natgillin/translations-raw huggingface dataset:
OV C […], […], […]. lpp. ,
OJ C […], […], p. […] ,
(1) Eiropas Savienība ir izveidojusi Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (še turpmāk „Fonds”), lai demonstrētu solidaritāti ar iedzīvotājiem reģionos, kurus piemeklējušas dabas katastrofas;
(1) The European Union has created a European Union Solidarity Fund (the "Fund") to show solidarity with the population of regions struck by disasters.
(2) Fonda līdzekļus maksimāli EUR 1 miljarda apmērā gadā ļauj izmantot 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums;
(2) The Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 allows the mobilisation of the Fund within the annual ceiling of EUR 1 billion.
(3) Regula (EK) Nr. 2012/2002 paredz noteikumus, kas ļauj izmantot Fondu;
(3) Regulation (EC) No 2012/2002 contains the provisions whereby the Fund may be mobilised.
(4) Ungārija un Grieķija iesniedza pieteikumus ar lūgumu izmantot Fondu saistībā ar divām plūdu izraisītām katastrofām,
(4) Hungary and Greece submitted applications to mobilise the Fund, concerning two disasters caused by flooding,
Eiropas Savienības 2007. finanšu gada vispārējā budžeta ietvaros Eiropas Savienības Solidaritātes fondu izmanto, lai nodrošinātu summu EUR 24 370 114 apmērā saistību un maksājumu apropriācijām.
For the general budget of the European Union for the financial year 2007, the European Union Solidarity Fund shall be mobilised to provide the sum of EUR 24 370 114 in commitment and payment appropriations.
ES Solidaritātes fonda izmantošana saskaņā ar 26. punktu 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību
Mobilisation of the EU Solidarity Fund according to point 26 of the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline and sound financial management
Ziņojums par konkurences politiku 2005. gadā
Report on Competition Policy 2005
Ziņojums par konkurences politiku 2005. gadā
on Competition Policy 2005
- ņemot vērā Komisijas ziņojumu par konkurences politiku 2005. gadā,
- having regard to the Commission Report on Competition Policy 2005,
- ņemot vērā Komisijas nozares izmeklēšanu enerģētikas un banku mazumtirdzniecības pakalpojumu nozarē,
- having regard to the Commission sector inquiries in the energy and retail banking sectors,
- ņemot vērā Lisabonas stratēģijas mērķus,
- having regard to the objectives of the Lisbon Strategy,
- ņemot vērā Konkurences ģenerāldirektorāta 2005. gada decembra diskusiju dokumentu par EK Līguma 82. panta piemērošanu izslēdzošai dominējoša stāvokļa ļaunprātīgai izmantošanai,
- having regard to the discussion paper by the Competition Directorate-General on the application of Article 82 of the Treaty to exclusionary abuses of December 2005,
OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp. un Komisijas 2004. gada 7. aprīļa Regulu (EK) Nr. 773/2004 par lietas izskatīšanu saskaņā ar EK Līguma 81. un 82. pantu, ko vada Komisija,
1. and Commission Regulation (EC) No 773/2004 of 7 April 2004 relating to the conduct of proceedings by the Commission pursuant to Articles 81 and 82 of the EC Treaty
- ņemot vērā pamatnostādnes, lai aprēķinātu naudassodu, kas uzlikts, piemērojot Regulas (EK) Nr. 1/2003 23. panta 2. punkta a) apakšpunktu,
- having regard to the Guidelines on the method of setting fines imposed pursuant to Article 23(2)(a) of Regulation (EC) No 1/2003
- ņemot vērā Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (EK Apvienošanās regula),
- having regard to Council Regulation (EC) No 139/2004 of 20 January 2004 on the control of concentrations between undertakings (the EC Merger Regulation)
- ņemot vērā Konkurences ģenerāldirektorāta 2005. gada oktobra pētījumu par uzņēmumu apvienošanās tiesiskās aizsardzības līdzekļiem 2005. gadā (Pētījums par uzņēmumu apvienošanās tiesiskās aizsardzības līdzekļiem),
- having regard to the DG Competition Merger Remedies Study 2005 of October 2005 (Merger Remedies Study),
- ņemot vērā Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai,
- having regard to Commission Regulation (EC) No 794/2004 of 21 April 2004 implementing Council Regulation (EC) No 659/1999 laying down detailed rules for the application of Article 93 of the EC Treaty
- ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu par zaudējumu atlīdzināšanas prasībām par EK konkurences noteikumu pārkāpšanu ( COM(2005)0672 ) (Zaļā grāmata par zaudējumiem),
- having regard to the Commission Green Paper on Damages actions for breach of the EC antitrust rules ( COM(2005)0672 ) (Damages Green Paper),
- ņemot vērā Komisijas Valsts atbalsta rīcības plānu „Mazāks un mērķtiecīgāks valsts atbalsts: plāns valsts atbalsta reformai 2005.–2009. gadam” ( COM(2005)0107 ),
- having regard to the Commission State Aid Action Plan on Less and better targeted state aid: a roadmap for state aid reform 2005-2009 ( COM(2005)0107 ),
- ņemot vērā Komisijas 2006. gada 24. oktobra Regulu (EK) Nr. 1628/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu valstu reģionālajam ieguldījumu atbalstam,
- having regard to Commission Regulation (EC) No 1628/2006 of 24 October 2006 on the application of Articles 87 and 88 of the Treaty to national regional investment aid
- ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 27. aprīļa rezolūciju par valsts atbalsta rīcības plāna nozaru aspektiem: atbalsts jauninājumiem,
- having regard to its resolution of 27 April 2006 on sectoral aspects of the State Aid Action Plan: aid for innovation
- ņemot vērā Komisijas dienestu 2006. gada septembra dokumentu „Kopienas nostādnes par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai”,
- having regard to the Commission staff paper on a Community Framework for State aid for Research and Development and Innovation of September 2006,
- ņemot vērā Kopienas pamatnostādnes valsts atbalstam vides aizsardzībā,
- having regard to the Community guidelines on State aid for environmental protection
- ņemot vērā Kopienas pamatnostādņu projektu par valsts atbalstu un riska kapitāla ieguldījumiem mazos un vidējos uzņēmumos,
- having regard to the draft Community guidelines on State aid and risk capital investments in small and medium-sized enterprises,
- ņemot vērā Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnes 2007.–2013. gadam,
- having regard to the Guidelines on national regional aid for 2007-2013
- ņemot vērā Komisijas 2005. gada 28. novembra Lēmumu 2005/842/EK par EK līguma 86. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecība uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi
- having regard to Commission Decision 2005/842/EC of 28 November 2005 on the application of Article 86(2) of the EC Treaty to State aid in the form of public service compensation granted to certain undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest
- ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2005. gada 22. februāra rezolūciju par valsts atbalstu sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas veidā,
- having regard to its resolution of 22 February 2005 on State aid in the form of public service compensation
- ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas praksi attiecībā uz vispārējas nozīmes pakalpojumiem un jo īpaši 2003. gada 24. jūlija spriedumu Lietā C-280/00,
- having regard to the case law of the Court of Justice of the European Communities relating to services of general interest and, in particular, to the Court's judgment of 24 July 2003 in Case C-280/00
Lieta C-280/00 Altmark Trans GmbH un Regierungspräsidium Madgeburg pret Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, ECR [2003], I-7747.lpp.
Case C-280/00, Altmark Trans GmbH and Regierungspräsidium Magdeburg v Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH [2003] ECR I-7747. ,
– ņemot vērā Ekonomikas un monetāro lietu komitejas ziņojumu (A6 0176/2007),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6‑0176/2007 ),
2. atzinīgi vērtē to, ka Komisija konkurences politikas piemērošanā dod priekšroku pieejai, kas pamatota uz ekonomiku, nevis noteikumiem; atzinīgi vērtē Komisijas pieeju nozaru izmeklēšanā, kas ir tuvāka uzņēmējdarbības prakses realitātei, jo īpaši attiecībā uz finanšu pakalpojumiem un enerģētikas nozari; turklāt uzsver, ka nozares izmeklēšanā jāvieš skaidrība par attiecīgās nozares pašreizējo situāciju un tendencēm, kā arī jāveicina progresīva politika;
Welcomes the preference attributed by the Commission to an economic rather than rules-based approach to competition policy enforcement; welcomes the Commission's approach in its sector inquiries, which is closer to the realities of business practices, particularly as regards the financial services and energy sectors; further stresses that those inquiries should shed light on the current sector situation and trends in the targeted sectors and should stimulate a forward-focused policy;
5. atkārtoti aicina attiecībā uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, ņemot vērā dalībvalstu ievērojamās atšķirības dažādās politikas jomās, turpināt darbu gan pie spēkā esošo konkurences noteikumu precizēšanas, gan pie praktiskās piemērošanas;
Renews the call in relation to services of general economic interest (SGEIs) given the considerable differences in policies prevailing across the Member States, for further progress in relation to both the clarification of the existing competition rules and their practical application;
9. atzinīgi vērtē EK konkurences noteikumu pieņemšanu visjaunākajās dalībvalstīs un iesaka nepārtraukti uzlabot šo noteikumu piemērošanas kvalitāti;
Welcomes the adoption of EC competition rules by the most recently acceded Member States and recommends the continued refinement of the quality of the implementation of such rules;
16. atzinīgi vērtē centienus stiprināt EKT lomu konkurences nodrošināšanas jomā, saskaņojot prakses un noteikumu interpretāciju, kā arī deleģējot kompetenci un apmainoties ar pieredzi starp valstu konkurences uzraudzības iestādēm;
Welcomes the efforts to strengthen the ECN's role in the field of competition enforcement through the harmonisation of practices and interpretation of norms, as well as the delegation of competences and the exchange of experiences among NCAs;
19. uzsver, ka lielāku prioritāti vajadzētu piešķirt īpašumtiesību nošķiršanas pabeigšanai enerģētikas sektorā līdztekus vertikālo konglomerātu izjaukšanai un efektīvas tirgus piekļuves nosacījumu garantēšanai;
Underlines that the completion of ownership unbundling in the energy sector, alongside the dismantling of vertical conglomerates and guaranteeing conditions for effective market access should be given stronger priority;
35. atzinīgi vērtē Komisijas pastiprināto uzmanību pret Lisabonas programmas jautājumiem saistībā ar valsts atbalsta pārvaldību un Komisijas bažas par novēloto pievēršanos šiem jautājumiem mazāk attīstītajos Eiropas Savienības reģionos;
Welcomes the increased sensitivity of the Commission in relation to the Lisbon agenda issues in the context of State aid management and its concerns regarding the 'catching-up' regarding such matters of less developed regions in the European Union;
37. atgādina par vajadzību nodrošināt, ka atbilstība EK mērķiem klimata kontroles jomā un valsts atbalsts videi dažādās valstīs un nozarēs ir savienojami ar konkurences politikas mērķiem; aicina Komisiju risināt šo jautājumu nākamajā pārskatā par grupālo atbrīvojumu atbalstam vides jomā;
Recalls the need to guarantee that compliance with EC targets on climate control, combined with environmental State aid, across different countries and sectors, are compatible with competition objectives; calls on the Commission to address this issue in the forthcoming review of the environmental aid block exemption;
39. atzinīgi vērtē Komisijas sadarbību ar Ķīnas varasiestādēm, veidojot konkurences uzraudzības iestādi šajā valstī; mudina Komisiju turpināt centienus iedibināt efektīvu konkurences vidi Ķīnā;
Welcomes the Commission's cooperation with Chinese authorities towards the establishment of a competition authority in that China; urges the Commission to continue its efforts towards instituting an effective competition culture in that China;
49. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and the Commission.
VISPĀRĪGI APSVĒRUMI
GENERAL CONSIDERATIONS
2005. gadā stājās spēkā un tika konsolidēti vairāki konkurences politikas reformas priekšlikumi, kā arī tika veikti pasākumi, lai atjauninātu Eiropas konkurences politiku, uzlabotu tās efektivitāti, pārredzamību un saskaņotību.
In 2005 a number of the broad lines previously laid down for competition policy reform entered into force and were consolidated, and important new steps were taken to update, and enhance the effectiveness, transparency, and coherence of, European competition policy.
Vispārējos vilcienos šis ziņojums atzīmē, ka konkurences politikā pēdējos gados ir novērota iedrošinoša attīstība veicināt sapratni par attiecīgo prakšu vai izmaiņu uzņēmējdarbības struktūrās patieso vai iespējamo ietekmi, kā arī attālināties no konkurences noteikumu piemērošanas stingri formāli (t.i., uz noteikumiem pamatota pieeja).
In general terms this report notes that there has been an encouraging tendency in recent years for competition policy to favour understanding of the actual or potential effects of given practices or changes to business structures and move away from application of competition rules in a strictly formal sense (i.e. the ‘rules-based’ approach).
Lai arī atzinīgi vērtēta, šī iespēja nozīmē daudz vairāk paveicamu uzdevumu, nekā tradicionālā uz noteikumiem pamatotā metode.
Though welcome, this option is more challenging than the traditional rules-based method.
Nedrīkst pieļaut, ka jaunās pieejas sarežģītība rada nenoteiktību uzņēmumiem, jo īpaši mazākām firmām, vai arī nepatiku pret risku, kas būtu pretstatā konkurences politikas mērķiem.
The greater complexity of the new approach must not be allowed to create uncertainty for business, especially smaller firms, or an aversion to risk that would run counter to the aims of competition policy.
Tāpat atzinīgi tiek vērtēta decentralizācija, ko pastiprināti jūt Eiropas konkurences politikā; tomēr vajadzīgs vēl daudz darba, lai saskaņotu interpretācijas kritērijus un ieviešanas normas dažādās dalībvalstīs un atsevišķās iestādēs.
Also to be welcomed is the trend towards decentralisation that has increasingly been making itself felt in European competition policy; however, much more work is needed in order to harmonise the criteria for interpretation and implementation of norms in the various Member States and individual institutions.
Ir ļoti svarīgi nodrošināt saskaņotu piemērošanas pakāpi dažādās dalībvalstīs; šim nolūkam kopā ar konkurences uzraudzības iestādēm jāiesaista arī valstu tiesību sistēmas un jo īpaši tiesas.
It is vital to ensure a consistent degree of enforcement in the different countries; to that end, national legal systems and especially courts need to be involved alongside the competition authorities.
Ziņojums, kurš tiek pārskatīts, apstiprina, ka vēl joprojām ārkārtīgi trūkst konkurences stratēģiski nozīmīgos tirgos (piemēram, enerģētika) un pakalpojumos (tostarp pakalpojumi ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi).
The report under review confirms that competition is still severely wanting on markets of strategic importance (energy, for example) and in services (including services of general economic interest).
Ņemot vēra bažas saistībā ar stratēģisko drošību un universālu segumu, vajadzīgs noskaidrot nozaru mērķus, kas nosaka konkurences noteikumus, kā arī regulatoriem sniegtās instrukcijas; turklāt vajadzību saskaņot valsts regulējuma spējas ar tirgus dalībnieku pieaugošo varu var skaidrāk demonstrēt, izmantojot nozaru izpēti.
Given the concerns regarding strategic security and universal coverage, it is necessary to clarify the sector objectives governing competition rules and the brief assigned to regulators; furthermore, the need to reconcile public regulation capacity with the growing power of market players can be demonstrated more clearly by sector-based analysis.
Tādēļ, nosakot prioritārās nozares, Komisijai un valstu konkurences uzraudzības iestādēm jānosaka skaidri kritēriji un jāizveido saskaņots pamats, kā novērtēt viņu rīcības ietekmi uz patērētāju labklājību un interešu aizsardzību.
When determining their priority sectors, therefore, the Commission and the national competition authorities must lay down clear-cut criteria and establish a coherent basis on which to assess the impact of their actions on the well-being of consumers and protection of their interests.
KONKURENCI IEROBEŽOJOŠAS PRAKSES (KONKURENCES NOTEIKUMI)
PRACTICES RESTRAINING COMPETITION (‘ANTITRUST’)
Starp nozīmīgākajiem jaunajiem pasākumiem pareizajā virzienā ir Zaļā grāmata par zaudējumu atlīdzināšanas prasībām par EK konkurences noteikumu pārkāpšanu un 2005. gada nogalē publicētās pamatnostādnes par 82. panta piemērošanu izslēdzošai dominējoša stāvokļa ļaunprātīgai izmantošanai; attiecībā uz veiktajiem pasākumiem ir sākta soda atlaižu programmas īstenošana un veiktas divas nozaru izmeklēšanas, kā arī sākta karteļu sodīšanas pamatnostādņu pārskatīšana.
Among the most notable new steps, in the right direction, are the Green Paper on Damages actions for breach of the EC antitrust rules and, published back in late 2005, the guidelines on the application of Article 82 to exclusionary abuses; as regards action taken, the Model Leniency Programme has been launched, as have two sector inquiries, and the guidelines for fining cartels have begun to be reviewed.
Turklāt Eiropas Konkurences tīkls (EKT) ir galvenais nosacījums veiksmīgai jauno noteikumu ieviešanai, kas ietverti Regulā (EK) Nr. 1/2003.
The European Competition Network (ECN) is, in addition, central to successful implementation of the new rules embodied in Regulation (EC) No 1/2003.
Visi šie pasākumi paredzēti efektīvākas konkurences politikas izveidošanai.
These measures all make for a more effective competition policy.
Tomēr šajā sadaļā Komisijai jāpievērš uzmanība atsevišķām jomām, kurās vajadzīgi uzlabojumi attiecībā uz konkurenci.
However, the Commission’s attention should be drawn in this section to certain areas in which there is room for improvement where competition is concerned.
Finanšu nozarē vēl joprojām ir nopietnas konkurences un regulācijas problēmas.
In the financial sector there are still serious competition and regulation problems.
Eiropas tirgu turpina pakļaut ārkārtas pasākumiem, kas praksē labi noder valstu dalībniekiem.
The European market continues to be subject to exceptional arrangements that serve in practice to favour national players.
Tālāki pasākumi jāveic arī saistībā ar vispārēju attiecīgo kritēriju un regulatoru un uzraudzības institūciju piemēroto prakšu saskaņošanu.
Further steps should also be taken towards general harmonisation of the respective criteria and practices applied by regulators and supervisory bodies.
Attiecībā uz Komisijas sākto darbu saistībā ar pamatnostādnēm par 82. panta piemērošanu izslēdzošai dominējoša stāvokļa ļaunprātīgai izmantošanai, EP ieteikumos, kas izklāstīti 2006. gada martā komisārei nosūtītajā vēstulē, uzsver vajadzību garantēt augstus piesardzības standartus attiecībā uz tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, kā arī padarīt lēmumus saskaņotākus un paredzamākus, turpinot apzināties, ka prakšu ekonomiskās efektivitātes novērtēšanai bija jāpaliek otrajā vietā aiz patērētāju tiesību aizsardzības.
Regarding the work set in motion by the Commission on the guidelines on the application of Article 82 to exclusionary abuses, the EP’s recommendations, set out in a letter sent to the Commissioner in March 2006, emphasised the need to guarantee high standards of vigilance as regards market abuses and make decisions more consistent and predictable, proceeding on the understanding that assessment of the economic efficiency of practices had to take second place to protection of consumers’ rights.
Kopienas soda atlaižu paraugprogramma nodrošina neapstrīdamas priekšrocības attiecībā uz pretlikumīgu nolīgumu atklāšanu un sodīšanu, bet šīs priekšrocības varētu uzlabot, ja praksē programmu ieviestu efektīvāk.
The Community Model Leniency Programme brings indisputable advantages from the point of view of detecting and condemning collusion, but they could be improved if the programme were implemented more effectively at the practical level.
Ir būtiski novērst programmas nepareizu izmantošanu, vai nu ļaujot pieteikumu iesniedzējiem mākslīgi izmantot soda atlaižu piemērošanu vai arī zināmā mērā sodot firmas, kuras kā mazi akcionāri nebūtu tik spējīgas būtiski uzlabot procedūru.
It is essential to prevent the programme being misused, whether by allowing applicants to artificially exploit leniency applications or by, in relative terms, penalising firms which, as smaller stakeholders, would be less able to add anything of relevance to the proceedings.
Vēlreiz, svarīgi ir izveidot iniciatīvas, kas padarītu iespējamu skaidru un pārredzamu pamatnostādņu ieviešanu uzņēmumos, jo īpaši mazos un vidējos uzņēmumos (MVU).
Once again, what matters is to produce initiatives enabling clear and transparent guidelines to be passed on to business, especially SMEs.
Kā papildinājumu iepriekš minētajai iniciatīvai Parlaments atzinīgi vērtē to, ka jāpiemēro zaudējumu atlīdzināšanas prasības par EK konkurences noteikumu pārkāpšanu , kā noteikts Zaļās grāmatas secinājumos, jo tas radīs vajadzīgos nosacījumus, lai izmantotu tiesības saņemt atlīdzību par zaudējumiem, kas radušies pilsoņiem un firmām, jo īpaši MVU.
As a complement to the above initiative, Parliament welcomes the fact that the practice of ‘ damages actions for breach of the EC antitrust rules ’ is to be applied as provided for in the conclusions of the Green Paper, since this will create the conditions required in order to exercise the right to compensation for damage caused to citizens and firms, in particular SMEs.
Nāksies samazināt iespējamā konflikta risku starp stimuliem, kas piešķirti saskaņā ar Kopienas soda atlaižu programmu, un pienākumu veikt grozījumus, kā noteikts Zaļajā grāmatā.
It will be necessary to reduce the risk of potential conflict between the incentives granted under the Community Model Leniency Programme and the obligation to make amends, as laid down in the Green Paper.
Un visbeidzot bažas rada tas, ka firmas varētu tikt iesaistītas jaunos negodīgas konkurences veidos, kas rodas tādēļ, ka aizvien biežāk kā praktikantus pieņem darbā augsti kvalificētus jaunus darbiniekus, slēdzot ar viņiem beztermiņa neregulētus darba līgumus, kuri neatbilst minimālās algas noteikumiem un nodarbinātības tiesību standartiem.
One final cause for concern is that firms could be drawn into new forms of unfair competition stemming from the fact that highly skilled young workers are increasingly being recruited as trainees under open-ended unregulated arrangements not conforming to minimum wage and employment rights standards.
UZŅĒMUMU APVIENOŠANĀS UN IEGUVUMI
MERGERS AND ACQUISTIONS (M & A)
Pēdējā attīstība vienotajā tirgū, jo īpaši saistībā ar enerģētiku un finanšu pakalpojumiem, rāda, cik nepiemēroti ir pašreizējie Kopienas noteikumi , ko piemēro uzņēmumu apvienošanās vai iegādāšanās gadījumos.
The latest developments on the single market, especially where energy and financial services are concerned, demonstrate the inadequacy of the current Community regulation applying to mergers and acquisitions.
Kā komisāre publiski atzina 2005. gada novembrī, „divu trešdaļu” noteikums saistībā ar iekšējā tirgus apgrozījumu vairs nav atbilstošs atskaites punkts tam, lai Komisija izdarītu secinājumus par uzņēmumu apvienošanos, ņemot vērā Kopienas ietekmi.
As the Commissioner publicly admitted in November 2005, the ‘two-thirds’ rule, referring to domestic market turnover, is no longer an appropriate cut-off point for the Commission’s power to assess mergers with Community impact.