijā un Spānijā, ir jau veikušas pasākumus saistībā ar Eiropas dimensiju izglītībā un tā kā arī nevalstiskas organizācijas ir veikušas daudzus pasākumus šajā jomā;
C. whereas initiatives have already been taken by national authorities in Member States such as Austria, Germany, Portugal, the Netherlands, the UK, Slovenia and Spain on the subject of Europe's place in education and whereas many initiatives have also been taken in this area by non-governmental organisations,
D. tā kā valodas jautājums ir Eiropas dimensijas stiprināšanas pamataspekts, jo labas svešvalodu zināšanas veido daļu no tipiska Eiropas pilsoņa pamatprasmēm, dzīvojot, studējot, strādājot un pārvietojoties dažādās Eiropas Savienības valstīs;
D. whereas the linguistic aspect appears to be fundamental in strengthening the European dimension, proficiency in foreign languages being a part of the basic set of skills of a typical European citizen living, studying, working and generally circulating in the European Union,
E. tā kā attiecībā uz Eiropas dimensijas iekļaušanu izglītībā pastāv atšķirības starp dalībvalstīm un to iekšienē;
E. whereas disparities exist between and within Member States where the inclusion of the European dimension in education is concerned,
F. tā kā šajā sakarā ir jāņem vērā COMENIUS un LINGUA programmu nozīme;
F. whereas the importance of the COMENIUS and LINGUA programmes must be borne in mind in this respect,
G. tā kā informācija par Eiropu, kuru sniedz skolēniem, skolotājiem un studentiem, katrā valstī ir ļoti atšķirīga, un ir jācenšas veidot kopēju izpratni par Eiropas vēsturi un kultūras vērtībām;
G. whereas the information about Europe that is conveyed to pupils, teachers and students varies widely from country to country and whereas efforts must be made to agree on a common understanding of history and a definition of European values,
H. tā kā galvenos šķēršļus rada vēl arvien ierobežotais pārrobežu pasākumu un programmu skaits, pasākumu koordinēšanas, atpazīstamības un pieejamības trūkums, kā arī nepiemēroti vai neizmantojami līdzekļi, lai īstenotu minētos pasākumus;
H. whereas the main obstacles include the still limited scale of cross-border initiatives and programmes, a lack of coordination between initiatives, a lack of visibility and accessibility, as well as inadequate or unsuitable tools for carrying out these tasks,
1. uzskata, ka visām izglītības sistēmām ir jānodrošina, ka skolēni, beidzot vidusskolu, iegūst zināšanas un prasmes, kas saskaņā ar attiecīgo izglītības iestāžu noteikumiem ir vajadzīgas, lai viņi būtu gatavi kļūt par pilnvērtīgiem Eiropas Savienības pilsoņiem;
Considers that all education systems should ensure that their pupils have by the end of their secondary education the knowledge and competences they need, as defined by their respective educational authorities, to prepare them for their roles as future citizens and members of the European Union;
5. uzsver, ka ir svarīgi izmantot multivides un interneta resursus izglītībā kā mūsdienīgas mācību metodes, lai iekļautu Eiropas dimensiju skolu mācību programmās; šajā sakarā ierosina, piemēram, izveidot daudzvalodīgu interneta tīklu, kas iepazīstina ar vislabākās prakses paraugiem, sniedz izglītojošu atbalstu un darbojas kā pieredzes apmaiņas platforma;
Stresses the importance of using multi-media and Internet educational resources as modern teaching methods for introducing the European dimension into school curricula; with this in view, recommends for instance the setting up of a multilingual Internet service that will present best practice, provide educational assistance and serve as a platform for the exchange of experience;
7. mudina dalībvalstis veicināt daudzvalodības izplatību, vairāk nekā līdz šim pastiprinot svešvalodu mācīšanu, un skolu mācību programmās noteikt vismaz divu svešvalodu mācīšanu jau agrīnā vecumā;
Urges Member States to promote the dissemination of multilingualism by a policy of learning a broader range of languages than those taught today and to establish the teaching of at least two foreign languages from a very early age in their school curricula;
10. lai nodrošinātu pēdējās ES paplašināšanās panākumus, ierosina veikt atbilstīgās informācijas, projektu, studentu un skolotāju apmaiņu starp 10 jaunajām un pārējām 15 dalībvalstīm;
Proposes that as an important aspect of ensuring the success of the last EU enlargement, adequate information, project, student and teacher exchanges should be arranged between the ten new and the fifteen more long-term Member States;
12. ierosina veicināt skolotāju apmācību, kas sniedz vajadzīgo informāciju par Eiropas jautājumiem, lai viņi varētu savās mācību programmās iekļaut izpratni par valsts un vietēja mēroga jautājumiem saistībā ar Eiropas dimensiju;
Suggests the promotion of teacher training courses which provide the trainees with the necessary understanding of European issues so that they may complement their teaching of national and local awareness with the European dimension;
Galvenokārt, izvirzot par mērķi stiprināt jaunos cilvēkos izpratni par Eiropu un paskaidrot viņiem Eiropas civilizācijas vērtību, Eiropas Savienība un Eiropas Padome ir faktiski arvien vairāk izmantojusi Eiropas dimensiju izglītībā, lai noteiktu dažas no savām izglītības politikām un iniciatīvām.
Mainly aiming to strengthen in young people a sense of European understanding and make clear to them the value of European civilization, the European dimension in education has in fact been increasingly used by the European Union and the Council of Europe to denote some of their educational policies and initiatives.
Eiropas dimensija mūsdienās radusi plašu atbalstu izglītībā, un tāpēc ir pieejama resursu daudzveidība un pārpilnība.
There is widespread support for a European dimension in education today and therefore a variety and wealth of resources available.
Visuzskatāmāk tas ir novērojams tādos mācību priekšmetos kā vēsture, ģeogrāfija, humanitārās zinātnes, ekonomika un svešvalodas.
This is most apparent in subjects such as history, geography, humanities, economics and foreign languages.
Visā Eiropā pieņem vai ir pieņemti dažādi lēmumi kā daļa no vietējām, valsts vai starptautiskām iniciatīvām, lai turpinātu Eiropas dimensijas nostiprināšanu izglītībā.
Various resolutions are being or have been adopted all over Europe as part of local, national and international initiatives to further the concept of the European dimension in education.
It īpaši valodas jautājums izrādās būtiski svarīgs šīs idejas stiprināšanā, kā tas parādīts Komisijas paziņojumā „Jauna daudzvalodības pamatstratēģija”( KOM(2005)0596 ).
More importantly, the linguistic aspect appears to be fundamental in strengthening this concept as the Communication from the Commission "A New Framework Strategy for Multilingualism"( COM(2005)0596 ) illustrates.
Šajā ziņā svešvalodu zināšanām jābūt visredzamākajam un visattīstītākajam Eiropas izglītības dimensijas piemēram.
Proficiency in foreign languages should be to this respect the most visible and most developed example of the European dimension in education.
Tāpēc tas ir izaicinājums radīt iniciatīvas, ar kuru palīdzību var izmantot un organizēt šo informāciju tā, lai tā būtu pieejama visiem bērniem katrā Eiropas skolā.
The challenge therefore is to produce initiatives capable of harnessing and organising this information in such a way as to make it available to every child, in every school across Europe.
Reglamentējošie noteikumi
Regulatory framework
EK līguma 149. pantā noteikts iniciatīvu pamats, kuras pieņemtas dalībvalstu darba atbalstam un papildinājumam izglītības jomā.
Art 149 of the EC Treaty determines the basis of the initiatives adopted to support and supplement the work of the Member States in the area of education.