natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Referente gan uzdod jautājumu, vai SV standartizācijas un intervences cenas samazināšanas „automātiskā” saskaņošanās (a) punkts) ir tik pareiza.
The rapporteur does wonder, however, whether the ‘automatic’ alignment of standardisation and lowering of the intervention price for SMP (paragraph (a)) is quite correct.
Standartizācija nebūtu jāizmanto par ieganstu, lai priekšlaikus pazeminātu cenas vēl pirms spēkā esošo nolīgumu darbības beigām.
Standardisation should not be used as a pretext to lower prices prematurely, before existing agreements have expired.
Referente tomēr priekšlikumu pieņem, jo SV tirgu kopumā var vērtēt pozitīvi.
The rapporteur nevertheless accepts the proposal, since the SMP market can be regarded overall as positive.
Referente uzskata, ka vajadzīgas vēl vairākas precīzas piemērošanas attiecībā uz konkrētu atbalstu atcelšanu par krējuma un sausā vājpiena uzglabāšanu privāti (d) punkts), skolu pienu (f) punkts) un uz piena nozares minipaketes kopējo finansiālo ietekmi.
The rapporteur takes the view that some fine tuning is still needed with regard to the abolition of certain aids for private storage of cream and SMP (paragraph (d)) and school milk (paragraph (f)), and to the overall financial impact of the mini milk package.
Referente ir pret Komisijas priekšlikumu atcelt privāto uzglabāšanu krējumam un SV (d) punkts).
The rapporteur is opposed to the Commission’s proposal to abolish aid for private storage of cream and SMP (paragraph (d)).
Arguments, ko Komisija izmanto, lai svītrotu privātās uzglabāšanas instrumentu, nepārliecina.
The argument used by the Commission as grounds for abolishing the private storage instrument is not convincing.
Taisnība gan ir, ka pagātnē atbalsts krējuma vai SV privātai uzglabāšanai praksē netika īstenots.
It is true that the aid for private storage of cream and SMP was not used in practice in the past.
Tomēr Komisijas secinājums, ka šī vienīgā iemesla dēļ abi pasākumi tiek uzskatīti par novecojušiem un principā jāņem ārā no regulas, referenti nepārliecina.
However, the Commission’s conclusion that the two measures should be regarded as obsolete and completely removed from the regulation on these grounds does not convince the rapporteur.
Referente ierosina atkal ieviest privāto uzglabāšanu krējumam un SV.
The rapporteur suggests reinstating private storage of cream and SMP.
Referente atzinīgi vērtē priekšlikumu ieviest vienotu likmi atbalstam par skolām paredzētu pienu – f) punkts ).
The rapporteur welcomes the proposal to introduce a single rate of aid for school milk, since this considerably simplifies the draft (introduction of a single rate of aid for school milk – paragraph (f)).
Referente ļoti atbalsta mērķus, kas ir izvirzīti skolu piena apgādes sistēmā, un uzskata sistēmu par svarīgu zīmi ceļā uz līdzsvarotu uzturu, kā arī veselīgu ēdināšanu skolās.
The rapporteur firmly supports the objectives of the school milk scheme and regards the regime as an important milestone on the way towards balanced nutrition and healthy school food.
Referente tādēļ lūdz Komisiju palielināt palīdzību par produktiem, kas ietverti skolu piena apgādes sistēmā.
The rapporteur therefore asks the Commission to raise the aid for products that come within the school milk scheme.
Līdztekus prasībai palielināt vienoto likmi atbalstam par skolām paredzētu pienu referente uzskata par lietderīgu paplašināt to produktu klāstu, kas ietverti šajā sistēmā.
Alongside the call to raise the single rate of aid for school milk, the rapporteur thinks it would be a good idea to broaden the range of products that are covered by this scheme.
Tādēļ referente ierosina, lai Eiropas Komisija turpinātu pētīt skolu piena apgādes sistēmā ietverto produktu klāsta paplašināšanas iespējas.
The rapporteur therefore suggests that the European Commission explore further the possibilities for widening the range of products that come within the school milk scheme.
Viņa aicina Eiropas Komisiju izskatīšanai iesniegt visas skolu piena apgādes sistēmas ietekmes novērtējumu.
She asks the Commission to present an impact assessment for the whole school milk scheme.
Šim pētījumam detalizētāk jāparāda sistēmas lietderīgās izmantošanas jeb resursu patēriņa pakāpe.
This investigation should throw further light on the extent of use, or uptake, of the regime.
Vienlaikus jāizskata produktu klāsta paplašināšanas varianti, ņemot vērā tieši jaunus, novatoriskus produktus.
At the same time, options are to be explored for widening the range of products in a constructive, health-oriented way, taking particular account of new, innovative products.
Referente uzskata, ka Komisijas ierosinātais ieviešanas datums (2007. gada 1. augusts) nav reāls to likumdošanas procedūru dēļ, kas jāievēro.
The rapporteur does not consider the date (1 August 2007) proposed by the Commission for the introduction of the scheme to be realistic, given the legislative procedure that has to be completed.
Referente norāda, ka Komisija paredz, ka standartizācija no 2008. gada radīs mazākus izdevumus par sviestu un SV intervences cenas samazināšanas dēļ (finanšu ietekme – x) punkts).
The rapporteur points out that the Commission expects standardisation to lead to lower expenditure for butter and SMP because of the lowering of the intervention price as of 2008 (Financial Impact - paragraph (x)).
Referente atgādina, ka piena nozares minipakete ir iesniegta ar mērķi to vienkāršot, un to nevar uzskatīt par viegli pārmaināmu ieņēmumu avotu lauksaimniecības budžeta piena nozarē.
The rapporteur reminds the Commission that the mini milk package was presented with the objective of simplification, and cannot be looked upon as an easily reversible source of income in the milk sector of the agriculture budget.
Tāpēc referente uzskata, ka sagaidāmie budžeta ietaupījumi jāsaglabā piena nozarei.
The rapporteur therefore takes the view that the expected budgetary savings must be retained for the milk sector.
Lai garantētu, ka visi budžeta ietaupījumi, kas rodas piena nozares minipaketes rezultātā, paliek piena nozarei, referente ierosina piena fonda pārstrukturēšanas programmas izveidi, kas varētu kalpot piena nozarei turpmākajos pārmaiņu procesos.
In order to guarantee that all budgetary savings resulting from the mini milk package are retained for the milk sector, the rapporteur suggests that a milk fund restructuring programme is developed to serve the milk sector in its continuing processes of change.
Referente ierosina piena fonda pārstrukturēšanas programmu iekļaut regulas par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju grozījumos (un nevis standartizācijas priekšlikumā).
The rapporteur suggests that the milk fund restructuring programme should be set up in the context of amending the regulation on the common organisation of the market in milk and milk products (and not in the standardisation proposal).
Lai gan standartizācija ir ietaupījumu pamats, patiesos ietaupījumus dos mazākie izdevumi, kas saistīti ar sviesta eksportu un SV intervences cenas samazinājumu no 2008. gada.
Although standardisation is the basis of the savings, the real savings will be made in connection with the lower outgoings linked to butter exports and the lowering of the intervention price for SMP as of 2008.
Piena fonda pārstrukturēšanas programmu varētu izmantot piena nozares veicināšanas un uztura informācijas pasākumiem, palīdzībai, lai piena ražotājiem nodrošinātu „mīkstu nosēšanos” tā dēvētajā veselības pārbaudē vai lai atbalstītu iespējamos nepieciešamos pavadošos pasākumus piena nozarē līdz 2013. gadam.
The milk fund restructuring programme could be used for marketing support and nutrition awareness measures for the milk sector, assistance towards ensuring a soft landing for milk producers in the forthcoming Health Check or support for any accompanying measures that may be needed in the milk sector between now and 2013.
Piena un piena produktu tirgus kopīga organizācija (Regulas (EK) Nr. 1255/1999 grozīšana)
Common organisation of the market in milk and milk products (amendment of Regulation (EC) No 1255/1999)
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( COM(2007)0241 )
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2007)0058 )
– ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedies ar Parlamentu ( C6‑0085/2007 ),
– having regard to Article 37 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0085/2007 ),
– ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu ( A6‑0284/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development ( A6‑0284/2007 ),
(4) Lai patērētājiem nerastos neskaidrības, šādu pienu par pilnpienu, daļēji nokrejotu pienu vai vājpienu saukt tomēr nedrīkst, un uz iepakojuma ir skaidri jānorāda attiecīgā produkta tauku saturs izteikts procentos.
(4) In order to provide clarity for the consumers, such milk should however not be called whole milk, semi-skimmed milk or skimmed milk but have their fat content percentage clearly indicated on the packaging.
(4) Lai patērētājiem nerastos neskaidrības, šādu pienu tomēr nedrīkst saukt par pilnpienu, pienu ar samazinātu tauku saturu vai vājpienu, un uz iepakojuma tieši līdzās produkta apzīmējumam ir skaidri jānorāda piena tauku saturs procentos.
(4) In order to provide clarity for the consumers, such milk should however not be called whole milk, semi-skimmed milk or skimmed milk but the milk fat content percentage should be clearly indicated on the packaging directly next to the product description .
Regulas projektā vajadzētu labāk definēt prasības attiecībā uz precīzu produkta apzīmējumu (piens) un tā iepakojumu un/vai marķējumu.
The criteria for a more precise product description (milk) and its packaging and/or labelling should be more clearly defined in the draft regulation.
PANTS 3. panta 1. punkta 2. daļa (Regula (EK) Nr. 2597/97)
Article 3, paragraph 1, subparagraph 2 (Regulation (EC) No 2597/97)
„Termiski apstrādāts piens, kas neatbilst pirmā punkta b), c) un d) apakšpunktā noteiktajām prasībām attiecībā uz tauku saturu, bet kuru var uzskatīt par dzeramo pienu ar nosacījumu, ka uz produkta iepakojuma ir skaidra un viegli salasāma norāde par tā tauku saturu, proti: „tauku saturs ir …%” .
Heat-treated milk not complying with the fat content requirements laid down in points (b), (c) and (d) of the first subparagraph may be considered drinking milk provided that the fat content is clearly indicated and easily readable on the packaging in form of ‘ fat content of ...%’.
Šādu pienu neraksturo kā pilnpienu, daļēji nokrejotu pienu vai vājpienu.
Such milk shall not be described as whole milk, semi-skimmed milk or skimmed milk.
Dalībvalstīs ražotājiem var atļaut norādīt tauku saturu arī šādā veidā: „tauku saturs …% ± 0,2%”.”
Member States may allow producers to indicate the fat content in the form of ‘fat content of …% + 0.2%’ .
Uz produkta iepakojuma jābūt saistībai starp šī produkta nosaukumu un tauku saturu, kā arī jānorāda konkrētais tauku saturs.
The link between the fat content and product description and the specific fat content should be indicated on the packaging.
Turklāt vajadzētu skaidrāk definēt piemērošanas jomu, ņemot vērā Direktīvu 2000/13/EK, kurā paredzēti vispārējie noteikumi attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu.
In addition, the scope should be more precisely expressed through a reference to Directive 2000/13/EC that lays down the general rules for food labelling.
Nav īsti pamatotas vajadzības pieļaut "± 0,2%” pielaides robežu , jo tas nesniegtu nekādu praktisku labumu.
There is no real need to include a margin of tolerance of ‘± 0.2%’ as it would have no practical advantages.
Šādas pielaides robežas ieviešana varētu izraisīt (ievērojamas) neskaidrības, kā arī apgrūtināt saskaņotu īstenošanu.
The introduction of such a tolerance margin could lead to (considerable) ambiguities and make harmonised implementation more difficult.
Padomes Regulā (EK) Nr. 2597/97 pašlaik paredzēts, ka Kopienā var ražot un tirgot tikai trīs kategoriju dzeramo pienu.
Council Regulation (EC) No 2597/97 currently recognises only three categories of drinking milk that can be produced and marketed in the Community.
Minētās kategorijas ir šādas: vājpiens (tauku saturs nepārsniedz 0,5%), piens ar samazinātu tauku saturu (tauku saturs ir 1,5% –1,8%) un pilnpiens (tauku saturs ir vismaz 3,5%).
These are skimmed milk (maximum 0.5% fat), semi-skimmed milk (1.5% to 1.8% fat) and whole milk (at least 3.5% fat).
Komisija ierosina izdarīt grozījumus Padomes Regulā (EK) Nr. 2597/97, lai tādējādi Eiropas Savienībā pieļautu arī tāda dzeramā piena ražošanu un tirdzniecību, kas neatbilst trim pašreizējām kategorijām, paredzot nosacījumu, ka uz etiķetes skaidri un salasāmi norādīts attiecīgā produkta tauku saturs.
By amending Council Regulation (EC) No 2597/97 the Commission proposes to allow the production and marketing of drinking milk that does not comply with the present three categories in the European Union as long as a clear and easily readable indication of the fat content is present on the label.
Līdzās dzeramā piena tirgus liberalizācijai šis priekšlikums nozīmē arī to, ka turpmāk vairs nebūtu vajadzīgi dažādi (valsts mēroga) pārejas noteikumi un izņēmumi no pašreiz paredzētajām trīs kategorijām.
As well as liberalising the drinking-milk market, the proposal also means that different (national) transitional provisions and derogations from the current limit of three milk categories will no longer be necessary.
Priekšlikums, ar ko ievieš elastīgāku jēdziena „dzeramais piens” definīciju, veicinās dzeramā piena tirgus liberalizāciju.
The proposal to introduce a more flexible definition of ‘drinking milk’ will lead to the liberalisation of the drinking-milk market.
Tomēr jāpievērš uzmanība tam, ka šis priekšlikums var ne tikai sekmēt lielāku elastību un nākt par labu Kopienas iekšējai tirdzniecībai un patērētājiem, bet arī mulsināt patērētājus vai radīt viņiem zināmu nedrošību.
However, it should be noted that while the proposal may lead to increased flexibility with possible advantages for intra-Community trade and the consumer, it may also lead to consumer uncertainty and confusion.
Tādēļ attiecībā uz korektu marķējumu jāuzsver, ka Komisijas formulējums „skaidra un viegli salasāma” ir visai nekonkrēts un nekādā gadījumā nav viennozīmīgs.
Thus it should be emphasised that the Commission’s wording ‘easily readable and visible’ with regard to correct labelling is very broad and ambiguous.
Pārejas noteikumi un izņēmumi, ar kuriem paredz iespēju ražot un tirgot pienu, kas neatbilst trim pašreizējām kategorijām, ir dažādu Pievienošanās līgumu sastāvdaļa (izņēmumi).
The transitional provisions and derogations that allow for production and marketing of milk outside the three current categories form part of different accession treaties.
Šie izņēmumi ir spēkā līdz 2009. gadam, un tie jebkurā gadījumā zaudētu spēku, ja tiktu pieņemts šeit minētais priekšlikums.
These derogations will expire in 2009 and in any case will be invalid if this proposal is adopted.
Referentes viedoklis un secinājumi
Rapporteur’s opinion and conclusions
Referente atzinīgi vērtē jēdziena „dzeramais piens” elastīgāku definīciju.
The rapporteur welcomes the increased flexibility in the definition of drinking milk.
Tādējādi patērētājiem ir plašākas izvēles iespējas un lielāka izvēles brīvība.
The consumer’s options and freedom of choice are increased.
Ierosinātie liberalizācijas pasākumi vienlaikus arī var „atdzīvināt” Kopienas iekšējo tirdzniecību ar piena produktiem.
The proposed liberalisation measures may lead to a revival in intra-Community trade in milk products.
Turklāt referente atzinīgi vērtē šī priekšlikuma nozīmi, lai vienkāršotu Eiropas lauksaimniecības politiku un tās īstenošanu, jo rezultātā vairs nebūs vajadzīgi dažādi pārejas noteikumi un izņēmumi.
The rapporteur also welcomes the fact that the proposal contributes to simplifying European agricultural policy and its implementation as it makes many transitional provisions and derogations unnecessary.
Tomēr referente pauž bažas, ka, pieļaujot pašreizējām trim kategorijām neatbilstoša dzeramā piena produktu ražošanu un tirgošanu, priekšlikuma nenoteiktība attiecībā uz marķēšanu patērētājos varētu izraisīt mulsumu un nedrošību.
The rapporteur is nevertheless concerned that allowing the production and marketing of drinking milk products outside the three current categories may lead to confusion and uncertainty for the consumer owing to the vagueness of the proposal for labelling.
Referente uzskata, ka trūkst nepārprotamas saistības starp produkta nosaukumu/apzīmējumu un pašreizējiem marķēšanas noteikumiem.
The rapporteur would like an unambiguous link between the product description and the existing labelling rules.
Tādēļ ir nepieciešami skaidri un nepārprotami produktu apzīmējumi.
Clearer and unambiguous product descriptions must therefore be sought.
Turklāt referente uzskata, ka, norādot produkta tauku saturu, nav nepieciešama pielaides robeža ± 0,2% apmērā.
In addition the rapporteur feels that it is not necessary to allow a margin of tolerance of ‘±0.2%’ for the fat content indication.
Šis noteikums nerada skaidrību un apgrūtina saskaņotu īstenošanu.
This rule does not lead to clarity and makes harmonised implementation more difficult.
Tādēļ referente, kaut arī kopumā atbalstot Komisijas priekšlikumu par elastīgākas pieejas veidošanu, tomēr ierosina dažus nelielus grozījumus attiecībā uz marķēšanu un aicina atteikties no pielaides robežas ±0,2% apmērā.
Therefore, despite her general support for the Commission’s proposal for a more flexible approach, the rapporteur suggests making a few minor changes to the labelling and doing without the ‘±0.2%’ margin of tolerance.
Papildu noteikumi piena un piena produktu tirgus kopīgajai organizācijai attiecībā uz dzeramo pienu (Regulas (EK) Nr. 2597/97 grozīšana)
Additional rules on the common organisation of the market in milk and milk products for drinking milk (amendment of Regulation (EC) No 2597/97)
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas ( NUTS ) izveidi, lai ņemtu vērā Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EC) No 1059/2003 on the establishment of a common classification of territorial units for statistics (NUTS) by reason of the accession of Bulgaria and Romania to the European Union
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2007)0095 )
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2007)0095 )
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 285. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija iesniedza Parlamentam priekšlikumu ( C6‑0091/2007 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 285(1) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0091/2007 ),
– ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu ( A6‑0285/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A6‑0285/2007 ),
(4 a) Tā kā dalībvalstis, rīkojoties katra atsevišķi, nevar pietiekami sasniegt šīs regulas mērķus, proti, izveidot tādus kopējos statistikas standartus, kas ļauj iegūt saskaņotus datus, un tāpēc tos var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā izklāstīto subsidiaritātes principu.
(4 a) Since the objectives of this Regulation, namely the creation of common statistical standards that permit the production of harmonised data, cannot be sufficiently achieved by the Member States acting alone and can therefore be better achieved at Community level, the Community may adopt measures, in accordance with the principle of subsidiarity as set out in Article 5 of the Treaty.
Saskaņā ar proporcionalitātes principu, kas noteikts šajā pantā, šī regula nepārsniedz to, kas nepieciešams šo mērķu sasniegšanai.
In accordance with the principle of proportionality, as set out in that Article, this Regulation does not go beyond what is necessary to achieve those objectives.
Starp ierakstiem par Beļģiju un Čehiju ievieto šo ierakstu:
The following is inserted between Belgium and the Czech Republic:
Reģionālos statistikas datus Kopienas līmenī izmanto par objektīvu statistikas pamatu vairākiem ļoti atšķirīgiem mērķiem.
Regional statistics are used at Community level as an objective statistical base for a number of very diverse purposes.
Dažiem no tiem ir ievērojama politiska nozīme — piemēram, to teritoriju noteikšanā, kas ir tiesīgas izmantot struktūrfondus vai saņemt valsts atbalstu (otrajā gadījumā tam jāatbilst EK līguma 87.–89. pantam).
Major political importance attaches to some of these, e.g. the determination of the areas eligible for the Structural Funds or for state aids (in the latter case, subject to compatibility with Articles 87 to 89 of the EC Treaty).
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1059/2003 ir noteikta kopējā statistiski teritoriālo vienību ( NUTS ) klasifikācija, balstoties uz demogrāfijas kritērijiem, atbilstoši tam, ka Kopienai vajadzīgs pienācīgs juridiskais pamats šādai klasifikācijai.
Regulation EC 1059/2003 of the European Parliament and the Council establishes a common classification of territorial units for statistics (NUTS) based on demographic criteria, pursuant to the Community's need for a suitable legal basis for such classification.
Reģionālā statistika ir Eiropas statistikas sistēmas pamats, un to plašs lietotāju loks izmanto visdažādākajiem mērķiem.
Regional statistics are a cornerstone of the European statistical system, being used for a wide range of purposes and by a wide range of users.
Piemēram, ES dalībvalstu reģionālos datus izmanto, lai racionāli un konsekventi piešķirtu struktūrfondus.
For instance, regional data of the EU Member States are used for allocating structural funds in a rational and consistent way.
Tādējādi reģionālā statistika ir objektīvais statistikas pamats svarīgiem politiskiem lēmumiem.
Hence, regional statistics are the objective statistical base for important political decisions.
Darbs ar regulu, kurā NUTS jāpiešķir likumīgs statuss, sākās 2000. gada pavasarī, un minētā regula tika pieņemta un stājās spēkā 2003. gadā.
The work on a Regulation to give NUTS a legal status started in spring 2000, with the adoption and entering into force in 2003 of the above mentioned Regulation.
Pašreizējais NUTS iedalījums katras dalībvalsts teritoriju dala vairākos NUTS 1. līmeņa reģionos.
The current NUTS breakdown subdivides each Member State into a number of regions at NUTS 1 level.
No tiem katru iedala NUTS 2. līmeņa reģionos, kuri savukārt tiek dalīti NUTS 3. līmeņa reģionos.
Each of these is then subdivided into regions at NUTS level 2, and these in turn into regions at NUTS level 3.
Eiropas Parlaments aicināja ieviest ceturto NUTS kategoriju (sk., piemēram, ziņojumu A5-0071/2003 ; referente: Rosa Miguélez Ramos ), lai varētu aptvert sīkākas teritoriālās vienības.
The European Parliament has urged for including a fourth NUTS category (see for example report A5-0071/2003 ; rapporteur: Rosa Miguélez Ramos) in order to cover smaller territorial units.
Reaģējot uz augošo vispārējo nepieciešamību pēc informācijas vietējā mērogā, Komisija izveidoja reģionālu informācijas sistēmu, sākot ar to, ka tiek kompilēta vietējo administratīvo vienību ( local administrative units — LAU ) klasifikācija, kas savienojama ar NUTS .
In order to meet a growing general need for information at local level, the Commission set up an infra-regional information system, the first step being to compile a Community classification of local administrative units ("LAU") compatible with NUTS.
Tādējādi LAU ir NUTS reģionu pamatsastāvdaļas.
Accordingly, the LAU are the basic components of NUTS regions.
Tam sekoja vēl divu LAU līmeņu noteikšana saskaņā ar NUTS iedalījuma principiem, bet no tiem visās dalībvalstīs tika noteikts tikai pēdējais un sīkākais ( LAU 2. līmenis).
Following this, two further LAU levels have been defined in accordance with the NUTS principles, but only the last and smallest (LAU level 2) has been fixed for all Member States.