natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Saasinātās disproporcijas nostāda Eiropas Savienību liela izaicinājuma priekšā – vai jaunā struktūrpolitika arī turpmāk spēs izpildīt Līguma 158. panta mērķi, proti, stiprināt ekonomisko un sociālo vienotību un mazināt atšķirības dažādu reģionu attīstībā.
These widening disparities present the European Union with a daunting challenge: how to ensure that the new structural policy continues to pursue the Treaty objective, set out in Article 158, of strengthening its economic and social cohesion and reducing disparities between the levels of development of the various regions.
Šī iemesla dēļ vēl jo svarīgāk būs saprātīgi, efektīvi un koncentrēti izmantot pieticīgos līdzekļus.
It is therefore particularly important to use the scant resources available in an intelligent, efficient and concentrated manner.
Lai to panāktu, nozīmīgs instruments ir Kopienas stratēģiskās pamatnostādnes, kas noteiktas Priekšlikuma Padomes regulai, ar ko definē Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda un Kohēzijas fonda galvenos noteikumus (KOM 2004 (492)), 23. un 24. pantā.
The Community's strategic guidelines which are provided for in Article 23 and 24 of the proposal for a general regulation on the Structural Funds (COM(2004) (492)) are an important instrument for achieving this end.
Saskaņā ar minētajiem pantiem šīs pamatnostādnes veido fondu iesaistes shēmu, un saskaņā ar Līguma 161. pantā noteikto pozitīva atzinuma procedūru tās pieņem trīs mēnešus pēc tam, kad stājas spēkā vispārējā regula par struktūrfondiem.
According to these guidelines, they constitute the framework for Fund interventions and, according to the assent procedure set out in Article 161 of the Treaty, must be adopted within three months of the entry into force of the general regulation on the Structural Funds.
Pamatnostādņu nozīme un mērķis
Rationale and purpose of the guidelines
Kopienas stratēģisko pamatnostādņu mērķis ir laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam stingrāk vērst kohēzijas politiku Eiropas konkurētspējas palielināšanas virzienā, kalpojot izaugsmei un nodarbinātībai.
The purpose of the Community's structural guidelines is to ensure that in the period 2007 to 2013 cohesion policy is more geared to increasing European competitiveness in the support of growth and jobs.
Lai to sasniegtu, Kopiena, pirmkārt, liek uzsvaru uz zinātni, jauninājumiem un cilvēku kapitāla izmantošanu.
In order to achieve this, the Community has made knowledge, innovation and the development of human capital its priorities.
Turklāt fondus aptverošo pamatnostādņu uzdevums ir stingrāk pieskaņot Lisabonas un Gēteborgas stratēģijām atsevišķu dalībvalstu stratēģiskās pamatprogrammas un līdz ar to arī darba programmas.
The cross-fund guidelines are intended to ensure that national strategic framework plans, and thus operational programmes, particularly, are more closely geared to the Lisbon and Göteborg strategies.
Programmu plānošanas gaitā Komisija jo īpaši cer, ka
The Commission hopes that at the programme planning stage:
a) nostiprināsies kohēzijas politikas stratēģiskās dimensijas,
(a) the strategic dimension of cohesion policy will be reinforced;
b) tie, kuri darbosies uz vietas, labāk apgūs Lisabonas un Gēteborgas stratēģijas.
(b) the players on the ground adhere themselves more closely to the Lisbon and Göteborg strategy.
Sekojot šim mērķim, pamatnostādnēs ierosināts izmantot kopēji finansēto programmu līdzekļus šādām trim prioritātēm:
To this end, the guidelines propose that the cofunded programmes should use the resources for the following three priorities:
2. veicināt jauninājumus un uzņēmēja garu, kā arī uz zinātni pamatotas ekonomikas izaugsmi, izmantojot pētniecības un jauninājumu potenciālu, kā arī jaunās informācijas un sakaru tehnoloģijas;
Promoting innovation and entrepreneurship and the growth of the knowledge economy by extending research and innovation capacities, notably by using the new information and communications technologies;
No horizontālo aspektu viedokļa, pamatnostādnes īpaši iedziļinās jautājumā par pilsētu nozīmi izaugsmē un nodarbinātībā, lauku vides diversifikāciju, kā arī sadarbību starp valstīm un reģioniem.
As regards horizontal aspects, the guidelines focus in particular on the importance of cities for growth and employment, on the promotion of the economic diversification of rural areas and on transfrontier and interregional cooperation.
Eiropas Parlamenta nostāja un ierosmes
Position and suggestions of the European Parliament
Eiropas Parlaments atzinīgi vērtē to, ka stratēģiskajās pamatnostādnēs rakstiski ir noteiktas Kopienas prioritātes, lai sekmētu līdzsvarotu, harmonisku un pastāvīgu attīstību.
The European Parliament welcomes the fact that the strategic guidelines set the Community’s priorities in promoting balanced, harmonious and sustainable development.
Pirms Eiropas Parlaments lemj par pamatnostādnēm saskaņā ar Līguma 161. pantā noteikto pozitīva atzinuma procedūru, tas tomēr vēlētos vērst uzmanību uz dažiem aspektiem, kam ir īpaša nozīme, lai nodrošinātu jaunās struktūrpolitikas panākumus, izmantojot stratēģiskās pamatnostādnes.
Before the European Parliament decides to give its assent, in accordance with Article 161 of the Treaty, it would like to draw attention to a number of points which will determine the success of the new structural policy based on the strategic guidelines.
Atzinību pelna tas, ka kohēzijas politika labāk jāpieskaņo Lisabonas stratēģijai, tomēr šajā sakarā jānorāda, ka Lisabonas stratēģijas īstenošana, pirmkārt, ir dalībvalstu uzdevums.
It is commendable that cohesion policy should be more closely geared to the Lisbon Strategy, but it should be pointed out in this connection that the application of the Lisbon Strategy is primarily a matter for the Member States.
Kohēzijas politika nevar aizstāt dalībvalstu centienus, kas vajadzīgi daudzās politikas jomās, lai īstenotu Lisabonas stratēģijas godkārīgos mērķus.
Cohesion policy cannot replace the efforts of Member States which are necessary in many policy areas in order to attain the Lisbon Strategy's ambitious targets.
Tā, piemēram, Eiropas struktūrfondi nevar dot nekādu tiešu ieguldījumu, lai mazinātos pārtraukto skolas mācību skaits, kā tas prasīts pamatnostādnēs.
For example, the European Structural Funds cannot make any direct contribution to reducing the number of pupils leaving school, as demanded in the guidelines.
Turklāt Lisabonas stratēģiju, proti, Eiropas kopējās konkurētspējas nostiprināšanu, nedrīkst īstenot uz spēcīgas sociālās un saimnieciskās vienotības mērķa sasniegšanas rēķina, bet gan tai jādod pastāvīgs ieguldījums šīs vienotības nostiprināšanā saskaņā ar stratēģiskajām pamatnostādnēm.
Furthermore, the Lisbon Strategy, i.e. the drive to boost competitiveness throughout Europe, must not be pursued at the expense of achieving stronger social and economic cohesion, but rather must contribute to strengthening this cohesion within the framework of the strategic guidelines.
Pie tam Lisabonas stratēģijai jāiet roku rokā ar Gēteborgas stratēģiju par pastāvīgu ekonomikas attīstību.
The Lisbon Strategy must go hand in hand with the Göteborg strategy on sustainable economic development.
Gēteborgas stratēģija nav pakļauta Lisabonas stratēģijai.
The Göteborg strategy is not secondary to the Lisbon Strategy.
Struktūrfondus drīkst izmantot tikai tādiem pasākumiem, kas saskan ar Gēteborgas mērķiem.
The Structural Funds may only be used for measures which are in line with the Göteborg objectives.
Daudzas nevalstiskas organizācijas gluži taisnīgi kritizē to, ka tas nav pietiekami skaidri pateikts pamatnostādnēs.
Many non-governmental organisations have complained, no doubt justifiably, that this is not made clear enough in the strategic guidelines.
Sakarā ar to kritiski jāizpēta Komisijas priekšlikums par mērķfinansējumu ( Earmarking ).
In this connection, we need to take a critical look at the Commission proposal for the earmarking of appropriations.
Šķiet grūti klasificēt pasākumus, kuri, no vienas puses, dod ieguldījumu Lisabonas stratēģijā, no otras puses – nedod.
The classification of measures as measures which contribute to the Lisbon Strategy, or measures that do not, is problematical.
Turklāt struktūrfondu mērķu noteikšanā apslēptas arī briesmas, ka reģioniem nebūs atstāta programmu izveidei vajadzīgā elastība, lai ņemtu vērā vietējās un reģionālās vajadzības.
Moreover, there is a danger that the earmarking of Structural Fund appropriations will not give the regions the flexibility they need in developing the programmes to meet their local and regional requirements.
Jāizvairās arī no tā, lai „ mērķu piesaistes” rezultātā neizveidotu jaunu kontroles birokrātiju, kas apgrūtina programmu izstrādi un projektu ieviešanu.
Care must also be taken to prevent ‘earmarking' leading to the introduction of a new set of bureaucratic controls which make it difficult to draw up the programmes and implement the projects rapidly.
Īpaši svarīgs ir jautājums, kurš tad nosaka, kurus pasākumus var apkopot zem Lisabonas stratēģijas.
It is particularly important who decides which measures form part of the Lisbon Strategy.
Piemēram, Komisijas priekšsēdētājs, kurš ierosinājis noteikt mērķfinansējumu ( Earmarking ), šķiet, uzskata, ka Eiropas transporta infrastruktūras tīkla uzbūve nepieder pie Lisabonas stratēģijas.
For example, the Commission President, who put forward the idea of earmarking in the first place, seems to believe that the extension of trans-European transport infrastructures is not part of the Lisbon Strategy.
Zināmos apstākļos šis viedoklis ir apšaubāms.
This position is open to question.
Vēl viens trūkums Komisijas pašreizējā priekšlikumā par stratēģiskajām pamatnostādnēm ir tas, ka nav pietiekami ievērota pilsētas dimensija.
The current Commission proposal on the strategic guidelines can also be criticised for failing to take into account sufficiently the urban dimension.
Ekonomisko un sociālo disproporciju dēļ pilsētām kā apdzīvoto vietu aglomerācijas centriem raksturīga virkne problēmu, kurās būtu jāiedziļinās labāk, tostarp pastiprināta satiksme, augsta noziedzība un slikta apkārtējās vides kvalitāte.
Owing to their economic and social disparities, conurbations are beset by numerous problems, for example heavy traffic, soaring crime rates and environmental pollution, and these need to be addressed more effectively.
Būtu vēlams nostiprināt pilsētvides attīstību.
Assistance for urban areas must be increased.
Sakarā ar to iniciatīva JESSICA ir nozīmīgs solis pareizajā virzienā.
The JESSICA initiative is an important step in the right direction.
Vēl viens nozīmīgs Eiropas Parlamenta uzdevums ir partnerības princips.
The European Parliament also sets great store by the partnership principle.
Iespējams, ka situācija nav izdevīga, lai saskaņā ar partnerības principu spēcīgi iesaistītu sociālos partnerus, nevalstiskās organizācijas un kopienas.
The context for the close involvement of social partners, non-governmental organisations and municipalities under the partnership principle could hardly be less promising.
Nav palicis daudz laika programmu izstrādei.
There is little time left for preparing the programmes.
Tādēļ paralēli noris sarunas gan par Iestāžu nolīgumu, gan regulām, gan pamatnostādnēm, kamēr dalībvalstis un to reģioni jau tagad cik vien iespējams cenšas izstrādāt jaunos programmu jautājumus.
This is why negotiations on the Interinstitutional Agreement and on the regulations and guidelines are being conducted simultaneously, while the Member States and their regions are already endeavouring to draw up the new programmes as far as possible.
Šajos apstākļos vēl jo svarīgāk ir neatkāpties no partnerības principa, ko Eiropas Parlaments uzskata par būtiski svarīgu faktoru, lai īstenotu programmas.
Under these circumstances, it is particularly important to insist on the partnership principle which, in the eyes of the European Parliament, is a key factor in determining the success of the implementation of the programmes.
Noteikti vajadzīgs, lai programmu plānošanā un īstenošanā būtu iesaistīti vietējie dalībnieki gan vietējā, gan reģionu līmenī, tostarp sociālie partneri un pilsoniska sabiedrība.
It is absolutely crucial that all those concerned on the ground at local and regional level, including the social partners and civil society, be involved in the planning and implementation of programmes.
Tas ir obligāts priekšnoteikums tam, lai stratēģiskās pamatnostādnes sasniegtu savu mērķi, proti, lai uz vietām iesaistītie labāk apgūtu Lisabonas stratēģiju.
This is the indispensable precondition for ensuring that the strategic guidelines attain their objective, which is to ensure that the players on the ground adhere more closely to the Lisbon strategy.
Pēc Eiropas Parlamenta domām, laikos, kad sabiedriskie līdzekļi ir ierobežoti, programmas iespējams sekmīgi īstenot, veicinot arī privātus līdzfinansējumus projekta jomā.
The European Parliament believes that at a time when public funds are scarce, it is permissible to promote private co-funding for projects in order to ensure the successful implementation of the programmes.
Tomēr te jāsaglabā arī līdzekļu papildinājuma princips, kas nozīmē, ka dalībvalstīm kopā ar Eiropas Savienību vienmēr jāsniedz atbalsts struktūrpolitikai, izmantojot valsts naudu.
However it is important to ensure compliance with the principle of the additionality of resources, i.e. Member States must always support structural policy with public funds in conjunction with the EU.
Valsts un privāto partnerību diemžēl reti lieto saistībā ar struktūrfondiem, jo rodas neaptverams daudzums neatrisinātu tiesisku jautājumu.
Public-private partnerships are, unfortunately, only very seldom used in connection with the Structural Funds, since they raise a host of unresolved legal questions.
Eiropas Parlaments aicina Komisiju palīdzēt izveidot atbilstīgu tiesisku struktūru dalībvalstīs.
The European Parliament calls upon the Commission to help establish an appropriate legal framework in the Member States.
Struktūrfondi var veicināt arī sieviešu ekonomisko un sociālo līdztiesību.
The Structural Funds also have a contribution to make in advancing the economic and social equality of women.
Laba pieredze gūta ar Kopienas iniciatīvu EQUAL , kuru vajadzētu turpināt arī jaunajā programmu periodā.
Experience with the Community initiative EQUAL has been positive, and this should continue in the new programming period.
Tas jāatspoguļo arī stratēģiskajās pamatnostādnēs.
This must also be reflected in the strategic guidelines.
Turklāt būtu īpaši vēlams, lai kā nozīmīgu instrumentu arī turpmāk izmantotu „ labāko metožu” pieredzes apmaiņu ar pieredzes tīklu palīdzību.
It is particularly desirable that exchanges of ‘best practices’ through networks continue to be employed as an important instrument.
Ne pirmo reizi jāatgādina par Eiropadomes 2005. gada decembrī pausto nodomu ieviest dažādus tiesiskos standartus vecajām un jaunajām dalībvalstīm saistībā ar kohēzijas politiku.
Last but not least, we should also refer again to the intention of the European Council in December 2005 to introduce different legal standards within the framework of cohesion policy for the old and new Member States.
Eiropas Parlaments to noraidīja.
The European Parliament rejects this approach.
Par vajadzīgu uzskatīja vienīgi N+2 nosacījuma piemērošanu līdz 2010. gadam.
It takes the view that all that is needed is a derogation for the application of the N+2 rule up to 2010.
Visā Eiropā vienādi nosacījumi būtu jāpiemēro līdzfinansējuma likmēm, tiesībām noteikt pievienotās vērtības nodokļus, kā arī sociālo dzīvokļu celtniecībai.
As regards cofunding rates, the eligibility of VAT and the construction of social housing should be subject to the same rules throughout the EU.
Nostiprinot cilvēkresursus, Komisija galveno uzmanību vērsa uz darba ņēmēju elastību visā Eiropā.
In enhancing human resources, one of the Commission’s priorities is the Europe-wide flexibility of workers.
Protams, šeit jāņem vērā tas, ka
It is important to bear in mind in this connection that:
Arī „ teritoriālās kohēzijas” tēma nebija pietiekami ņemta vērā Komisijas pamatnostādnēs.
The item ‘territorial cohesion’ is another issue which has not yet been sufficiently addressed in the Commission’s guidelines.
To savā atzinumā nepārprotami norādīja arī Reģionu komiteja.
The Committee of the Regions also made this clear in its opinion.
Eiropas Parlaments varētu pārņemt šo viedokli arī savā atzinumā (skatīt 34. un 36. punktu).
The European Parliament could adopt this position also in its opinion (see paragraph 34 and 36).
Eiropas Parlaments ir pārliecināts, ka Komisija un Padome ņems vērtā tās Eiropas Parlamenta ierosmes, kas vajadzīgas, lai Eiropas Parlaments varētu piekrist stratēģiskajām pamatnostādnēm.
The European Parliament is confident that the Commission and the Council will take on board the suggestions of the European Parliament,, this is necessary if it is to give its assent to the strategic guidelines.
ATZINUMU Sniegusi Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja
OPINION OF THE COMMITTEE ON EMPLOYMENT AND SOCIAL AFFAIRS
par Kohēzijas politiku izaugsmes un darbavietu atbalsta jomā: Kopienas stratēģijas pamatnostādnes 2007. – 2013. gadam
on cohesion policy in support of growth and jobs: Community strategic guidelines, 2007-2013
5. it īpaši uzskata, ka kohēzijas politikā ir jāņem vērā ar dzimumu saistītā vardarbība, un šai politikai jāveicina vardarbības upuru nodarbinātības iespējas;
Believes that it is particularly necessary for cohesion policies to take into account the problem of gender-based violence, with these policies being used to promote the employability of victims of ill-treatment;
7. aicina Komisiju vairāk iesaistīt kohēzijas politikā dalībvalstu, reģionu, vietējo varas iestāžu partnerus un sociālos partnerus; uzskata, ka sociālie partneri ir būtisks balsts partnerībā izaugsmei un nodarbinātībai un tādēļ uzskata arī, ka jāpastiprina visas Eiropas sociālo partneru tīkli;
Calls on the Commission to involve more actively representatives of the Member States, regions, local authorities and social partners in Cohesion Policy; considers that the social partners are an essential pillar of the partnership for growth and employment, and therefore also considers essential that trans-European social partner networks should be strengthened;
11. šajā sakarā atzīmē mikrouzņēmumu svarīgo nozīmi Eiropas ekonomikā, kā to nosaka Eiropas mazo uzņēmumu harta, kā arī uzsver pašnodarbināto lomu, tāpēc uzskata par nepieciešamu atbalstīt programmas šo sektoru attīstības veicināšanai, sekmēt to pētniecību, attīstību un jauninājumu potenciālu, atbalstīt to cilvēkresursu attīstību un sniegt atvieglotu pieeju finansējumam; uzskata, ka tas viss uzlabos konkurētspēju, izaugsmi un darbavietu radīšanu, tādējādi sekmējot Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanu;
Points in this connection to the important role played in the European economy by micro-enterprises, as provided for in the European Charter for Small Enterprises, and the self-employed; considers it necessary, therefore, to support programmes to promote the development of these sectors, enhance their research, development, and innovation capacities, foster the development of their human resources, and afford them easier access to funding; believes that all this will serve to boost competitiveness, growth, and job creation, thus helping to attain the Lisbon objectives.
14. uzskata, ka kohēzijas politikai jārada vide, kas sekmētu strādājošo mobilitāti, nodrošinot piekļuvi sociālā atbalsta struktūrām un nediskriminējošas administratīvās procedūras gan strādājošiem, gan viņu ģimenēm;
Takes the view that cohesion policy should create a environment conducive to the mobility of workers, by ensuring the availability of support social facilities and ensuring non discriminatory administrative procedures for both workers and their families
19. uzsver ESF dalības nozīmi integrētajā atbalstā lauku rajoniem un uzskata, ka atbalstam lauku rajoniem jāpamatojas uz visaptverošu plānošanas procesu, ņemot vērā Vadošās programmas pozitīvo pieredzi un iesaistot lauku rajonos strādājošos; uzsver, ka prioritāte jāpiešķir visu lauku rajonu finansējuma sinerģijas radīšanai un ka tādējādi tādas decentralizēta finansējuma koncepcijas kā vispārējās dotācijas ir īpaši piemērotas šim mērķim;
Stresses the importance of ESF participation in integrated support for rural areas, and considers that support for rural areas must be grounded in a comprehensive programming process, in the light of the positive experiences of the Leader programme involving those working in rural areas; stresses that priority must be given to the creation of synergies from all the Funds for rural areas, and that decentralised funding concepts such as the global grant are therefore particularly well suited to this purpose;
Kohēzijas politika izaugsmes un darbavietu atbalsta jomā: Kopienas stratēģijas pamatnostādnes 2007. – 2013. gadam
Cohesion policy in support of growth and jobs: Community strategic guidelines, 2007-2013
ATZINUMU Sniegusi Transporta un tūrisma komiteja
OPINION OF THE COMMITTEE ON TRANSPORT AND TOURISM
par kohēzijas politiku izaugsmes un darbavietu atbalsta jomā: Kopienas stratēģijas pamatnostādnes 2007.–2013. gadam
on cohesion policy in support of growth and jobs: Community Strategic Guidelines, 2007-2013
Atzinumu sagatavoja: Zsolt László Becsey
Draftsman: Zsolt László Becsey
Transporta un tūrisma komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Reģionālās attīstības komiteju tās rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Transport and Tourism calls on the Committee on Regional Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
4. atzīst pārrobežu projektu un starpvalstu sadarbības nozīmi, lai veicinātu starptautisko integrāciju, sadarbību un kohēziju, kas ir jāatbalsta ar ES finansējumu, lai novērstu tādu dzelzceļu vai ceļu izveidi, kas beidzas vienas valsts robežās; kā arī to daudzvalstu projektu svarīgumu, kas ļauj samazināt dabisko norobežojumu radītos šķēršļus (Alpu un Pireneju kalni), veicina pāreju no ceļu transporta uz dzelzceļu transportu un palīdz risināt sastrēgumu un drošības jautājumus, it īpaši attiecība uz preču transportu;
Recognises the importance of cross border projects and trans-national cooperation for increased transnational integration, interoperability and cohesion, which need to be encouraged by financial assistance set at incentive levels to avoid railways or routes terminating within national boundaries, and the importance of cross-border projects to help reduce obstacles at natural frontiers (the Alps and the Pyrenees), facilitate the modal shift from road to rail, and resolve congestion and safety problems, especially where the carriage of goods is concerned.
Pašreizējais kohēzijas politikas stāvoklis
Current background to Cohesion Policy
Eiropadomes 2005. gada 15. decembrī pieņemtais lēmums, ja tas netiks mainīts, paredz, ka Eiropas transporta tīklam ( TEN-T ) paredzētā summa no Komisijas pieprasītajiem EUR 20 miljardiem eiro tiks samazināta līdz EUR 6 miljardiem laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam.
The decision taken by the European Council on 15 December 2005, if unaltered, will mean that the amount available for Trans-European Networks-Transport (TEN-T) will be reduced to an estimated 6 billion Euros for the period 2007-2013 from the 20 billion Euros the Commission requested.
Tas ir būtiski, apsverot kohēzijas politiku, jo šāda līdzekļu samazinājuma gadījumā pieaugs jau tagad lielais iekavēto projektu apjoms, pieņemot, ka valsts un privātā partnerība (VPP) nevar gūt labus rezultātus finansējuma trūkuma dēļ.
This is relevant to the consideration of Cohesion policy because the existing large backlog in projects will worsen if this cut is implemented, given that public-private partnerships (PPP) cannot make good all of the funding shortfall.
Attiecībā uz kohēziju jauno dalībvalstu pirktspēja ir relatīvi vāja, kas padara VPP un citus pasākumus daudz grūtākus un komplicētākus.
Where Cohesion is concerned the purchasing power of new Member States is relatively weak, which makes PPP and other arrangements more difficult and complicated.