natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šis grozījuma priekšlikums nodrošinās, ka patērētāji saņem svarīgu informāciju, lai izsargātos no pārmērīgas vitamīnu un minerālvielu uzņemšanas.
This amendment will make sure that consumers only receive relevant information to protect themselves from overdosing on vitamins and minerals.
Turklāt priekšlikums attiecībā uz ieteicamās diennakts devas uzņemšanu un attiecībā uz brīdinājumu sakrīt ar Direktīvu par pārtikas piedevām (2002/46/EK).
The proposal on recommended daily intake and the warning statement is also in line with Directive 2002/46/EC on food supplements.
9. panta 2. punkta ga) apakšpunkts (jauns)
Article 9, paragraph 2, point (g a) (new)
(ga) informācija par vielām, kas ir uzskaitītas III pielikuma C daļā, kuru izmantošana pamatā ir atļauta, kā ir norādīts 8. panta 5. punktā.
( ga ) information about the substances listed in Annex III, Part C, whose use is generally allowed as referred to in Article 8(5).
Vielas, kuras ir rūpīgi pārbaudītas un novērtētas pozitīvi, nepārprotami jāiekļauj Kopienas sarakstā.
Substances that have been scrutinized and positively-assessed should be explicitly included in the Community Register.
Pārtikas produktus, kas ir laisti tirgū vai marķēti pirms … * un kuri neatbilst šai regulai, drīkst tirgot līdz … **.
Foods placed on the market or labelled prior to … * which do not comply with this Regulation may be marketed until … **.
Pārtikas produktus, kas ir laisti tirgū vai marķēti pirms … * un kuri neatbilst šai regulai, drīkst tirgot līdz visi krājumi ir izpārdoti. .
Foods placed on the market or labelled prior to … * which do not comply with this Regulation may be marketed until all stocks have been sold off .
* OV: pirmā diena sešus mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
* OJ: the first day of the sixth month following the date of entry into force of this Regulation.
** OV: pēdējā diena divdesmit deviņus mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
** OJ: the last day of twenty-ninth month following the date of entry into force of this Regulation.
Dažus pārtikas produktus var glabāt vairākas dienas, bet dažus — vairākus gadus.
Some food products last days but others last years.
Nosakot noteiktu laika posmu (29 mēnešus), netiek ņemti vērā produkti, kuru uzglabāšanas laiks ir ilgāks.
Establishing a fix date (29 months) doesn't take into account products whose shelf life is longer.
Nosakot nevis konkrētu datumu, bet gan laika posmu „līdz visi krājumi ir izpārdoti”, tiek ņemti vēra produkti gan ar īstu, gan ar ilgu uzglabāšanas laiku, turklāt nepiešķirot lielāku pielāgojamību produktiem, kuriem ir neliels uzglabāšanas laiks.
Nevertheless stabilising no date but 'stocks sold off' takes into account short and long shelf life products without been more flexible with short shelf life products.
Pašreiz ir vērojamas lielas atšķirības valstu noteikumos par brīvprātīgu vitamīnu, minerālvielu un atsevišķu citu vielu pievienošanu pārtikai.
Today there are wide differences between national regulations on the voluntary addition of vitamins, minerals and certain other substances to food.
Tādēļ ir saprātīgi strādāt, lai saskaņotu Kopienas normas par vitamīnu, minerālvielu un atsevišķu citu vielu pievienošanu pārtikai, ar nosacījumu, ka šāda saskaņošana nodrošinās augsta līmeņa patērētāju aizsardzību.
It is therefore sensible to work towards harmonisation of Community provisions for the addition of vitamins and minerals and certain other substances, provided that harmonisation brings about a high level of consumer protection.
Produkti nekādos apstākļos nedrīkst radīt apdraudējumu sabiedrības veselībai.
Products should in no circumstances present any risk to public health
Pirmajā lasījumā 2005. gada 26. maijā Parlaments pieņēma 46 grozījumus.
At first reading on 26 May 2005, Parliament adopted 46 amendments.
Padome kopējo nostāju pieņēma 2005. gada decembrī, bet neņēma vērā vairākus svarīgus Parlamenta pieņemtos grozījumus.
The Council adopted its common position in December 2005 but failed to take account of a number of important amendments adopted by Parliament.
Tādēļ šie grozījumi ir iesniegti atkārtoti.
These have therefore been re-tabled.
Vitamīnu un minerālvielu bioloģiskā pieejamība
Bio-availability of vitamins and minerals
Ikvienam pārtikai pievienotajam vitamīnam un minerālvielai jābūt bioloģiski pieejamiem, citiem vārdiem sakot, tiem jābūt iekšķīgi lietojamiem.
Any vitamins and minerals added to foods must be bio-available, in other words capable of being used by the body.
Ja tas tā nebūtu, patērētājs varētu tikt maldināts, un ārkārtējos gadījumos tas varētu nelabvēlīgi ietekmēt veselību.
If this were not the case, it would be misleading for the consumer and in extreme cases could result in adverse affects on health.
Kaut gan Padome apsvērumu daļā ir iekļāvusi atsauci par vielu bioloģisko pieejamību, patiešām ir nepieciešams to atrunāt arī kādā no pantiem.
Although the Council has inserted a reference to the bio-availability of substances in the recitals, it is still necessary to stipulate this in one of the articles.
Droša vitamīnu un minerālvielu maksimālā daudzuma noteikšana
Establishment of safe maximum amounts for vitamins and minerals
Vitamīnu un minerālvielu pārmērīgas devas var izraisīt kaitējumu veselībai.
An excessive intake of vitamins and minerals can cause damage to health.
Tādēļ jānosaka droša vitamīnu un minerālvielu maksimālā deva, ko var pievienot pārtikas produktiem.
Consequently, safe maximum amounts must be laid down for the addition of such substances to foodstuffs.
Drošs maksimālais daudzums jau ir stingri noteikts Direktīvā 2002/46/EK par pārtikas piedevām, bet līdz šim tas nav publicēts.
Upper safe levels are already required by Directive 2002/46/EC on food supplements but have not yet been published.
Tādēļ ir būtiski svarīgi bez kavēšanās noteikt šādu maksimālo daudzumu.
It is therefore essential for such maximum amounts to be established without delay.
Marķējums un patērētajiem paredzētā informācija
Labelling and consumer information
Patērētājiem paredzētajai informācijai jābūt viegli saprotamai un noderīgai.
Information for consumers must be easy to understand and useful.
Patērētājiem jāsaņem visa veida būtiska informācijai, lai izvairītos no pārmērīgu vitamīnu un minerālvielu devu uzņemšanas.
Consumers need to have all the relevant information to protect themselves against the intake of excessive amounts of vitamins and minerals.
Padomes kopējā nostāja, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanu pārtikai
Council common position for adopting a regulation of the European Parliament and of the Council on the addition of vitamins and minerals and of certain other substances to foods
Referentses Iecelšanas datums
Rapporteur (s) Date appointed
Adamos Adamou, Liam Aylward, Johannes Blokland, John Bowis, Frederika Brepoels, Hiltrud Breyer, Martin Callanan, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Jillian Evans, Anne Ferreira, Matthias Groote, Françoise Grossetête, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Mary Honeyball, Marie Anne Isler Béguin, Caroline Jackson, Eija-Riitta Korhola, Holger Krahmer, Urszula Krupa, Aldis Kušķis, Peter Liese, Jules Maaten, Linda McAvan, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Péter Olajos, Miroslav Ouzký, Adriana Poli Bortone, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Dagmar Roth-Behrendt, Guido Sacconi, Karin Scheele, Carl Schlyter, Horst Schnellhardt, Richard Seeber, Kathy Sinnott, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Marcello Vernola, Åsa Westlu nd
Adamos Adamou, Liam Aylward, Johannes Blokland, John Bowis, Frederika Brepoels, Hiltrud Breyer, Martin Callanan, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Jillian Evans, Anne Ferreira, Matthias Groote, Françoise Grossetête, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Mary Honeyball, Marie Anne Isler Béguin, Caroline Jackson, Eija-Riitta Korhola, Holger Krahmer, Urszula Krupa, Aldis Kušķis, Peter Liese, Jules Maaten, Linda McAvan, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Péter Olajos, Miroslav Ouzký, Adriana Poli Bortone, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Dagmar Roth-Behrendt, Guido Sacconi, Karin Scheele, Carl Schlyter, Horst Schnellhardt, Richard Seeber, Kathy Sinnott, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Marcello Vernola, Åsa Westlund
– ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam ( KOM(2005)0678 )
– having regard to the proposal for a Council decision ( COM(2005)0678 )
– ņemot vērā UNESCO Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, ko noslēdza UNESCO ģenerālkonferencē 2005. gada 20. oktobrī Parīzē,
– having regard to the UNESCO Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions, adopted at the General Conference of UNESCO in Paris on 20 October 2005,
– ņemot vērā EK Līguma 300. panta 2. punkta pirmo daļu, 89., 133., 151., 181. un 181.a pantu,
– having regard to Article 300(2), first subparagraph, and Articles 89, 133, 151,181 and 181a of the EC Treaty,
– ņemot vērā EK Līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome apspriedās ar Parlamentu ( C6-0025/2006 ),
– having regard to Article 300(3), first subparagraph, of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0025/2006 ),
– ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu ( A6-0079/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education ( A6-0079/2006 ),
Eiropas Parlaments un UNESCO Konvencija
The European Parliament and the UNESCO Convention
Savā 2004. gada 14. jūnija rezolūcijā „par kultūras daudzveidības aizsardzību un veicināšanu ­– Eiropas reģionu un tādu starptautisku organizāciju kā UNESCO un Eiropas Padome loma" un 2005. gada 14. aprīļa rezolūcijā „par darbu pie Kultūras un māksliniecisko izpausmju daudzveidības aizsardzības konvencijas” Eiropas Parlaments uzskatīja par būtiski svarīgu starptautiskajās tiesībās atzīt kultūras daudzveidību un noslēgt UNESCO Konvenciju, kā arī iestājās par kultūras produktu un pakalpojumu divējādo dabu – to kultūras un ekonomiskajiem aspektiem.
In it resolution of 14 January 2004 on "preserving and promoting cultural diversity: the role of the European regions and international organisations such as UNESCO and the Council of Europe", and in its resolution of 14 April 2005 on "working towards a Convention on the protection of the diversity of cultural content and artistic expression", the European Parliament considered as essential to recognise cultural diversity within the field of international law by adopting a Convention within UNESCO and strongly defended the dual nature - cultural and economic - of cultural goods and services.
Eiropas Parlaments atzinīgi vērtēja Padomes vēlāk pieņemto lēmumu piešķirt Eiropas Komisijai pilnvaras sarunās ar UNESCO pārstāvēt Eiropas Kopienu.
The European Parliament welcomed the Council’s decision, taken at a later stage, to give mandate to the European Commission to negotiate at UNESCO on behalf of the European Community.
Tas arī apsveica Komisiju un Padomi par šo pilnvaru izmantošanu, kas ļāva Komisijai sarunās par konvenciju pārstāvēt Eiropas Kopienu un 25 tās dalībvalstis un paātrināt sarunu procesa norisi.
It also congratulated the European Commission and the Council for the good implementation of the mandate which made it possible for the European Commission to negotiate the Convention on behalf of the European Community and of the 25 Member States and to accelerate the global process of negotiation.
Kultūras komiteja vairākkārt ir pievērsusies sarunu gaitai un Komisijas ieguldījumam šajās sarunās, kā arī aicinājusi ES dalībvalstis ratificēt konvenciju.
In several occasions, the Committee on Culture considered the progress of the negotiations and the fruitful role of the Commission in this regard and also called upon a fast ratification by the EU Member States.
Konvencijas pieņemšanas posmi
The progress towards the Convention
Šī konvencija ir tapusi ilga briešanas perioda un asu diskusiju rezultātā.
The present Convention is the result of a long process of maturation and of sharp negotiations.
Raugoties no Eiropas Kopienas viedokļa, ir vērts atskatīties uz svarīgākajiem posmiem tās pieņemšanā.
From the European Community point of view, it is worthwhile to remind the most important steps to this end:
UNESCO 2001. gada 2. novembra Vispārējā deklarācija par kultūras daudzveidību;
The UNESCO Universal Declaration on Cultural Diversity of 2 November 2001,
No 2003. gada decembra līdz 2004. gada maijam notika neatkarīgu ekspertu sanāksmes, lai izstrādātu konvencijas pirmo provizorisko projektu;
The meetings of independent experts between December 2003 and May 2004 with a view to producing a first preliminary draft Convention,
Pēc 2004. gada septembra ir notikusi virkne starpvaldību sanāksmju, lai pabeigtu izstrādāt konvencijas pirmo provizorisko projektu un ziņojumu;
Starting in September 2004, a series of intergovernmental meetings in order to finalise the preliminary draft Convention and report,
Padomes 2004. gada 16. novembra lēmums piešķirt Komisijai pilnvaras Kopienas vārdā veikt sarunas par tām UNESCO konvencijas projekta daļām, kas attiecas uz Kopienas kompetences jomām;
The Council decision of 16 November 2004 to give mandate to the Commission to negotiate on behalf of the Community those parts of the UNESCO draft text which fall within Community competence,
Konvencija tika pieņemta 2005. gada 20. oktobrī Parīzē UNESCO ģenerālkonferencē.
The Convention was adopted by the General Conference of UNESCO on 20 October 2005 in Paris.
Jauns starptautisko tiesību instruments
A new instrument in international law
UNESCO konvencijas projekta uzdevums ir sekmēt un aizsargāt kultūras un māksliniecisku izpausmju daudzveidību, kā arī veicināt kultūras politiku izstrādi un pieņemšanu un atbilstīgu pasākumu veikšanu, lai aizsargātu un veicinātu kultūras izpausmju daudzveidību un atbalstītu plašākas starptautiskas kultūras apmaiņas;
The UNESCO Convention has as an objective the promotion and the protection of the diversity of cultural contents and artistic expressions and aims to facilitate the development and the adoption of cultural policies and appropriate measures for the protection and promotion of the diversity of cultural expressions and also to encourage wider international cultural exchanges.
Konvencijā starptautiskā līmenī ir atzītas valstu un valdību suverēnās tiesības veidot un īstenot tādu kultūras politiku, kas ļauj attīstīties dažādām to kultūras nozarēm.
The Convention establishes, at international level, the recognition of the sovereign right for States and Governments to draw up and implement cultural policies allowing the development of their own cultural sectors.
Konvencijā atzīts, ka kultūras daudzveidību stiprina brīva ideju plūsma, kā arī atzīts domas brīvības un plašsaziņas līdzekļu daudzveidības svarīgums.
The Convention acknowledges that cultural diversity is strengthened by the free flow of ideas and reaffirms the importance of freedom of thought and the diversity of the media.
Konvencija atzīst valstu tiesības pieņemt audiovizuālās jomas politiku un veicināt savas audiovizuālās nozares attīstību.
It recognises the right of States to adopt audiovisual policies and foster their audiovisual industries.
Tā atzīst sabiedrisko raidorganizāciju nozīmi kultūras daudzveidībā un plašsaziņas līdzekļu plurālismā.
It reaffirms the important role of public service broadcasting for cultural diversity and media pluralism.
Konvencijā uzsvērta saikne starp kultūru, attīstību un dialogu, un, raugoties no plašāka – ilgtspējīgas attīstības viedokļa, ar to ir izveidots jauns starptautiskās sadarbības pamats.
It emphasizes the links between culture, development and dialogue and creates an innovative platform for international cooperation, in a wider context of sustainable development.
Atzīstot, ka ar kultūras produktu un pakalpojumu palīdzību tiek izplatītas vērtības un popularizēta identitāte, Konvencija atzīst, ka tie stāv pāri komercijai un atzīst valstu un starptautisko kultūras politiku.
By recognising the distinctive nature of cultural goods and services as transmitters of values and identity, the Convention establishes that they transcend their commercial dimension, legitimising thus domestic and international cultural policies.
Tādēļ ir jāuzsver, ka ar citiem līgumiem un starptautiskiem nolīgumiem nesaistītā Konvencija papildina kultūras politiku, paredzot, ka sarunu un/vai līgumslēdzējām pusēm ir jāņem vērā kultūras daudzveidības mērķi.
In this relation it should be stressed that the Convention, not subordinated to other treaties or international agreements, complements them, requiring, negotiating or/and contracting, parties to consider the objectives of cultural diversity.
Konvencija tiks izmantota arī par starptautisku forumu, kurā apspriest draudus kultūras izpausmju daudzveidībai un tām neaizsargātajām kultūras politikas jomām, kas to atbalsta, un nākotnē veicinās sadarbību ar tām valstīm, kas cenšas panākt savas kultūras nozares noturīgumu.
The Convention will be also used as an international forum to debate the challenges set to the diversity of cultural expressions and to the sensitive sector of cultural policies that support it and will further become a cooperation lever with countries that aim to create durable cultural industries on their territory.
Ratifikācijas process un stāšanās spēkā
The Ratification processes and the entry into force
Konvencija stāsies spēkā trīs mēnešus pēc tam, kad to būs ratificējušas visas 30 parakstītājvalstis.
The Convention will enter into force three months after its ratification by 30 State Parties.
Referente vēlas uzsvērt, ka, ja liels skaits pušu ātri ratificēs Konvenciju, tā stāsies spēkā un ieņems tai pienākošos vietu starptautiskajā tiesību sistēmā, un līdz ar to tiks atzīti tās mērķi un līdzekļi šo mērķu sasniegšanai.
The rapporteur considers necessary to underline that by a prompt ratification allowing the Convention to become effective and by a large number of parties to it, the Convention shall take its due place into the international law system and its objectives and the means to attain them shall become recognized.
Ja Eiropas Kopiena un visas 25 tās dalībvalstis pēc iespējas ātrāk ratificēs UNESCO konvenciju, tā būs ne tikai garantija, ka šī konvencija stāsies spēkā, bet arī nozīmīgs politisks signāls par to, cik kultūras daudzveidība ir svarīga Eiropai.
A ratification of the UNESCO Convention by the European Community and its 25 Member States as quickly as possible would guarantee not only the entry into force but would also show a significant political signal of the major attachment of Europe to cultural diversity.
Tādēļ referente ļoti atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija 2005. gada 21. februārī (divus mēnešus pēc tam, kad konvenciju pieņēma UNESCO ģenerālkonference) pieņēma Padomes lēmuma priekšlikumu, kas paver iespēju Kopienai ratificēt šo konvenciju.
In this context, the rapporteur congratulates the European Commission for the adoption on 21 December 2005 (two months after the adoption of the Convention by the UNESCO General Conference) of the present proposal for a decision of the Council, opening the way with the Community ratification.
Fakts, ka Eiropas Kopiena ir apstiprinājusi konvenciju, ir jāuzskata par aicinājumu dalībvalstīm paātrināt savas iekšējās ratifikācijas procedūras.
The approval of the Convention by the European Community should be considered as a consequent invitation to the Member States to boost their own internal ratification procedures without delay.
Ņemot vērā to, ka 2006. gada 18. maijā Izglītības un kultūras padome pieņems Padomes lēmumu par UNESCO konvencijas noslēgšanu, referente uzsver, ka ir svarīgi atbalstīt un veicināt ātru konvencijas ratifikāciju dalībvalstīs un tādēļ aicina Austrijas prezidentūru un Komisiju aktīvi sekmēt konvencijas ratifikāciju dalībvalstīs.
In view of the Council decision on the conclusion of the UNESCO Convention to be taken during the 18 May 2006 Education and Culture Council meeting, the rapporteur stresses the importance to support and promote a fast ratification of the Convention within Member States and urges in this relation the Austrian Presidency and the Commission to actively promote the ratification by all Member States.
Referente arī uzskata, ka ir svarīgi, lai Eiropas iestādes un dalībvalstis veicinātu konvencijas ratifikāciju trešās valstīs, jo tādējādi palielinātos konvencijas pušu skaits un tā kļūtu par svarīgu starptautisku aktu.
The rapporteur also considers important that the European Institutions and the Member States actively promote the ratification of the Convention by third countries in order for the Convention to gain a critical mass of State Parties that would establish it as a major international instrument.
Eiropas Kopienas un dalībvalstu kopēja ratifikācija
The joint ratification by the European Community and the Member States
Nepieciešama kopēja Kopienas un dalībvalstu konvencijas ratifikācija.
A joint ratification of the Convention by the Community and the Member States is required.
Konvencijas 27. pants paredz, ka Eiropas Kopiena var kļūt par tās līgumslēdzēju pusi un aktīvi darboties ar konvenciju saistītās iestādēs, sevišķi konvencijas 22. pantā paredzētajā līgumslēdzēju pušu konferencē.
Article 27 of the Convention establishes the possibility for the European Community to become a contracting party and to play an active role in the organs of the Convention, in particular the Conference of the Parties established by Article 22 of the Convention.
Konvencijas 26. pantā ir paskaidrots, ka ir nepieciešama valstu ratifikācija, pieņemšana un apstiprināšana, kurai jānotiek saskaņā ar attiecīgām valstu konstitūcijās paredzētām procedūrām.
Article 26 of the Convention clarifies that ratification, acceptance, approval or accession by States is necessary and should take place in accordance with their respective constitutional procedures.
Sarunās ar UNESCO Eiropas Savienība pauda kopēju nostāju
The European Union spoke with a single voice at UNESCO
Uzsverot to, ka sarunās par konvenciju Kopienu pārstāvēja Komisija, dalībvalstis – Padomes prezidentūra un ka pirmo reizi sarunās ar UNESCO Eiropas Savienība pauda kopēju nostāju, ātra ratifikācija ES ir loģisks turpinājums Kopienas aktīvajai dalībai sarunās un konkrēts pierādījums tam, ka Eiropas Savienība vēlas sekmēt kultūras daudzveidības principa ievērošanu starptautiskā līmenī.
Stressing that the Convention was negotiated jointly by the European Commission on behalf of the Community and by the Council Presidency on behalf of the Member States and that for the first time the European Community spoke at UNESCO with a single voice, the fast ratification within the EU should be seen as the logical continuation of the strong involvement of the Community in the negotiations and the concrete signal of the European Union's wish to promote the principle of cultural diversity at international level.
Konvencijas ietekme uz Eiropas Savienību
The impact of the Convention at the European Union level
Šī ir pirmā šāda veida starptautiska konvencija, un tā nodrošina pamatu kultūras jautājumu pārvaldībai visā pasaulē, tādēļ tā skars atsevišķus acquis communautaire aspektus.
The Convention, the first of its kind in international relations, provides the basis of world governance in cultural matters and in several aspects will affect the " acquis communautaire".
Tā skar jo īpaši tādas jomas kā tirdzniecības politiku, personu brīva pārvietošanās un preču un pakalpojumu brīva aprite Eiropas Savienībā, audiovizuālā un plašsaziņas līdzekļu politika (proti, direktīvu "Televīzija bez robežām" un plašsaziņas līdzekļu programmu), kā arī politikas virzienus attīstības jomā.
In particular, it will touch upon matters related to trade policies, the free movement of persons and of goods and services within the European Union, audiovisual and media policy (namely "Television Without Frontiers" directive and Media Programme) as well as development policies.