natgillin/translations-raw huggingface dataset:
37. atzinīgi vērtē Finanšu pakalpojumu patērētāju grupas izveidi un centienus iesaistīt pakalpojumu izmantotāju pārstāvjus ekspertu grupās un savstarpējās konsultācijās; atzīmē, ka finanšu nozarē patērētāji un galalietotāji, piemēram, MVU, savu viedokli izsaka gausi; iesaka veidot Eiropas budžeta līniju, lai finansētu patērētāju un MVU organizāciju zināšanu apguvi par finanšu tirgu, tādējādi sniedzot ieguldījumu FSAP konsultāciju procesos;
37. w elcomes the establishment of the Financial Services Consumer Group and the attempts to involve user representatives in expert groups and consultations; notes that, nevertheless, the voice of consumers and end users such as SMEs lags far behind that of the financial industry; recommends the creation of a European budget line to finance financial market expertise in consumer and SME organisations in order to feed into the FSAP consultation processes;
Labāka likumdošana
Better regulation
40. atzīmē, ka viena no labākas likumdošanas prioritātēm skar tiesisko aspektu, t. i., īstenot, pildīt un pastāvīgi vērtēt spēkā esošos tiesību aktus un turpmākām iniciatīvām stingri piemērot labākas tiesību aktu izstrādes principus;
Notes that one of the priorities of better regulation concerns the legal aspect, namely to implement, enforce and continuously evaluate the existing legislation and to apply rigorously the better regulation agenda to future initiatives;
42. atzīmē, ka saskaņā ar nolīgumu par labāku tiesību aktu izstrādi ir jāizvērtē ikviena jauna Komisijas priekšlikuma ietekme uz nozīmīgiem jautājumiem; pauž nožēlu, ka šīs saistības līdz šim nav pienācīgi pildītas, un uzsver, ka ietekmes novērtējumu rezultātā tomēr nedrīkst pārtraukt tiesību aktu izstrādi; no jauna apstiprina Parlamenta apņemšanos nodrošināt tiesību aktu labāku izstrādi un veikt ietekmes novērtējumu, ja likumdošanas priekšlikumi tiek būtiski grozīti;
Notes that under the agreement on better law-making, any new Commission proposal should give rise to an impact assessment on the important issues; regrets that up to now that commitment has not been fulfilled in a satisfactory manner and stresses that impact assessments should nevertheless not bring law-making to a standstill; reaffirms Parliament's commitment to better regulation and to conducting impact assessments when making substantive changes to legislative proposals;
44. atzinīgi vērtē nesen panākto komitoloģijas vienošanos un apņemas pieņemt ar finanšu pakalpojumu jomu saistītos instrumentus; iesaka līdzīgi pārveidot pirms Lamfalussy procesa pieņemtos instrumentus; uzstāj, lai 2. līmeņa (L2) komitejās būtu ļauts piedalīties Parlamenta novērotājiem; atzīmē, ka nepieciešams radīt labi izstrādātas iestāžu darba metodes ar prakses nevis rakstisku noteikumu vai formālu vienošanos palīdzību; šajā ziņā MiFID 2. līmeņa izpildes pasākumu izstrāde varētu būt lietderīgs piemērs;
44. w elcomes the recent comitology agreement and is committed to the adaptation of the involved instruments in the financial services field; recommends similarly modifying the pre-Lamfalussy instruments; insists that Parliament should be allowed observers in the Level 2 (L2) committees; notes the need to build well-established interinstitutional working methods through practice more than written rules or formal agreements and that, in this respect, the elaboration of Level 2 implementing measures for MiFID could serve as a an useful example;
47. uzskata, ka FSAP ir devusi ieguldījumu daudzu tiesiskā regulējuma trūkumu novēršanā finanšu pakalpojumu jomā, tomēr ir pārliecināta, ka turpmāka saskaņošana ar konkurences noteikumu piemērošanu varētu lielā mērā uzlabot tiesiskā regulējuma vispārējo darbību un efektivitāti; norāda, ka jaunajiem tiesību aktiem būtu jānodrošina taisnīgums un konkurences vide saskaņā ar konkurences politiku;
Believes that the FSAP has contributed to filling many regulatory gaps in the area of financial services; is convinced, however, that further coordination with competition rule enforcement could have a multiplicative effect on the overall functioning and efficiency of the regulatory framework; points out that new legislation should ensure a fair and competitive environment in line with competition policy;
Sistēmiskie riski
Systemic risks
48. ņem vērā vairākus jaunumus, kas atspoguļo gan iespējamās priekšrocības, gan iespējamos trūkumus, tostarp novatoriskus riska mazināšanas paņēmienus, atvasināto kredītu tirgu ievērojamo pieaugumu, lielu Eiropas finanšu grupu pieaugošo sistēmisko svarīgumu un privātā kapitāla un finanšu iestāžu, kas nav bankas — piemēram, drošības fondu —, nozīmes palielināšanos;
48. t akes note of a range of new developments, which present both potential strengths and possible concerns including innovative risk mitigation techniques, the substantial growth of credit derivatives markets, the increased systemic importance of large pan-European financial groups, and the growing role of non-bank financial institutions such as hedge funds and private equity;
49. atzīmē, ka šādu tirgus pārmaiņu dēļ tiek ietekmēts arī sistēmiskā riska veids, būtība un tā nodošana un rezultātā mainās arī esošo sākotnējo risku mazināšanas līdzekļu efektivitāte; tādēļ pieprasa noteikt un novērtēt sistēmisko risku avotus un to pamatā esošās finanšu krīzes dinamiku aprakstīto pārmaiņu kontekstā;
49. p oints out that those market changes also affect the nature, source and transfer of systemic risk, and thus the effectiveness of existing ex-ante risk mitigation tools; thus calls for evidence-based identification and evaluation of the sources of systemic risks and the underlying dynamics of financial crises in this context;
50. pauž bažas, ka pašreizējā valstu un uz nozarēm balstītā uzraudzības sistēma, iespējams, atpaliek no finanšu tirgus dinamikas, un uzsver, ka uzraudzības sistēmai ir jāpiešķir pietiekami resursi un ka tā ir jākoordinē, lai nodrošinātu atbilstošu un ātru reakciju gadījumos, kad kāda nozīmīga sistēmiska krīze skar vairāk par vienu dalībvalsti;
50. i s concerned that the current nationally and sectorally based supervisory framework may potentially fail to keep pace with the financial market dynamics and stresses that it must be sufficiently well resourced and coordinated to give adequate and quick responses in cases of major systemic crises that affect more than one Member State;
51. atzinīgi vērtē Ekonomikas un finanšu padomes lēmumu ieviest krīžu pārvaldību, lai pārbaudītu attiecīgo uzraudzības iestāžu, finanšu ministru un centrālo banku reakcijas atbilstību, un mudina papildus izveidot kopīgu darba grupu, lai tā sagatavotu drosmīgus secinājumus pat tad, ja tie nav politiski viennozīmīgi;
51. a ppreciates the decision of the Economic and Financial Affairs Council to initiate a crisis exercise to test the appropriateness of the reaction of the prudential supervisors, the finance ministers and the central banks, and encourages the joint working group set up as a follow-up, to draw courageous conclusions, even in the event that they are politically sensitive;
OV L 168, 27.6.2002., 43. lpp. ; atzīmē Komisijas piezīmes par noslēguma ieskaita svarīgumu, lai samazinātu kredīta risku un palielinātu efektivitāti finanšu tirgos, kā arī efektīvāku pašu kapitāla sadalījumu, un mudina Komisiju izstrādāt priekšlikumu, lai uzlabotu acquis konsekvenci saistībā ar dažādiem Kopienas instrumentiem, tostarp FCD , kurā ietverti noteikumi par ieskaitu un savstarpēju pārrēķinu, iespējams, izstrādājot vienotu instrumentu, kurā būtu izklāstīti kopēji pamatprincipi katras valsts tiesiskajai kārtībai attiecībā uz noslēguma ieskaitu;
43. on financial collateral arrangements (FCD); notes the Commission’s comments on the importance of close‑out netting for reduction of credit risk and increasing efficiency in financial markets as well as more efficient allocation of regulatory capital, and encourages the Commission to formulate a proposal for improving the consistency of the acquis in relation to various Community instruments, including the FCD, which contains provisions on netting and set‑off, possibly by developing a single instrument setting out a set of common fundamental principles for each national legal regime for close‑out netting;
Noteikumu un uzraudzības struktūra
Architecture of regulation and supervision
54. mudina trīs 3. līmeņa komitejas uzlabot starpnozaru noteikumu saskanību un uzraudzības noteikumus attiecībā uz lielām finanšu grupām, kas strādā ar vienādiem vai līdzīgiem produktiem, un pēc apspriešanās ar ieinteresētajām personām nepieciešamības gadījumā konsultēt likumdevējus par noteikumu pārskatīšanu; mudina minētās komitejas arī nodrošināt visu finanšu iestāžu darbības vienādu uzraudzību visās dalībvalstīs;
54. u rges the three Level 3 committees to improve cross-sectoral consistency in prudential regulation and group supervision rules for large financial groups dealing with the same or similar products, and, following stakeholder consultation and due procedure give advice to the legislators as to where it is necessary to review the rules; urges them also to ensure that all financial institutions are equally supervised on a functional basis in all Member States;
55. aicina 2. un 3. līmeņa komitejas ierobežot valstu tiesības brīvi pieņemt lēmumus un papildu regulējošos noteikumus saskaņā ar 1. līmeņa pamata tiesību aktiem, bet iesaka ņemt vērā valstu īpatnības un it īpaši katra atsevišķa tirgus strukturālās iezīmes; Iestāžu uzraudzības grupas ( IIMG ) darba kontekstā iesaka pārbaudīt, vai būtu lietderīgi, ja 3. līmeņa komitejas pastiprinātu savu darbību, pieņemot lēmumus ar kvalificētu balsu vairākumu (balsošanas principi vēl jānosaka); ierosina, lai Parlaments un Padome uz gadu piešķir 3. līmeņa komitejām pilnvaras sagatavot konkrētus sadarbības un saskaņoto pasākumu īstenošanas plānus, iespējams, izmantojot ES budžeta resursus; iesaka precīzāk noteikt Lamfalussy 2. un 3. līmeņa komiteju attiecīgās pilnvaras, lai atspoguļotu nepieciešamību panākt lielāku komiteju īstenotās prakses saplūšanu un lai tām ļautu savas kompetences jomās pieņemt saistošus lēmumus attiecībā uz to locekļiem, kā arī lai, apspriežoties ar nozares pārstāvjiem, saņemtu lielāku ieguldījumu no MVU un investoriem;
55. c alls on the Level 2 and Level 3 committees to contain national discretion and gold-plating in line with the basic Level 1 legislation, but take into account national peculiarities and in particular the structural features of individual markets; suggests in the context of the work of the IIMG, a review of whether it may be helpful if Level 3 committees could operate increasingly on the basis of decision-making by some form of qualified majority voting where its principles still have to be defined; suggests that Level 3 committees be given an annual mandate by Parliament and the Council to come up with concrete plans for cooperation and implementation of agreed measures, possibly drawing on EU budgetary resources; recommends that Lamfalussy Level-2 and Level-3 committees' respective powers and mandates be defined more precisely in order to reflect the need to progress towards a greater convergence of their practices and to let them take, within the remit of their activities, binding decisions vis à vis their members, and that the consultation process with industry gets more input form small and medium-sized enterprises and investors;
56. uzsver tādu valsts un nozares uzraudzības iestāžu vienotas Eiropas sistēmas nozīmību, kuras savstarpēji sadarbojas, spēj nodrošināt gan lielu finanšu iestāžu, gan vietēja mēroga uzņēmumu efektīvu uzraudzību, kas sakņojas valstu tradīcijās; uzsver, ka visām uzraudzības iestādēm ir jāņem vērā šādas tradīcijas tik lielā mērā, cik tās palīdz tām veikt uzņēmumu uzraudzību uz vietas; atzinīgi vērtē 3. līmeņa komiteju CEBS, CESR un CEIOPS ciešāko sadarbību un to, ka tās publicē kopīgas ikgadējas darba programmas;
56. u nderlines the importance of an integrated European system of cooperating national and sectoral supervisors, capable of securing the efficient supervision of both big financial players and local entities rooted in national traditions; emphasises that all supervisors must take due account of those traditions in the way they execute their conduct of business supervision on-the-spot; welcomes the increasing cooperation of the Level-3 committees CEBS, CESR and CEIOPS and the fact that they now publish joint annual working programmes;
58. izprot, kāpēc dalībvalstis vēlas nogaidīt, lai jauno kārtību īstenotu un pārbaudītu, pirms apsvērt jebkādas jaunas darbības konverģences sasniegšanai; norāda, ka, ja šajā ziņā netiek panākta virzība, var pastiprināties spiediens, lai apsvērtu centralizētu uzraudzības režīmu; tādēļ uzsver, ka šādos apstākļos, ņemot vērā pastāvošās struktūras, arvien svarīgāka kļūst ciešāka uzraudzības konverģence un sadarbība starp vietējām un ārvalstu uzraudzības iestādēm;
Understands why Member States wish to give new arrangements time to be implemented and tested before considering any further moves towards convergence; points out that, if progress is not made in this direction, pressure for consideration of a centralised supervisory arrangement may be increased; therefore advocates that, in these circumstances, closer convergence in supervision and cooperation between home and host supervisors within the existing structures become matters of particular significance;
60. uzsver, ka izcelsmes valsts un uzņemošās valsts uzraudzības iestāžu sadarbība ir vissvarīgākais līdzeklis vienota finanšu tirgus izveidošanai; īpaši uzsver, ka uzraudzības iestāžu atzīšanas jomā attiecībā uz apvienošanās un pārņemšanas procesu ir jāpalielina centieni, lai sekmētu efektīvu finanšu konglomerātu radīšanu, kuri sekmīgi darbotos un gūtu lielākus apjomradītus ietaupījumus; uzsver, ka jāņem vērā tās valsts banku tirgus apstākļi, kurā atrodas pārņemtās finanšu struktūras domicils;
Emphasises that home-host supervisory cooperation is the most significant building- block in the set-up of the single financial market; notes in particular that in the field of the supervisory approval process for mergers and acquisitions there is much to do to facilitate the creation of efficiently functioning financial conglomerates with wider economies of scale; maintains that the banking market landscape of the country where the acquired financial entity is domiciled must be taken into due consideration;
61. uzskata, ka būtu vēlams precīzāks lomu sadalījums starp Padomi, Komisiju un 3. līmeņa komitejām; uzskata arī, ka, lai būtu spēcīga uzraudzība (īpaši gadījumos, kad ir nepārprotama sasaiste ar konkurences jautājumiem), ir vajadzīga augsta līmeņa objektivitāte un neitralitāte, ko nav iespējams savienot ar pārāk politizētu profilu; uzsver, ka dalībvalstis ir jāmudina apvienot valstu uzraudzības iestāžu pilnvaras īpaši soda sankciju gadījumos; uzskata, ka lielāka uzraudzības iestāžu vienotība sekmētu to uzņēmumu darbības attīstību, kurus šobrīd uzrauga vairāk nekā viens regulators; atzīmē, ka praktiskās sadarbības ziņā lielākā problēma ir saistībā ar 3. līmeņa komitejām; šajā sakarā iesaka veidot finanšu tirgus uzraudzības iestāžu apmācību programmas un aicina Komisiju apsvērt, kāds ES standartu apmērs būtu jānosaka, apmācot valstu uzraudzības iestāžu darbiniekus, un sekmēt vienotas uzraudzības kultūras izveidi Eiropā;
61. c onsiders that a more precise allocation of roles is desirable between the Council, the Commission, and the Level 3 committees; considers also that for strong supervision (particularly where there is a clear link to competition issues) a high level of independence and neutrality is required, which cannot be well combined with an overly political profile; emphasises that Member States should be encouraged to converge the powers of national supervisors, especially where penalties are concerned; considers that greater convergence among supervisors should facilitate the business of companies now subject to more than one regulator; highlights that the biggest challenge in terms of practical cooperation reside in the Level 3 committees; suggests the creation of training programmes for financial market supervisors to this effect and calls on the Commission to consider to what extent EU-wide standards could be laid down for the training of national supervisors in keeping with, and to promote, a common European supervision culture;
62. atzinīgi vērtē Ekonomikas un finanšu padomes lēmumu līdz 2007. gada oktobrim izveidot Finanšu pakalpojumu komitejas apakšgrupu, kas būs atbildīga par ilgtermiņa uzraudzības jautājumu risināšanu; sagaida, ka šī grupa sniegs objektīvu pašreizējās situācijas novērtējumu; kopā ar 2007. gada rudenī gaidāmo Iestāžu uzraudzības grupas ( IIMG ) gala ziņojumu, Eiropas Parlamenta ziņojumu un gaidāmo Eiropas Komisijas ziņojumu par turpmākajiem pasākumiem novērtējums, iespējams, kalpos par pamudinājumu izvērtēt pārējās problēmas, kas saistītas ar finanšu tiesiskā regulējuma un uzraudzības struktūras integrāciju un efektivitāti, un nodrošinās pamatu uzņemties saistības ieteikt iespējamos turpmākos pasākumus;
62. w elcomes the decision of the Economic and Financial Affairs Council to set up an Financial Services Committee subgroup on long-term supervisory issues, which is due to report in October 2007; expects that group to give a fair assessment of the present situation; together with the final report of the Inter-institutional Monitoring Group (IIMG) that is also expected in autumn 2007, the report of the European Parliament and the expected follow-up report of the European Commission this may create momentum for an assessment of the remaining challenges to the integration and effectiveness of the financial regulation and supervision architecture, and provide commitment for possible recommendations for further steps;
64. aicina IIMG neaprobežoties tikai ar tehniskā procesa uzraudzīšanu, bet izmantot tās rīcībā esošo pieredzi, lai veicinātu turpmākās diskusijas, kas rudenī palīdzēs izveidot galīgos secinājumus;
64. i nvites the IIMG to take a broad perspective on the challenges and opportunities facing the European system of supervision and to contribute to a further forward-looking debate in its final conclusions;
Vispārējā ietekme
Global impact
65. uzskata, ka lielāks Eiropas Savienības pretsvars ASV vadībai varētu palielināt Eiropas Savienības un dalībvalstu ietekmi pasaulē attiecībā uz ASV Vērtspapīru un biržu komisijas autoritāti; ir pārliecināts, ka jāprecizē pašregulējošo iestāžu (piemēram, Starptautiskā grāmatvedības standartu padomes) finansēšanas modelis un atbildības sistēma; cer, ka būs iespējams atkal padarīt Starptautisko Valūtas fondu par īstu vispasaules monetāro iestādi, ar kuras palīdzību novērst krīzes, garantēt finanšu stabilitāti un atjaunot līdzsvaru pasaulē;
65. b elieves that a greater counterbalance by the European Union to US leadership could reinforce the influence of the European Union and Member States globally as regards the authority of the US Securities and Exchange Commission; is convinced that the funding model and accountability framework of self-regulatory bodies such as the International Accounting Standards Board, should be clarified; hopes that it will also be possible to bring the International Monetary Fund back on track as a real global monetary authority and actor to prevent crises, guarantee financial stability, and restore global imbalances;
67. uzskata, ka, ņemot vērā vairākas jaunas problēmas un riskus pasaulē, piemērota ir salīdzināmā regulatīvā reakcija galvenajos finanšu tirgos; apzinās, ka Kopienas regulēšanai ir ietekme uz attiecībām ar trešām valstīm; mudina Komisiju uzturēt intensīvu dialogu un tehnisko sadarbību starp Eiropas Savienību un jaunattīstības valstīm, lai nodrošinātu efektīvu un kvalitatīvu finanšu pakalpojumu tiesisko un normatīvo regulējumu visā pasaulē;
Believes that comparable regulatory responses in the main financial marketplaces are appropriate in the face of some new global challenges and risks; is aware that Community regulation has an impact on relations with third countries; urges the Commission to maintain intense dialogue and technical cooperation between the European Union and developing countries for ensuring efficiency and quality of global legal and regulatory financial services frameworks;
68. atzīmē Eiropas Savienības šībrīža vadošo lomu, strādājot pie projekta “ Solvency II ”, un paredz, kas šī loma ietekmēs vispārējo regulatoru struktūru un standartu noteikšanas pasākumus, ko īsteno Starptautiskā Apdrošināšanas regulatoru asociācija;
68. p oints to the leading role of the European Union in the current work on the Solvency II framework and expects that role to influence the global regulatory architecture and the standard-setting activities of the International Association of Insurance Supervisors;
Finanšu pakalpojumu rīcības plāns ir veicinājis saskaņota un labi funkcionējoša Eiropas kapitāla tirgus izveidošanu, kurš iegūst vadošas pozīcijas pasaulē ne tikai tā kvalitātes un noteikumu viengabalainības dēļ.
The Financial Services Action Plan has contributed to delivering an integrated and well functioning European capital market that is taking the lead in the world not least because of the quality and solidity of its regulations.
Šobrīd jautājums ir, kurš gūst labumu no šiem panākumiem?
The question is now: who is profiting from this success?
Vai galalietotāji gūst labumu tikpat lielā mērā kā lielie starptautiskie dalībnieki, kuri nostiprina savu starptautisko lomu konsolidācijā, kā rezultātā tie iegūst diezgan vadošas pozīcijas finanšu tirgus virsotnē?
Are end users profiting to the same extent as the large multinational players that strengthened their international position in a consolidation that led to pretty dominant positions in the top of the financial markets?
Konsolidācija tirgus virsotnē ir spēcīga, un tajā atrodas 30–40 lielākie starptautiskie finanšu dalībnieki, kuri lielā mērā koncentrējušies dažās dalībvalstīs.
Consolidation at the top of the market is strong, with 30 - 40 major cross border financial players and a high concentration in several member states.
Uzņēmumu apvienošanās un pārņemšana ir bijusi intensīva, un jauno dalībvalstu tirgos dominē ārzemju dalībnieki.
Merger and acquisition activity have been high and national markets in new member states are dominated by foreign players.
Robežas starp nozarēm arvien vairāk izplūst tādu direktīvu dēļ kā MiFID , kas ir novedusi pie tādām iniciatīvām kā Tirkīza projekts alternatīvo tirdzniecības sistēmu jomā, un CRD , kā arī projekts „Maksātspēja II”, kas piedāvā konverģences iespējamību banku un apdrošināšanas darbībās, izmantojot uzlabotas riska vadības sistēmas.
The borders between the sectors are becoming increasingly blurred, with the aid of directives such as MIFID, which has led to initiatives such as project Turquoise in the area of alternative trading platforms, and the CRD and Solvency 2 which offer the possibility of convergence of banking and insurance activity through advanced risk management systems.
Augsts konsolidācijas līmenis var novest pie konkurences tiesību problēmām un tirgus nepilnībām.
The high level of consolidation may lead to issues of competition law and market failure.
Vai biržas sarakstā iekļauts liels uzņēmums (iekļauts kādas lielas, pilnībā konsolidācijas procesā iesaistītas biržas sarakstā) var izdzīvot bez kādas no trīs lielāko novērtēšanas aģentūru veikta novērtējuma, bez virsotnē esošas investīciju bankas pakalpojumiem, veicot lielākus uzņēmumu apvienošanās vai pārņemšanas darījumus, vai arī bez kāda no četru lielo audita uzņēmumu sniegtajiem pakalpojumiem finanšu pārskata sagatavošanā?
Can a big listed company (listed on one of the bigger stock exchanges fully involved in such a consolidation process) survive without a rating of one or more of the 3 major rating agencies, without the services of top investment banks accompanying a major acquisition or merger, or without one of the 4 big audit firms for their financial statements?
Kas notiek aiz Londonas „Ķīnas mūra” un citos finanšu centros?
What happens behind and between the Chinese walls of the City of London and other financial centres?
Vai tirgus augšgalā ir pietiekama konkurence?
Is there sufficient competition at the top end of the market?