natgillin/translations-raw huggingface dataset:
3. uzskata, ka līgumsaistību VPP gadījumā pirms VPP projekta uzsākšanas ir vajadzīgs valsts sektora salīdzināmais lielums un rentabilitātes analīze; turklāt uzskata, ka šo VPP gadījumā, ar to saprotot koncesijas to plašākajā nozīmē, lai šajā kategorijā ietilptu tie līgumi, kuri slēgti, lai nodrošinātu tādu sabiedrisku pakalpojumu sniegšanu, kas ietver ar infrastruktūru saistītus darbus, ja lielāko daļu koncesionāra ieņēmumu veido valsts iestāžu tiešie maksājumi, pamatnostādnes nosakošajam tiesību aktam ir jāietver privātā līgumslēdzēja atlases posms un vairāki labas prakses piemēri, kas tomēr nav saistoši nedz valsts iestādēm, nedz privātajiem uzņēmējiem; uzskata, ka šajās pamatnostādnēs ir jāiekļauj preskriptīvi principi, kas piemērojami līgumiskajam pamatam pēc līguma piešķiršanas un kas norāda, kādi rīcības vai līgumu noteikumu veidi ir pretrunā vai var būt pretrunā Kopienas tiesību aktu principiem; turklāt uzskata, ka šīm pamatnostādnēm ir jāveicina līdzsvarota un godīga peļņas un riska sadale starp valsts un privātā sektora partneriem un jānovērš iespēja, ka valstij var rasties nepieņemami zaudējumi; visbeidzot, uzskata, ka Komisijai ir jānodrošina piemēri, kas atspoguļo labu praksi riska dalīšanā starp valsts un privāto sektoru;
Considers that, in the case of contractual PPPs, a prior public sector comparator and a value for money analysis are necessary for the public sector when launching a PPP project; considers furthermore that this category of PPPs, which should be understood in the wider sense of concessions, so as to include contracts whose object is the provision of public services requiring the carrying out of infrastructure works and where the majority of the concessionaire's revenues derives from direct payments by public authorities, the legal instrument which defines the guidelines should address the stage of the selection of the private contractor and should standardise several examples of best practice - which should not, however, be binding - for public authorities and private operators; considers that these guidelines should also set out the principles which are applicable to the contractual framework following the awarding of the contract, by taking a proscriptive approach and indicating which kinds of conduct or contractual provisions conflict, or risk conflicting with the principles of Community law; futher considers that these guidelines should contribute to a well-balanced and fair share of profit and risk between public and private partners, preventing unacceptable damage to the public; lastly, considers that the Commission should provide examples of best practice in risk sharing between the public and private sectors;
7. cer, ka valsts grāmatvedības sistēmas valsts un privāto partnerības līgumu daļa varētu veicināt ES infrastruktūras modernizācijas finansēšanu, tomēr ņemot vērā Māstrihtas deficīta un parāda kritērijus (preses relīze STAT/STAT/18);
Hopes that the national accounting arrangements for public-private partnership contracts may facilitate the financing of the EU's updating of infrastructure, albeit whilst respecting the Maastricht deficit and debt commitments (press release STAT/STAT/18);
9. aicina Komisiju, izmantojot Kopienā pastāvošo valsts atbalsta kontroli uzraudzīt, lai, piešķirot subsīdijas, nediskriminētu kādu no tirgus dalībniekiem – privātu, valsts vai jauktu;
Calls on the Commission to ensure, by exercising Community control over State aid, that the granting of subsidies does not involve any discrimination between operators, whether private, public or a mixture of the two;
Ciešāka sadarbība – datums, kad paziņoja plenārsēdē
Enhanced cooperation - date announced in plenary
Aizstātais(-ā) atzinuma sagatavotājs(-a)
Previous drafts (wo)man
Inés Ayala Sender, Etelka Barsi-Pataky, Philip Bradbourn, Paolo Costa, Michael Cramer, Arūnas Degutis, Christine De Veyrac, Petr Duchoň, Saïd El Khadraoui, Robert Evans, Emanuel Jardim Fernandes, Luis de Grandes Pascual, Mathieu Grosch, Ewa Hedkvist Petersen, Jeanine Hennis-Plasschaert, Stanisław Jałowiecki, Georg Jarzembowski, Dieter-Lebrecht Koch, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Jörg Leichtfried, Bogusław Liberadzki, Evelin Lichtenberger, Patrick Louis, Erik Meijer, Robert Navarro, Josu Ortuondo Larrea, Willi Piecyk, Luís Queiró, Reinhard Rack, Luca Romagnoli, Gilles Savary, Renate Sommer, Dirk Sterckx, Gary Titley, Georgios Toussas, Marta Vincenzi, Corien Wortmann-Kool , Roberts Zīle
Inés Ayala Sender, Etelka Barsi-Pataky, Philip Bradbourn, Paolo Costa, Michael Cramer, Arūnas Degutis, Christine De Veyrac, Petr Duchoň, Saïd El Khadraoui, Robert Evans, Emanuel Jardim Fernandes, Luis de Grandes Pascual, Mathieu Grosch, Ewa Hedkvist Petersen, Jeanine Hennis-Plasschaert, Stanisław Jałowiecki, Georg Jarzembowski, Dieter-Lebrecht Koch, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Jörg Leichtfried, Bogusław Liberadzki, Evelin Lichtenberger, Patrick Louis, Erik Meijer, Robert Navarro, Josu Ortuondo Larrea, Willi Piecyk, Luís Queiró, Reinhard Rack, Luca Romagnoli, Gilles Savary, Renate Sommer, Dirk Sterckx, Gary Titley, Georgios Toussas, Marta Vincenzi, Corien Wortmann-Kool, Roberts Zīle
par valsts un privātā sektora partnerību un Kopienas tiesību aktiem attiecībā uz publisko iepirkumu un koncesijām
on Public-Private Partnerships and Community law on public procurement and concessions
Reģionālās attīstības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteju rezolūcijas priekšlikumā, ko tā pieņems, iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Regional Development calls on the Committee on the Internal Market and Consumer Protection, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. tā kā ES budžets tiek pastāvīgi samazināts, bet reģionālās attīstības uzdevumu apjoms ir tik liels un finansējums tik saspringts kā nekad agrāk, un privāto līdzekļu iegūšana kļūst īpaši nozīmīga;
A. whereas the EU budget is continually decreasing while the number of tasks facing regional development is ever greater and the acquisition of private resources is thus becoming increasingly important,
B. tā kā ir iespējams palielināt finansējumu reģionālās attīstības mērķiem, īstenojot valsts un privātā sektora partnerību (VPP), pārņemot dažu dalībvalstu pozitīvo pieredzi;
B. whereas it is possible to increase funding for regional development objectives through public-private partnerships (PPPs), drawing on the positive experiences of some Member States,
C. tā kā VPP dod iespēju sabiedriskajām iestādēm gūt labumu no privātfirmām un izmantot mehānismus, lai dalītu risku starp valsts un privāto sektoru, un var nodrošināt sabiedrisko pakalpojumu augstāku līmeni un nepārtrauktību, kā arī izmaksu samazināšanos par uzdevumu veikšanu un ierobežoto līdzekļu ietaupījumu, kas ir pieejami šādām darbībām;
C. whereas PPPs enable public entities to benefit from the expertise of private firms and the use of mechanisms for the distribution of risk between the public and private sectors and can lead to a higher standard and better continuity of public services as well as a reduction in the cost of carrying out tasks and savings in the limited resources available for such activities,
D. tā kā VPP sistēma joprojām nav plaši izplatīta, un tā kā, lai pārvarētu pastāvošo neskaidrību, šajā jomā nepieciešamas skaidras un pārredzamas profesionālās ētikas normas un kompetence, jo īpaši attiecībā uz sabiedrisko iestāžu un privāto uzņēmumu darbību,
D. whereas the PPP formula is still not widely known and whereas, in order to overcome the doubts which exist, clear and transparent rules of conduct and expertise in this area are needed, with particular reference to the activities of public entities and businesses,
2. izsaka Komisijai atzinību par publisko apspriedi saistībā ar šo Zaļo grāmatu, uzskatot par būtisku to, ka tiek uzklausīti dažādu iesaistīto partneru viedokļi, tostarp arī reģionālā un vietējā līmenī;
Congratulates the Commission on the public consultation undertaken through this Green Paper, regarding it as fundamental that the views of the various partners concerned, including at regional and local level be heard;
"Stadt Halle" (C-26/03) EKT 2005. gada 11. janvāra spriedums lietā Stadt Halle u.a. gegen Arbeitsgemeinschaft Thermische Restabfall- und Energieverwertungsanlage TREA Leuna, Slg.
Proposes that the legal uncertainty regarding in-house definitions created by the judgments of the Court of Justice
9. uzskata, ka ātra JASPERS programmas ieviešana un VPP izmantošana kohēzijas politikā dos iespēju finansēt sarežģītus VPP projektus un atvieglos rūpīgi sagatavotu VPP kopuzņēmumu dibināšanu.
Considers that the rapid launch of the JASPERS programme and the inclusion of the PPP formula in cohesion policy will make it possible to fund complicated PPP projects and help produce well-prepared PPP ventures.
par valsts un privātā sektora partnerību un Kopienas tiesību aktiem attiecībā uz publisko iepirkumu un koncesijām
Public-Private Partnerships and Community law on public procurement and concessions
Valsts un privātā sektora partnerība un Kopienas tiesību akti attiecībā uz publisko iepirkumu un koncesijām
Public-private partnerships and Community law on public procurement and concessions
par jūras vides aizsardzības un saglabāšanas tematisko stratēģiju
on a Thematic Strategy on the Protection and Conservation of the Marine Environment
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par jūras vides aizsardzības un saglabāšanas tematisko stratēģiju ( COM(2005)0504 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament on a Thematic Strategy on the Protection and Conservation of the Marine Environment ( COM(2005)0504 ),
– ņemot vērā Kopienas Sesto rīcības programmu vides jomā (EAP)
– having regard to the 6th Community Environment Action Programme (EAP)
OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp. ,
OJ L 242, 10.9.2002, p.1 ,
– ņemot vērā priekšlikumu direktīvai, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras vides stratēģijas direktīva) ( COM(2005)0505 - 2005/0211(COD) ,
– having regard to the proposal for a directive establishing a framework for Community action in the field of marine environmental policy (the Marine Strategy Directive) ( COM(2005)0505 - 2005/0211(COD) ,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK, ar kuru izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā
– having regard to Directive 2000/60/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2000 establishing a framework for Community action in the field of water policy
OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.
OJ L 327, 22.12.2000, p.
(Ūdens pamatdirektīva) un kuras mērķis ir arī veicināt teritoriālo un jūras ūdens vides aizsardzību, kā arī jūras piesārņošanas novēršanu un likvidēšanu,
1. (the Water Framework Directive), whose objectives include contributing to the protection of territorial and marine waters and the prevention and elimination of marine pollution,
– ņemot vērā 2003. gada 19. jūnija Rezolūciju
– having regard to its resolution of 19 June 2003
– ņemot vērā jaunāko Eiropas Vides aģentūras (EVA) sagatavoto un 2005. gadā publicēto ziņojumu par vides stāvokli,
– having regard to the latest State of the Environment Report of the European Environment Agency (EEA), published in 2005,
– ņemot vērā Eiropas Vides politikas institūta ( EVPI ) ziņojumu par tā politiku
– having regard to the policy briefing by the Institute for European Environmental Policy (IEEP)
– ņemot vērā ANO Jūras tiesību konvenciju ( UNCLOS ),
– having regard to the UN Convention on the Law of the Sea (UNCLOS),
– ņemot vērā Konvenciju par Baltijas jūras reģiona jūras vides aizsardzību ( HELCOM ),
– having regard to the Convention on the Protection of the Marine Environment of the Baltic Sea Area (HELCOM),
– ņemot vērā Konvenciju par Ziemeļaustrumu Atlantijas reģiona jūras vides aizsardzību ( OSPAR ),
– having regard to the Convention for the Protection of the Marine Environment of the North-East Atlantic (OSPAR),
– ņemot vērā Konvenciju par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu un tās papildprotokolus,
– having regard to the Convention on the Protection of the Mediterranean Sea Against Pollution, and its additional protocols,
– ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Zivsaimniecības komitejas atzinumu ( A6‑0364/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A6‑0364/2006 ),
A. tā kā ir ļoti spēcīga iedarbība uz jūras vidi un tā kā saskaņā ar minēto EVA ziņojumu ir vērojami barošanās ķēdes strukturālo pārmaiņu priekšvēstneši Eiropas jūras un piekrastes ekosistēmās, par ko liecina galveno sugu izzušana, citu sugu vietā uzradusies galveno planktona sugu liela koncentrācija un invazīvo sugu izplatīšanās.
A. whereas the marine environment is under significant pressure and, according to the abovementioned EEA Report, there are early signs that Europe's marine and coastal ecosystems are undergoing structural changes to the food chain, evidenced by the loss of key species, occurrence of large concentrations of key planktonic species replacing other species and by the spread of invasive species.
To ir izraisījušas klimata pārmaiņas un plaša cilvēku darbība;
These are happening as a result of climate change and widespread human activities,
B. tā kā Sestā rīcības programma vides jomā norāda, ka prioritāte ir jāpiešķir jūras reģionu labākai aizsardzībai un labākai vides integrēšanai Kopienas pārējos politikas virzienos;
B. whereas the 6th EAP indicates the priority of actions towards further protection of marine areas and better integration of environment into other Community policies,
D. tā kā tūrisms, zivsaimniecība un akvakultūra var teicami attīstīties tikai tādā jūras vidē, kuras ekoloģiskā situācija ir laba;
D. whereas tourism, fisheries and aquaculture are activities that can only be well developed within a marine environment that presents a good ecological status,
E. tā kā 2002. gadā Johannesburgā ilgtspējīgai attīstībai veltītās augstākā līmeņa tikšanās laikā puses vienojās līdz 2012. gadam ievērojami samazināt jūras bioloģiskās daudzveidības izzušanu un šo apņemšanos atjaunoja konferencē par bioloģisko daudzveidību, kura notika 2006.gadā Kuritibā;
E. whereas at the Johannesburg World Summit on Sustainable Development in 2002, the Parties agreed to significantly reduce the rate of marine biodiversity loss by 2012, a commitment reiterated at the Conference on Biodiversity, in Curitiba, in 2006,
F. tā kā dalībvalstīm ir jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai saglabātu jūras dabiskos biotopus un bioloģisko daudzveidību, kā arī lai aizsargātu piekrastes ekosistēmas; tā kā šādi pasākumi ir jāveic, lai nodrošinātu dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu dalībvalstu jūrās;
F. whereas Member States should take all appropriate measures to conserve natural habitats and biological diversity in the sea and to protect their coastal ecosystems; whereas such measures should also be taken in order to ensure the sustainable use of natural resources within their seas,
G. tā kā pārdomāta politika ir atkarīga no augstvērtīgas informācijas, bet zinātniska informācija ir jāizmanto visos pārvaldības līmeņos, lai noteiktu nepilnīgās zināšanas un tās papildinātu, samazinātu dublēšanos datu vākšanā un pētniecībā, kā arī lai veicinātu jūras zinātnes un datu saskaņošanu, plašu izplatīšanu un izmantošanu;
G. whereas good policy depends on high-quality information, and the use of scientific information is required across the different levels of governance, which should identify and fill knowledge gaps, reduce duplicated data collection and research, and promote the harmonisation, broad dissemination and use of marine science and data,
H. tā kā nav lieki vēlreiz uzsvērt, ka kritērijiem, kas izvēlēti laba vides stāvokļa definēšanai, jābūt pietiekami tālejošiem, jo šie kvalitātes mērķi, iespējams, noteiks pasākumu programmas ilgstošā nākotnē;
H. whereas it cannot be stressed enough that the criteria selected to define good environmental status must be sufficiently far-reaching since these quality targets will probably govern the programmes of measures for a long time to come,
I. tā kā, lai aizsargātu un uzlabotu jūras vidi noteiktā jūras apgabalā, ir vajadzīgi pārrobežu pasākumi visās jomās, kuras ietekmē attiecīgo apgabalu, piemēram, var būt vajadzīgi pasākumi attiecīgajā jūras apgabalā un blakus esošajos jūras un piekrastes apgabalos, sateces baseinā un dažu pārrobežu pasākumu gadījumā – citos reģionos;
I. whereas, in order to protect and improve the marine environment in a particular marine area, cross-border measures are required in all the sectors affecting the area concerned, i.e. measures may be required within the marine area and in adjacent marine and coastal areas, in the catchment area and, in the case of some cross-border substances, in other regions,
J. tā kā daži arktiskie ūdeņi ir nozīmīgi Kopienai un Eiropas Ekonomikas zonai un tā kā dažas dalībvalstis (Dānija, Somija un Zviedrija) ietilpst Arktikas padomē;
J. whereas some Arctic waters are of importance for the Community and the European Economic Area, and some Member States (Denmark, Finland and Sweden) are part of the Arctic Council,
K. tā kā nākamā ES paplašināšanās 2007. gadā sakarā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos piepulcēs Eiropas ūdeņiem Melno jūru;
K. whereas the future EU enlargement in 2007 to Bulgaria and Romania will then include the Black Sea in European waters,
L. tā kā Kopiena un tās dalībvalstis ir parakstījušas dažādus starptautiskus nolīgumus, kuros noteiktas nopietnas saistības attiecībā uz jūras aizsardzību pret piesārņošanu, tostarp HELCOM un OSPAR konvencijas, kā arī Konvenciju par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu;
L. whereas the Community and its Member States are party to various international agreements containing important obligations on the protection of marine waters from pollution, in particular the HELCOM and OSPAR Conventions and the Convention for the Protection of the Mediterranean Sea Against Pollution,
M. tā kā jūras vides aizsardzību un veicināšanu nav iespējams efektīvi veikt vienas valsts spēkiem un tai ir vajadzīga cieša reģionāla sadarbība, kā arī citi atbilstīgi starptautiski pasākumi,
M. whereas the protection and enhancement of the marine environment cannot be effectively accomplished by national efforts alone but requires close regional cooperation and other appropriate international measures,
Atbilstīgu mērķu noteikšana
Setting the right ambition level
3. aicina iekļaut direktīvā vienotu visai ES kopēju laba vides stāvokļa definīciju; labs vides stāvoklis nozīmē, ka visas jūras ekosistēmas kādā konkrētā jūras reģionā pārvalda tādējādi, lai mainīgas vides apstākļos tās darbotos līdzsvaroti un pašuzturoši un lai atbalstītu bioloģisko daudzveidību un cilvēku darbību.
Calls for the inclusion in the Directive of a common EU-wide definition of good environmental status (GES), understood as the environmental status when all the marine ecosystems within a given Marine Region are managed in ways which allow them to function in a balanced, self-sustaining way in the face of environmental change, supporting both biodiversity and human activities.
Tas veicinās Jūras vides stratēģijas direktīvas efektīvāku īstenošanu;
This provides for greater effectiveness in the implementation of the Marine Strategy Directive;
6. uzskata, ka ir svarīgi saskaņot mērķus, pasākumus, valodu un koncepcijas, ko izmanto Jūras vides stratēģijas direktīvā un citās direktīvās attiecībā uz jūras vidi, piemēram, Ūdens pamatdirektīvā un Biotopu direktīvā
Considers it important that the objectives, measures, language and concepts used in the Marine Strategy Directive and other directives concerning the marine environment, such as the Water Framework Directive and the Habitats Directive
1 OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp. , lai nodrošinātu lielāku skaidrību un veicinātu šo direktīvu saskaņošanu;
1 OJ L 206, 22.7.1992, p.
10. uzskata, ka ir jānoskaidro, kādas sekas ir gaidāmas dalībvalstīs, ja mērķi un pasākumi attiecībā uz jūras vides aizsardzību nav pietiekami tālejoši, proti, ir jānosaka, kā nodrošināt direktīvas mērķa – laba vides stāvokļa – reālu īstenošanu;
Believes that there must be clarification of the implications for the Member States if the targets and measures in respect of marine environment protection are not sufficiently far-reaching, i.e. that consideration must be given to how to ensure that the objective of the directive - good environmental status - can actually be achieved;
13. izsaka nožēlu, ka Komisija ne Paziņojumā, ne direktīvas priekšlikumā nav minējusi Francijas Aizjūras departamentu jūras ūdeņus, Azoru salas, Madeiru un Kanāriju salas, ņemot vērā Līguma 299. pantā izteiktos nosacījumus, kā arī to Aizjūras zemju un teritoriju jūras ūdeņus, kuras uzskaitītas Līguma II pielikumā;
Deplores the lack of reference by the Commission, in both the Communication and the proposal for a Directive, to the marine waters of the French overseas departments, the Azores, Madeira and the Canary Islands, bearing in mind the conditions laid down in Article 299 of the Treaty, and to the marine waters of the Overseas Countries and Territories listed in Annex II of the Treaty;
Budžeta iespējas
Budgetary concerns
16. norāda, ka dažādi jūras reģioni ES atšķiras cits no cita, un tiem ir dažādas aizsardzības vajadzības; tāpēc uzskata, ka dažiem jūras reģioniem var būt vajadzīgi tālejošāki finanšu pasākumi ES līmenī nekā citiem, lai panāktu labu vides stāvokli un ilgtspēju;
Points out that different marine regions within the EU are distinct from each other and have different needs for protection; considers, therefore, that further-reaching financial measures may be required at EU level for some regions compared with others in order to achieve good environmental status and sustainability;
18. uzsver, ka visās nozarēs ir jāparedz finansiāli stimuli, līdzīgi tiem, kas veiksmīgi darbojas Baltijas jūrā –videi atbilstīgas diferencētas nodevas noteikšana par ostas un kuģu ceļu izmantošanu; uzskata, ka atsevišķos reģionos šajā jomā var būt vajadzīgi arī tālejošāki pasākumi;
Believes that consideration should be given in all sectors to financial incentives, such as - to take an example working in the Baltic Sea - environmentally differentiated port and fairway dues ; takes the view that further-reaching measures may also be required in this respect in certain regions;
20. atgādina EEZ pilnvaras regulāri veikt jūras vides novērtējumu visā Eiropā, balstoties uz esošajiem indikatoriem un citiem valstī pieejamiem datiem un informāciju; uzsver, ka ir vēl vairāk jāuzlabo valstu sagatavotie ziņojumi, tostarp izmantojot datu apmaiņas protokolus par, piemēram, datu plūsmu, lai veicinātu [Vides] aģentūras pamatindikatoru izstrādi;
Recalls the mandate of the EEA to develop regular pan-European assessments of the marine environment, based on existing indicators and other nationally available data and information; stresses that it is necessary to further improve national reporting, including through specific data exchange protocols on, for example, data flows to support the development of the Agency’s core set of indicators;
23. atzinīgi vērtē lielo ieguldījumu, ko jūras vides aizsardzībai sniegušas vairāku reģionālu jūras konvenciju zinātniskā un tehniskā kompetence, kā arī spēja veidot saikni ar valstīm, kas neietilpst ES, un cer, ka tās kļūs par galveno partneri Eiropas jūras vides stratēģijas īstenošanā; aicina iekļaut skaidras saistības veicināt starptautisko sadarbību ar trešām valstīm un organizācijām, lai tās pieņemtu jūras vides stratēģijas, kuras attiecas uz Eiropas jūras ūdeņu reģioniem un apakšreģioniem;
Welcomes the excellent contributions to marine protection of a number of regional marine conventions, through their scientific and technical competence and ability to act as a bridge with non-EU countries, and expects them to become a key partner in delivering the Marine Strategy Directive, and calls for the inclusion of explicit commitments to promote international cooperation with third countries and organisations with a view to their adopting marine strategies to cover regions or subregions with European marine waters;