natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Programmas „Sadarbība” priekšlikuma projektā Komisija norāda, ka: „Lai sekmētu ES zinātnes sasniegumu plašāku izplatīšanu un izmantošanu, zināšanu un rezultātu izplatīšana .. tiks atbalstīta visās tematiskajās jomās”.
In its draft proposal on the Cooperation programme the Commission states that: “In order to strengthen the diffusion and use of the output of EU research, the dissemination of knowledge and transfer of results… will be supported in all thematic areas”.
Tam seko parinde, kurā teikts, ka „Dažos gadījumos drošības izpētei var piemērot konkrētus ierobežojumus saskaņā ar līdzdalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumiem”.
This is followed by a footnote to the effect that “In some cases, certain restrictions may apply to Security research, in conformity with the Rules for Participation and Dissemination” .
Šī grozījuma mērķis ir ņemt vērā drošības izpētes īpašās prasības.
This amendment seeks to take account of the specific requirements of security research.
Pieņemot šo grozījumu Eiropas Parlaments atkārtotu nostāju, ko tas jau ir formulējis.
In adopting this amendment, the European Parliament would be reiterating the position it has already formulated.
I pielikums, daļa „Tēmas”, 9.1 iedaļa „Drošība un kosmoss”, apakšiedaļa („Drošība”), apakšiedaļa „Metode”, 6. daļa
Annex I, part 'Themes', section 9.1 ('Security'), subsection 'Approach', paragraph 6
Pastiprināti tiks veicināta mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), kā arī par iedzīvotāju drošību atbildīgo iestāžu un organizāciju iesaistīšana.
The involvement of small and medium enterprises (SME) in the activities is as strongly encouraged as that of authorities and organisations responsible for the security of the citizens.
Pētniecības programma, ko ilgākam termiņam izstrādājusi Eiropas Drošības pētniecības padomdevēja padome ( ESRAB ), palīdzēs noteikt šīs tēmas ietvaros veikto pētījumu saturu un struktūru.
The longer term research agenda elaborated by the European Security Research Advisory Board (ESRAB) will support the definition of the content and structure of the research in this theme.
Drošības pētījumu jomai tomēr ir jāprecizē „MVU” definīcija attiecībā uz darbinieku skaitu un apgrozījumu, vai, alternatīvi, uzņēmumu jāklasificē kā MVU, ja pastāv tā īpašnieku, atbildības, vadības, riska un atbildīgas iesaistīšanās tā vadīšanā vienotība.
For the area of security research, however, the definition of SME needs to be adjusted as regards employee numbers and turnover figures, or alternatively an undertaking should be classified as a SME if there is unity in its ownership, liability, management, risk-bearing and accountable involvement in its management.
Lai gan daudzās nozarēs ekonomikas struktūra ir tāda, ka MVU – ES definīcijas nozīmē – ir galvenais novatorisma un konkurētspējas dzinējspēks, drošības joma ir izņēmums.
While in many sectors the economy is structured in such a way that SMEs – within the meaning of the EU definition – are the driving force for innovation and competitiveness, the field of security is an exception.
Šajā jomā novatorismam ir nepieciešami uzņēmumi, kuru darbība bieži – daļēji tāpēc, ka nav pabeigts iekšējais tirgus, un ierobežotas konkurences dēļ – neaprobežojas tikai ar drošības pētījumu jomu un kuri tāpēc neatbilst ES MVU definīcijai.
In this area, firms whose activities are often – partly as a result of the failure to complete the Internal Market and of restricted competition – not solely confined to the field of security research and thus do not qualify under the EU’s definition of SMEs, are indispensable to innovation.
Tāpēc ir jāņem vērā šīs nozares struktūra.
The structure of the sector must be taken into account.
I pielikums, daļa „Tēmas”, 9.1 iedaļa „Drošība un kosmoss”, apakšiedaļa („Drošība”), apakšiedaļa „Darbības”, 1. aizzīme
Annex I, part 'Themes ', section 9.1 ('Security'), subsection 'Activities', bullet 1
Ir vajadzīga virkne iespēju, lai sekmīgi darbotos šajā pamatuzdevumu jomā, daudzas no tām pirmām kārtām saistītas ar posmiem „identificēt”, „novērst”, „sagatavoties” un „reaģēt”.
A series of capabilities are required to cope with this mission area, many of which primarily relate to the phases “identify”, “prevent” and “prepare” and “respond”.
Svarīgs uzdevums ir gan novērst negadījumu, gan mazināt tā iespējamās sekas.
The ambition is both to avoid an incident and to mitigate its potential consequences.
Lai apgūtu vajadzīgās spējas, īpaša uzmanība tiks pievērsta tādiem jautājumiem kā draudi (piemēram, ķīmiskie, bioloģiskie, radioloģiskie un kodoldraudi) un to apzināšanās (piemēram, ziņu/ informācijas apkopošana, vākšana, izmantošana, apmaiņa/nodošana, trauksmes izziņošana); atklāšana (piemēram, (piemēram, bīstamo vielu, indivīdu vai grupu, aizdomīgas uzvedības), identifikācija (piemēram, personu, vielu veida vai daudzuma), novēršana (piemēram, piekļuves vai aprites kontrole — attiecībā uz finanšu resursiem, finanšu struktūru kontrole), sagatavotība (piemēram, riska novērtēšana; tīši izplatītu bioloģisko un ķīmisko kaujas vielu kontrole; tādu stratēģisko rezervju līmeņa novērtēšana kā cilvēku resursi, prasmes, aprīkojums, patēriņa preces; ņemot vērā liela mēroga notikumu iespēju utt.), teroristu uzbrukumu un noziegumu ietekmes neitralizācija un ierobežošana, tiesībaizsardzības datu apstrāde.
To build up the required capabilities, emphasis will be on issues such as: threat (e.g. Chemical, Biological, Radiological and Nuclear) awareness (e.g. intelligence gathering, collection, exploitation, sharing; alerting), detection (e.g. hazardous substances, individuals or groups, suspect behaviour), identification (e.g. of persons, type and amount of substances), prevention (e.g. control of access and movements, with respect to financial resources, control of financial structures), preparedness (e.g. risk assessment; control of intentionally released biological and chemical agencts; assessment of levels for strategic reserves such as manpower, skills, equipment, consumables; with respect to large scale events etc.), neutralisation and containment of effects of terrorist attacks and crime, law enforcement data processing.
Lai apgūtu vajadzīgās spējas, īpaša uzmanība tiks pievērsta tādiem jautājumiem kā draudi (piemēram, ķīmiskie, bioloģiskie, radioloģiskie un kodoldraudi) un to apzināšanās (piemēram, ziņu/ informācijas apkopošana, vākšana, izmantošana, apmaiņa/nodošana, trauksmes izziņošana); atklāšana (piemēram, (piemēram, bīstamo vielu, indivīdu vai grupu, aizdomīgas uzvedības), identifikācija (piemēram, personu, vielu veida vai daudzuma), novēršana (piemēram, piekļuves vai aprites kontrole — attiecībā uz finanšu resursiem, finanšu struktūru kontrole), sagatavotība (piemēram, riska novērtēšana; tīši izplatītu bioloģisko un ķīmisko kaujas vielu kontrole; tādu stratēģisko rezervju līmeņa novērtēšana kā cilvēku resursi, prasmes, aprīkojums, patēriņa preces; ņemot vērā liela mēroga notikumu iespēju utt.), teroristu uzbrukumu un noziegumu ietekmes neitralizācija un ierobežošana, tiesībaizsardzības datu apstrāde , miera pētījumi un pētījumi par konfliktu novēršanu un miermīlīgu risināšanu .
To build up the required capabilities, emphasis will be on issues such as: threat (e.g. Chemical, Biological, Radiological and Nuclear) awareness (e.g. intelligence gathering, collection, exploitation, sharing; alerting), detection (e.g. hazardous substances, individuals or groups, suspect behaviour), identification (e.g. of persons, type and amount of substances), prevention (e.g. control of access and movements, with respect to financial resources, control of financial structures), preparedness (e.g. risk assessment; control of intentionally released biological and chemical agencts; assessment of levels for strategic reserves such as manpower, skills, equipment, consumables; with respect to large scale events etc.), neutralisation and containment of effects of terrorist attacks and crime, law enforcement data processing , peace studies and research into peaceful conflict prevention and resolution.
Pamatprogrammas mērķis ir arī atbalsts ES politikām.
The FP aims also at supporting the EU policies.
I pielikums, daļa „Tēmas”, 9.1. iedaļa („Drošība”), apakšiedaļa „Infrastruktūras un komunālo pakalpojumu drošība”
Annex I, 'Themes', section 9.1 ('Security'), subsection 'Activities', bullet 2 ('Security of infrastructures and utilities)'
· Galvenā uzmanība pētījumos tiks pievērsta incidentu mērķiem; šādu infrastruktūru piemēri ir liela mēroga pasākumu vietas, ievērojamas vietas ar politisku nozīmi (piemēram, parlamenta ēkas) vai simbolisku vērtību (piemēram, konkrēti pieminekļi), savukārt komunālie pakalpojumi saistīti ar enerģētiku (ieskaitot naftas produktus, elektrību, gāzi), ūdeni, transportu (ieskaitot gaisa, jūras un sauszemes), sakariem (ieskaitot apraidi), finansēm, pārvaldi, sabiedrības veselību utt.
· Activities will concentrate on targets of an incident, examples for infrastructures include large scale event sites, significant sites of political (e.g. parliament buildings) or symbolic (e.g. particular monuments) value and utilities being those for energy (including oil, electricity, gas), water, transport (including air, sea, land), communication (including broadcasting), financial, administrative, public health etc.
Ir vajadzīga virkne iespēju, lai sekmīgi darbotos šajā pamatuzdevumu jomā, daudzas no tām pirmām kārtām saistītas ar posmiem „aizsargāt”, kā arī „sagatavoties”.
A series of capabilities are required to cope with this mission area, many of which primarily relate to the phases “protect” but also “prepare”.
Lai izveidotu vajadzīgās iespējas, īpaša uzmanība tiks pievērsta tādiem jautājumiem kā fiziskās infrastruktūras un tās darbības neaizsargātības analīze un novērtēšana; esošo un turpmāko, sabiedrisko un privāto, kritisko tīkloto infrastruktūru, sistēmu un pakalpojumu drošības garantēšana, ņemot vērā to fiziskos un funkcionālos aspektus; kontroles un trauksmes sistēmas, kas ļautu ātri reaģēt negadījumā; aizsardzība pret negadījuma lavīnveida sekām.
To build up the required capabilities, emphasis will be on issues such as: analysing and assessing vulnerabilities of physical infrastructure and its operations; securing existing and future public and private critical networked infrastructures, systems and services with respect to their physical and functional side; control and alert systems to allow for quick response in case of an incident; protection against cascading effects of an incident.
· Galvenā uzmanība pētījumos tiks pievērsta katastrofām un incidentu mērķiem; šādu infrastruktūru piemēri ir liela mēroga pasākumu vietas, ievērojamas vietas ar politisku nozīmi (piemēram, parlamenta ēkas) vai simbolisku vērtību (piemēram, konkrēti pieminekļi), savukārt komunālie pakalpojumi saistīti ar enerģētiku (ieskaitot naftas produktus, elektrību, gāzi), ūdeni, transportu (ieskaitot gaisa, jūras un sauszemes), sakariem (ieskaitot apraidi), finansēm, pārvaldi, sabiedrības veselību utt.
· Activities will concentrate on disasters and on targets of an incident, examples for infrastructures include large scale event sites, significant sites of political (e.g. parliament buildings) or symbolic (e.g. particular monuments) value and utilities being those for energy (including oil, electricity, gas), water, transport (including air, sea, land), communication (including broadcasting), financial, administrative, public health etc.
Lai izveidotu vajadzīgās iespējas, īpaša uzmanība tiks pievērsta tādiem jautājumiem kā fiziskās infrastruktūras un tās darbības neaizsargātības analīze un novērtēšana; esošo un turpmāko, sabiedrisko un privāto, kritisko tīkloto infrastruktūru, sistēmu un pakalpojumu drošības garantēšana, ņemot vērā to fiziskos un funkcionālos aspektus; kontroles un trauksmes sistēmas, kas ļautu ātri reaģēt negadījumā; aizsardzība pret negadījuma lavīnveida sekām..
To build up the required capabilities, emphasis will be on issues such as: analysing and assessing vulnerabilities of physical infrastructure and its operations; securing existing and future public and private critical networked infrastructures, systems and services with respect to their physical and functional side; control and alert systems to allow for quick response in case of an incident; protection against cascading effects of an incident.
Sākumā ir jāmin katastrofu sekas.
It would be pertinent to cite the incidences of disasters.
I pielikums, daļa „Tēmas”, 9.1. iedaļa („Drošība”), apakšiedaļa „Drošības sistēmu integrācija un savietojamība”, virsraksts
Annex I, 'Themes', section 9.1 ('Security'), subsection 'Security Systems Integration and interoperability', heading
· Drošības sistēmu integrācija un savietojamība
- Security Systems Integration and interoperability
Drošības sistēmu integrācija , starpsavienojamība un savietojamība
- Security Systems Integration , interconnection and interoperability
Ja vēlamies nodrošināt vēlamo savietojamību starp drošības sistēmām, ir jānodrošina to starpsavienojamība.
If the desired interoperability effect between security systems is to be produced, their proper interconnection needs to be ensured.
I pielikums, daļa „Tēmas”, 9.1. iedaļa („Drošība”), apakšiedaļa „Starptautiskā sadarbība”, 2. daļa
Annex I, 'Themes', section 9.1 ('Security'), subsection 'International Cooperation', second paragraph
Tiks apsvērta iespēja veikt īpašus starptautiskās sadarbības pasākumus, ja vien tā varētu būt savstarpēji izdevīga saskaņā ar ES Drošības politiku, piemēram, pētījumi, kas saistīti ar drošības pasākumiem, ko iespējams piemērot globālā mērogā .
Specific international co-operation actions will be considered where there is mutual benefit in line with the EU Security Policy, such as research relating to security activities of global applicability .
Tiks apsvērta iespēja veikt īpašus starptautiskās sadarbības pasākumus, ja vien tā varētu būt savstarpēji izdevīga saskaņā ar ES Drošības politiku, piemēram, pētījumi, kas saistīti ar tādām globāli piemērojamām darbībām, kas attiecas uz drošību un katastrofām .
Specific international co-operation actions will be considered where there is mutual benefit in line with the EU Security Policy, such as research relating to activities of global applicability linked to security and disasters.
Abus šīs daļas galvenos jautājumus ir jānorāda arī attiecībā uz starptautisko sadarbību.
The two principle items of the paragraph should also be specified in relation to international cooperation.
I pielikums, daļa „Tēmas”, 9.1. iedaļa („Drošība”), apakšiedaļa „Reaģēšana uz jaunām vajadzībām un neparedzētām politikas vajadzībām”
Annex I, 'Themes', section 9.1 ('Security'), subsection 'Responding to emerging needs and unforeseen policy needs'
Drošības pētniecības tēma pēc būtības un struktūras ir elastīga.
The Security Research theme is by nature and design flexible.
Līdz ar to tiek nodrošināta iespēja uzsākt arī pētījumus saistībā ar vēl nezināmiem nākotnes draudiem un ar tiem saistītām politikas vajadzībām.
Activities will allow the accommodation of as yet unknown future security threats and related policy needs that may arise.
Šis elastīgums sekmīgi papildinās arī iepriekš uzskaitīto pētījumu orientēšanos uz pamatuzdevumu izpildi.
This flexibility will complement the mission-oriented character of the research activities set out above.
Līdz ar to tiek nodrošināta iespēja uzsākt arī pētījumus saistībā ar vēl nezināmiem nākotnes draudiem un katastrofām un ar tiem saistītām politikas vajadzībām.
Activities will allow the accommodation of as yet unknown future disasters an d security threats and related policy needs that may arise.
Arī šeit teksts ir pielāgots, lai būtu minētas katastrofas.
Here too the text should be adapted to refer to disasters.
I pielikums, daļa „Tēmas”, 9.2 iedaļa „Drošība un kosmoss”, iedaļa („Kosmoss”), virsraksts un apakšiedaļa „Mērķis” (jauna)
Annex I, part 'Themes', section 9.2 ('Space'), title and subsection 'Objective' (new)
I pielikums, daļa „Tēmas”, 9.2. iedaļa („Kosmoss”), apakšiedaļa „Darbības”, 1. sadaļa („Uz kosmosu balstīti lietojumi Eiropas sabiedrības rīcībā”), 1. ievilkums („Globālais monitorings par vidi un drošību (GMES)”)
Annex I, part 'Themes', section 9.2 ('Space'), subsection 'Activities', first heading ('Space-based applications at the service of the European Society'), indent 1, ('Global Monitoring for Environment and Security (GMES)')
Mērķis ir izstrādāt uz satelītiem balstītas monitoringa un agrās brīdināšanas sistēmas kā unikālus un globāli pieejamus datu avotus, kā arī konsolidēt un veicināt to operatīvās izmantošanas attīstību.
The objective is to develop appropriate satellite based monitoring and early warning systems as unique and globally available data sources and to consolidate and stimulate evolution of their operational use.
Šī programma arī sniegs atbalstu operatīvo GMES pakalpojumu izstrādāšanai, kas savukārt dos iespēju lēmumu pieņēmējiem labāk sagatavoties krīzes situācijām vai mazināt to sekas, kā arī risināt jautājumus, kas saistīti ar vides un drošības pārvaldību.
This programme will also provide support to the development of operational GMES services, which enable decision-makers to better anticipate or mitigate crisis situations and issues relating to the management of the environment and security.
Pētījumiem galvenokārt jāveicina no kosmosa avotiem iegūtu GMES datu izmantošana un to integrēšana ar datiem no citām novērošanas sistēmām, tādējādi iegūstot kompleksus produktus, kas izveidoti, lai tiešajiem lietotājiem sniegtu informāciju un individuālus pakalpojumus ar efektīvas datu integrācijas un informācijas pārvaldības palīdzību.
Research activities should mainly contribute to maximise the use of GMES data collected from space-borne sources and to integrating these with data from other observation systems in complex products designed to deliver information and customised services to end-users through an efficient data integration and information management.
Pētījumiem jāpalīdz arī attīstīt monitoringa metodes un saistītās instrumentu tehnoloģijas, vajadzības gadījumā izstrādāt jaunas uz kosmosu balstītas sistēmas vai uzlabot esošo sistēmu savietojamību, kā arī nodrošināt to izmantošanu operatīvo dienestu un operatīvās darbības sagatavošanas dienestu vajadzībām atbilstoši dažāda veida pieprasījumam.
Research activities should also contribute to enhance monitoring techniques and associated instrument technologies, to develop where necessary new space-based systems or improve the interoperability of existing ones, and to enable their use in (pre)operational services responding to specific types of demand.
Šī programma arī sniegs atbalstu operatīvo GMES pakalpojumu izstrādāšanai, kas savukārt dos iespēju lēmumu pieņēmējiem labāk sagatavoties krīzes situācijām vai mazināt to sekas, kā arī risināt jautājumus, kas saistīti ar vides un drošības pārvaldību un dabas katastrofu seku likvidēšanu .
This programme will also provide support to the development of operational GMES services, which enable decision-makers to better anticipate or mitigate crisis situations and issues relating to the management of the environment and security and the handling of natural disasters .
Pētniecībai jāsniedz atbalsts ilgtspējīgu kosmosa un in situ (ieskaitot zemes un gaisa) sistēmu izstrādei: zemes novērošanai un krīžu pārvaldībai, augstas izšķirtspējas attēlu iegūšanai sevišķi svarīgiem apgabaliem, ieskaitot pilsētu apgabalus un apgabalus ar strauju attīstību; riska novēršanai un riska pārvaldībai, un visa veida ārkārtas situācijām, pastiprinot konverģenci ar zemes sistēmām .
Research should support the development of sustainable space-based and in situ (including ground-based and airborne) systems for: land monitoring and crisis management, with frequent, high-resolution imagery for zones of high importance, including sensitive, urban and rapidly evolving zones; for risk prevention and risk management and all kinds of emergency, enhancing convergence with non-space systems.
Ir pierādīts, ka uz satelītiem balstīta kontrole un novērošana var būt ļoti efektīva dabas katastrofu novēršanā un to seku likvidēšanā.
It has been shown that satellite-based monitoring and surveillance can be highly effective in the prevention and management of natural disasters.
I pielikums, daļa „Tēmas”, iedaļa („Drošība un kosmoss”), apakšiedaļa „Kosmoss”, sadaļa „Metode”, 6.a daļa (jauna)
Annex I, Part 'Themes', subtitle 'Security and Space', section 'Space', heading 'Approach', paragraph 6 a (new)
Tādu starptautisko saistību novērtēšana un uzraudzība, ko veic arī ārpus Eiropas Savienības robežām, kurās iesaistīta Eiropas Savienība .
Assessing and monitoring international commitments, involving Europe, undertaken beyond European borders.
I pielikums, daļa „Tēmas”, 9.2 iedaļa „Drošība un kosmoss”, apakšiedaļa („Kosmoss”), sadaļa „Reaģēšana uz jaunām vajadzībām un neparedzētām politikas vajadzībām”
Annex I, part 'Themes', section 9.2 ('Space'), subsection 'Responding to emerging needs and unforeseen policy needs'
Pētniecība saistībā ar jaunām vajadzībām pavērs iespēju tehnoloģiskās attīstības novatoriskiem risinājumiem kosmosa pētniecības jomā, ka arī iespējamiem pielāgojumiem un lietojumiem citās jomās (piemēram, resursu pārvaldībā, bioloģiskajos procesos un jaunos materiālos).
Research on emerging needs will enable innovative solutions to technological developments in the space research area, and possible adaptations and applications in other fields (e.g. resources management, biological processes, and new materials).
Pētījumos saistībā ar neparedzētām politikas vajadzībām pievērsīsies tādiem tematiem kā uz kosmosu balstīti risinājumi jaunattīstības valstu atbalstam, jaunu kosmosa novērošanas un saziņas līdzekļu un metožu izstrādāšana, kas saistīti ar svarīgām Kopienas politikas jomām, kā arī ieguldījumi sociālajā integrācijā.
Research to respond to unforeseen policy needs may address topics such as providing space based solutions in support of developing countries, developing new space-observation and communication tools and methods related to relevant Community policies and contributions to social inclusion.
Īpaša uzmanība jāpievērš pētījumiem ar mērķi uzlabot kosmosa komponentu tādām novērošanas sistēmām, kas vērstas uz kritiskiem infrastruktūras objektiem, kā: telekomunikāciju tīkli, sauszemes un jūras transports, enerģētikas infrastruktūras objekti, kā arī Eiropas tīklu izvēršana galvenokārt ārpus Eiropas robežām.
Special attention will be paid to research aimed at improving the space component of monitoring systems targeting critical infrastructures, such as telecommunication networks, terrestrial and marine transport, energy infrastructures as well as deployments on European networks, mainly beyond Europe’s borders.
Pētījumi par kritisku infrastruktūras objektu drošību ir neapmierinoši, un tas notiek laikā, kad šādi objekti ir pārslogoti globālā līmenī.
Research aimed at the security of critical infrastructures is far from satisfactory, at a time when such infrastructures are overloaded and overstretched at global level.
Arvien biežāk stratēģiskus lēmumus, kas skar, piemēram, Eiropas enerģijas piegādes, pieņem pēc tam, kad ir pilnībā ņemtas vērā drošības vajadzības un prasības.
More and more often, strategic decisions affecting European energy supplies, for instance, are made after taking in the outmost consideration security needs and requirements.
Tāpēc šajā jomā ir steidzami jāatjaunina pētījumi, jo īpaši attiecībā uz kosmosa komponentu.
An upgrade of research in this field, especially concerning the space component, is thereby urgent.
II pielikums, tabula
Annex II, table
III pielikums, sadaļa „Kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas”, 5. aizzīme, 1. daļa
Annex III, heading 'Joint Technology Initiatives', bullet 5, paragraph 1
Eiropai jāsaglabā vadošās pozīcijas galveno tehnoloģiju jomā, ja tā arī nākotnē vēlas ilgtspējīgu, novatorisku un konkurētspējīgu aeronautikas un gaisa transporta nozari.
Europe must remain at the forefront of key technologies if it is to have sustainable, innovative and competitive aeronautics and air transport industries in the future.