natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• pārbaudes, piemēram, aizliegums lietot pesticīdus dzeramā ūdens krātuvju vai pret pesticīdiem jutīgo teritoriju tuvumā, piemēram, dabas rezervāti un buferjoslas;
• Controls such as bans on applications of pesticides near drinking water well-heads or in pesticide sensitive zones, such as nature sites and in buffer zones;
• pārbaudes, tostarp aizliegums lietot pesticīdus, zonās ar augstu saskarsmes risku, piemēram, skolās, parkos un citās sabiedriskās vietās, ceļu malās utt.
• Controls including bans on applications of pesticides in areas with high risk of exposure, e.g. schools, parks and other public spaces, roadsides, etc.
Pētniecība un paplašināšana:
Research and extension:
• pētījumi par pesticīdu lietošanas neķīmiskajām alternatīvām;
• Research into non-chemical alternatives to pesticides;
• demonstrējumu pasākumi par to, kā samazināt lietošanas biežumu, izmantojot kaitēkļu apkarošanas neķīmiskās metodes un sistēmas;
• Demonstration programmes on how to reduce frequency of application by use of non-chemical pest control methods and systems;
• lauksaimniecības konsultantu apmācība par kaitēkļu apkarošanas neķīmiskajām metodēm un sistēmām;
• Training of agricultural advisers in non-chemical pest control methods and systems;
pētījumi par iespējamo lietošanas samazināšanu, izmantojot uzlabotas smidzināšanas iekārtas, metodes un tehniku.
• Research into possible use reductions through the application of better spraying equipment, methods and techniques.
Informācija, izglītība un apmācība:
Information, education and training:
• apmācība visiem pesticīdu lietošanas operatoriem par pesticīdu radīto kaitējumu veselībai, kā arī kaitēkļu apkarošanas neķīmiskajām metodēm un sistēmām;
• Education of all pesticide operators on health hazards posed by pesticides as well as on non-chemical pest control met h ods and systems;
• pamatnostādnes pesticīdu lietošanas operatoriem, piemēram, par pesticīdu glabāšanu un lietošanu;
• Guidance for pesticide operators, e.g. on storage and handling of pesticides.
Pesticīdu lietošanas iekārtas:
Pesticide application equipment:
• izmantoto iekārtu pārbaude
• Inspection of equipment in use.
Finanšu instrumenti:
Financial instruments:
• finansiāls atbalsts integrētās augu aizsardzības standartu un metožu īstenošanai;
• Financial support for implementation of Integrated Pest Management standards and practices;
• finansiāls atbalsts citiem pasākumiem pesticīdu lietošanas samazināšanai;
• Financial support for other measures to reduce pesticide use;
• pastiprināta savstarpējās atbilstības mehānismu piemērošana.
• Greater application of cross-compliance mechanisms.
Jauns pielikums ir vajadzīgs kā pamatnostādnes dalībvalstīm, lai tās varētu sagatavot valsts vispārējo ziņojumu un nodrošinātu valstu ziņojumu vienveidību.
This new Annex is necessary as a guidance document for Member States for the implementation of National Action Plans and to ensure homogeneity between Member States.
II pielikuma c) punkts (jauns)
Annex II c (new)
IIc pielikums
Annex IIc
Integrētās augu aizsardzības vispārīgo un kultūrspecifisko kritēriju elementi
Elements for general and crop-specific Integrated Pest Management criteria
Integrētā augu aizsardzībā iekļauti vismaz šādi kritēriji:
Integrated Pest Management as a minimum includes the following general criteria:
a) kaitīgo organismu profilakse un/vai apkarošana jāpanāk vai jāatbalsta, cita starpā, jo īpaši
(a) The prevention and/or suppression of harmful organisms should be achieved or supported among other options especially by:
• piemērojot optimālu kultūraugu rotāciju, lai iegūtu līdzsvarotu augsnes organismu populāciju un saglabātu veselīgu augsni, novērstu ar augsni saistītu kaitēkļu vairošanos un pārtrauktu augsnes fumigācijas un citu augsnes ķimikāliju izmantošanu;
• use of optimum crop rotation achieving a balanced population of soil organisms and maint e nance of a healthy soil, in order to prevent outbreak of soil-bound pests and to eliminate use of soil fumigants and other soil chemicals;
• veidojot augsnes struktūras, kas var uzturēt kultūraugu veselību, piemēram, veicinot organisko vielu procentuālo daudzumu, ierobežojot aršanas dziļumu, novēršot eroziju, ievērojot optimālu kultūraugu secību;
• building a soil structure that can support a healthy crop, for instance by stimulating the percentage of organic matter, limiting depth of ploughing, preventing erosion, applying optimum crop s e quence;
• izmantojot piemērotas kultivēšanas metodes, piemēram, bioloģiskās sēklu ieguves vietas, sēšanas datumus un biežumu, pasēju, optimālus attālumus starp augiem, augsni saudzējošu apstrādi, higiēnas pasākumus, atzarošanu;
• use of adequate cultivation techniques, e.g. stale seedbed technique, sowing dates and densities, under-sowing, optimal plant distance, conservation tillage, hygiene measures, pruning;
• izmantojot vislabāk pieejamos rezistentos kultūraugu veidus un apstiprinātu/sertificētu sēklu un stādu materiālu;
• use of the best available resistant/tolerant cultivars and approved/certified seed and planting material;
• novēršot kaitīgo organismu izplatīšanos lauksaimniecības tehnikas vai aprīkojuma izmantošanas rezultātā;
• preventing the spread of harmful organisms through machinery and equipment;
• aizsargājot un veicinot svarīgus labvēlīgos organismus, piemēram, izmantojot ekoloģiskās infrastruktūras ražošanas telpās un ārpus tām, nosakot minimālo procentuālo kopējās lauksaimniecībā izmantojamās teritorijas daļu, kas jāatstāj atmatā, stādot augu kultūras, kas piesaista dabiskos kaitēkļu apkarotājus;
• protection and enhancement of important beneficial organisms, for instance by using ecological infrastructures inside and outside production sites, setting aside a minimum percentage of total field area, planting of plant species to attract natural enemies of pests.
e) izmantojamais augu aizsardzības līdzeklis ir specifiski vispiemērotākais kaitīgā organisma iznīdēšanai, un tā lietošanas blakusparādību ietekme uz lietotājiem, saglabājamiem organismiem un vidi ir visniecīgākā;
(e) The plant protection product applied shall be as specific as possible for the target and shall have the least side effects on human health and the environment, such as plant and tree extracts, mineral substances for prevention of fungal growth.
f) profesionālais lietotājs, izmantojot augu aizsardzības līdzekļus un citas metodes, ņem vērā nepieciešamo daudzumu, piemēram, samazinātas devas un lietojumu vai platības daļējas apstrādes iespējas; šeit vērā ir jāņem, vai risks veģetācijai ir pieņemams un vai tas kaitīgajos organismos neizraisa rezistences veidošanās risku;
(f) The professional user should keep the use of plant protection products and other forms of intervention to levels that are necessary, e.g. by reduced dosage, reduced application frequency or partial applications, bearing in mind that the level of risk in vegetation must remain acceptable and that they may not increase the risk for development of resistance in populations of harmful organisms.
IAA definīcija.
Definition of IPM.
Pieņemot lēmumu par Sesto vides rīcības programmu, Eiropas Parlaments un Padome atzina, ka ir vēl vairāk jāsamazina augu aizsardzības līdzekļu ietekme uz cilvēka veselību un vidi.
With the Decision adopting the 6th Environment Action Programme (6EAP), the European Parliament and the Council recognised that the impact of plant protection products on human health and the environment must be reduced further.
Lēmumā tika uzsvērta nepieciešamība panākt pesticīdu ilgtspējīgāku lietošanu un aizstāvēta divpakāpju pieeja šim uzdevumam:
They underlined the need to achieve a more sustainable use of pesticides and outlined a two-track approach:
– pilnīgi ieviest attiecīgo regulējumu un veikt nepieciešamās korekcijas,
– full implementation and appropriate revision of the relevant legal framework,
– izstrādāt tematisku stratēģiju par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu.
– developing a Thematic Strategy on the Sustainable Use of Pesticides.
Savā paziņojumā „Tematiska stratēģija par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu” (COM(2006)372) Komisija min vairākus stratēģijai piemērotus pasākumus.
In its Communication 'A Thematic Strategy on the Sustainable Use of Pesticides' (COM(2006) 372), the Commission presents the various measures that could be part of the strategy.
Šīs direktīvas priekšlikuma mērķis ir veicināt tematiskās stratēģijas īstenošanu, ar ko nosaka Kopienas pamatprincipus augu aizsardzības līdzekļu ilgtspējīgai lietošanai.
The objective of the proposal for a Directive under consideration is to implement the Thematic Strategy with a view to establishing a framework for action to bring about sustainable use of plant protection products.
Referente uzskata, ka ierosinātās direktīvas virsraksts ir neskaidri formulēts.
The rapporteur considers the title of the proposal for a directive to be misleading.
Kā atzīst Komisija, ierosinātās direktīvas priekšlikuma uzdevums ir regulēt īpašu pesticīdu grupu, proti, augu aizsardzības līdzekļus.
As the Commission itself admits, the aim of the proposal is to regulate a particular class of pesticides, namely pesticides in the form of plant protection products.
Tāpēc direktīvas tekstā jēdziens „pesticīdi” jāaizstāj ar jēdzienu „augu aizsardzības līdzekļi”.
Accordingly, the term 'pesticides' should be replaced with 'plant protection products' throughout the text of the Directive.
Uz to būtu skaidri jānorāda visas direktīvas tekstā.
This should explicitly be made clear throughout the text of the Directive.
Tas neizslēdz iespēju, ka vēlāk, izskatot šo jautājumu Eiropas Parlamentā, piemērošanas joma tiek paplašināta.
It does not exclude the possibility of extending the scope of the Directive in future, but if this is to be done, the European Parliament must be consulted.
Referente uzskata, ka saskaņā ar Sesto vides rīcības programmu un Tematisko stratēģiju par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu direktīvas galvenais uzdevums ir samazināt augu aizsardzības līdzekļu lietošanas radīto risku un ietekmi uz vidi un cilvēka veselību.
In accordance with the 6th Environment Action Programme and the Thematic Strategy on the Sustainable Use of Pesticides, the rapporteur considers that the prime aim of the Directive must be to reduce the risks associated with the use of plant protection products and their impact on the environment and human health.
Katrā ziņā veicamiem pasākumiem jābūt samērīgiem.
However, measures designed with this in mind must be proportionate.
Ir jāņem vērā arī ieguvumi, ko sniedz augu aizsardzības līdzekļu lietošana, piemēram, to ietekme uz produktu kvalitāti un ražas apjoma palielināšanu.
This means that the benefits which the use of plant protection products can have should also be taken into account, for example with reference to the quality of production and maximisation of yields.
Valstu rīcības plāni
National action plans
Referente piekrīt Komisijas viedoklim, ka augu aizsardzības līdzekļu lietošanas riska samazināšana galvenokārt ir dalībvalstu ziņā.
The rapporteur agrees with the Commission that it should primarily be a matter for the Member States to help reduce the risks involved in the use of plant protection products by means of national action plans.
Īstenojot valstu rīcības plānus, valstu līmenī tiek ņemtas vērā to atšķirības un specifiskā situācija.
This is the only way in which the differing conditions and situations at local level can be taken into account.
Kompetence un informācija
Expertise and information
Referente uzskata, ka profesionālajiem lietotājiem, izplatītājiem un konsultantiem, mācoties un ceļot kvalifikāciju, jāuzlabo zināšanas par saprātīgu augu aizsardzības līdzekļu apsaimniekošanu.
In the rapporteur's view, professional users, distributors and advisers should improve their knowledge about the correct use of plant protection products by means of appropriate training and further training measures.
Izmantojot atbilstīgas programmas, attiecīgi jāinformē sabiedrība par saprātīgas augu aizsardzības līdzekļu apsaimniekošanas iespējām.
Appropriate programmes should be organised to inform the public about the correct use of these products.
Tehniskie noteikumi
Technical provisions
Regulāri jāpārbauda pesticīdu lietošanas iekārtu tehniskais stāvoklis.
Equipment for the application of pesticides should undergo regular technical examination.
Referente uzskata, ka dalībvalstīm jādefinē stingri nosacījumi izsmidzināšanai no gaisa.
The rapporteur takes the view that the Member States should regulate aerial spraying by means of clearly defined conditions.
Ūdens vide
The aquatic environment
Ūdens resursu pamatdirektīva paredz pamatnoteikumus un pasākumus ūdens vides aizsardzībai.
The Water Framework Directive lays down fundamental rules and measures to protect the aquatic environment.
Tomēr, īstenojot Ūdens resursu pamatdirektīvu, ir jāpievērš īpaša uzmanība augu aizsardzības līdzekļu izmantošanai.
However, in implementing that Directive, special attention needs to be devoted to the use of plant protection products.
Valstu rīcības plānos nepārprotami un skaidri jānosaka, kas ir jāievēro, lietojot augu aizsardzības līdzekļus, arī attiecībā uz to izmantošanu, teritorijām (buferjoslām) un uzglabāšanu ūdenstilpņu un ūdens aizsardzības zonā.
National action plans should therefore state clearly and unambiguously what points must be taken into account in using these products, including with regard to application, distances (buffer zones) and storage near watercourses and water safeguard zones.
Augu aizsardzības laba profesionālā prakse un integrētā augu aizsardzība
Good professional practice in pest management and integrated pest management
III un IV pielikumā minētie kritēriji nosaka, kādos apstākļos Eiropas Savienībā ir īstenojama augu aizsardzības laba profesionālā prakse un integrētā augu aizsardzība.
The criteria stated in Annexes III and IV describe the framework within which good professional practice in pest management and integrated pest management should be approached in the European Union.
Laba profesionālā prakse izvirza pamatprasības, kas ir obligātas katram, kurš īsteno augu aizsardzības pasākumus.
Good professional practice for pest management is intended to describe the fundamental requirements which must be complied with by anyone who manages pests.
Pamatojoties uz IV pielikumā aprakstītajiem vispārējiem integrētās augu aizsardzības kritērijiem un ņemot vērā reģionālos apstākļus (piemēram, lauksaimniecību, laika apstākļus un ekosistēmu), dalībvalstis vai profesionālās apvienības formulē kultūrai vai nozarei specifiskas integrētās augu aizsardzības pamatnostādnes.
Taking account of regional conditions (e.g. relating to agriculture, climate and ecology), Member States or professional organisations are to formulate guidelines for integrated pest management relating to particular crops or sectors based on the general criteria for integrated pest management stated in Annex IV.
Integrētā augu aizsardzība ir Eiropas Savienības augu aizsardzības modelis un inovāciju procesa virzītājs.
Integrated pest management is the plant protection model in the European Union and thus the driving force behind innovation in pest management.
Integrētā augu aizsardzība var ietvert arī pasākumus, kuros, lai mazinātu augu aizsardzības līdzekļu izmantošanas apjomu un ar to lietošanu saistīto risku, rēķinās ar augstu ekonomisko risku.
Integrated pest management can also include measures which accept higher economic risks in order to reduce the use of plant protection products and reduce the risks associated with their use.
Šo pamatnostādņu brīvprātīgu piemērošanu var veicināt, izmantojot dažādus stimulus.
The application of these guidelines is voluntary and can be promoted by means of special incentives.
Regulāri jāpārskata vispārējo labas profesionālās prakses un vispārējo integrētās augu aizsardzības kritēriju atbilstība zinātnes un tehnikas, kā arī vispārējās attīstības līmenim.
At certain intervals, it should be reviewed to what extent the general criteria for good professional practice in pest management and the general criteria for integrated pest management require updating in line with scientific and technical advances and general progress.
Nepieciešamās korekcijas regulē komitoloģijas procedūra.
Such changes should be made using the commitology procedure.
Pielikumus apspriež, pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem.
An important basis for a debate on the annexes will be the reports of the Member States.
Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejaS ATZINUMS
OPINION of the Committee on Agriculture and Rural Development(*)
(*) Komiteju ciešāka sadarbība — Reglamenta 47. pants
(*) Procedure with associated committees – Rule 47 of the Rules of Procedure
Iesniegtā direktīva ir daļa no tematiskās stratēģijas par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu un līdz ar to daļa no Sestās vides rīcības programmas.
The proposed directive is part of the Thematic Strategy on the Sustainable Use of Pesticides and thus of the sixth Environment Action Programme.
Augu aizsardzības līdzekļu lietošana ir tieši vai netieši noteikta daudzos Kopienas tiesību aktos, tostarp:
The application or use of plant protection products is dealt with directly or indirectly by several pieces of Community legislation, including:
· Direktīvā 91/414/EEK (augu aizsardzības līdzekļu laišana tirgū), kuru aizstāj ar Regulu par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū ( COM(2006)0388 ),
· Directive 91/414/EEC (trade in plant protection products), to be replaced by the directive concerning the placing of plant protection products on the market ( COM(2006)0388 );
· Direktīvā 79/117/EEK, ar ko aizliedz laist tirgū un izmantot augu aizsardzības līdzekļus, kuru sastāvā ir konkrētas aktīvās vielas,
· Directive 79/117/EEC (prohibition of plant protection products);
· Regulā (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā,
· Regulation (EC) No 396/2005 (maximum residue levels of pesticides);
· Regulā (EK) Nr. 882/2004 (oficiālā kontrole),
· Regulation (EC) No 882/2004 (official controls);
· Regulā (EK) Nr. 178/2002 (pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgie principi un prasības),
· Regulation (EC) No 178/2002 (general principles and requirements of food law);
· Regulās (EK) Nr. 852/2004, Nr. 853/2004, Nr. 854/2004 (pārtikas produktu higiēna),
· Regulations (EC) Nos 852/2004/EC, 853/2004/EC and 854/2004/EC (the ‘hygiene package’);
· Regulā (EK) Nr. 1782/2003 (tiešā atbalsta shēma lauksaimniekiem), ar ko paredz prasību piemērošanu attiecībā uz higiēnu, kā arī Direktīvas 91/414/EEK un Regulas (EK) Nr. 178/2002 piemērošanu, tostarp ievērojot savstarpējās atbilstības principu,
· Regulation (EC) No 1782/2003 (direct support schemes – stipulates that the ‘hygiene package’, Directive 91/414/EEC, Regulation (EC) No 178/2002 etc. should be applied in the context of cross compliance);
· Direktīvā 79/409/EEK (savvaļas putnu aizsardzība) un Direktīvā 92/43/EEK (dzīvotņu direktīva),
· Directive 79/409/EEC (conservation of wild birds) and Directive 92/43/EEC (habitats);
· Direktīvā 2000/60/EK (ūdens pamatdirektīva), tostarp pakārtotajās direktīvās un lēmumos (piemēram, gruntsūdeņu, dzeramā ūdens, virszemes ūdeņu direktīvas, direktīva par vides kvalitātes standartiem ( COM(2006)0397 ), lēmums par prioritārajām vielām u. c.), kurās ir noteikti visi pasākumi pret augu aizsardzības līdzekļu izraisīto piesārņojumu un izmantošanu,
· Directive 2000/60/EC (water framework directive), including daughter directives and decisions (e.g. on ground water, drinking water and surface water, the directive on environmental quality standards ( COM(2006)0397 ), the decision on priority substances etc.), which all require measures against pollution and discharge involving plant protection products;
· direktīvās par strādājošo veselības aizsardzību,
· directives safeguarding workers’ health;
· direktīvās par atkritumiem.
· directives on waste.
Regulējošu noteikumu netrūkst.
There is no lack of legislation.
Tomēr diemžēl pastāv ievērojamas atšķirības augu aizsardzības līdzekļu legālajā izmantošanā saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem un regulējumu dalībvalstīs.
Unfortunately, however, the legal use of plant protection products under the framework set by Community law and national rules varies considerably in the Member States.
Neraugoties uz skaidriem uzlabojumiem iepriekšējos gados, vēl arvien tiek konstatētas nevēlamas augu aizsardzības līdzekļu atliekvielas ūdenī un pārtikas produktos.
Despite clear improvements in recent years, undesirable residues of plant protection products continue to be found in water and foodstuffs.
Ar ierosināto tiesību aktu būtu jāveicina vienots regulējums augu aizsardzības līdzekļu lietošanas jomā.
The proposed legal act is intended to contribute towards further standardisation of the use of plant protection products.
Šai sakarā ir ierosināti šādi būtiski instrumenti:
The essential elements proposed to achieve this are:
· valstu rīcības plānu izstrāde,
· the establishment of national action plans;
· lietotāju izglītošana,
· user training;
· izmantoto tehnisko iekārtu uzraudzība,
· inspection of machinery;
· ūdens vides apgabalu un programmā „ Natura 2000 ” iekļauto sabiedrisko teritoriju (parki u. c.) īpaša aizsardzība,
· in particular, protection of aquatic habitats, Natura 2000 sites and areas often used by the general public (parks etc.);
· tādu procedūru veicināšana, kurās lietoto pesticīdu daudzums ir mazs, iekļaujot integrēto augu aizsardzību (vispārīgi un atbilstīgi attiecīgām kultūraugu šķirnēm),
· encouragement of low pesticide-input farming, including integrated pest management (general and crop-specific);
· apdraudējuma indikatoru izstrāde.
· development of risk indicators.
Augu aizsardzības līdzekļi ir mūsdienu lauksaimniecības neatņemama sastāvdaļa.
Plant protection products are an indispensable part of modern agriculture.
Vidi un cilvēka veselību saudzējošas augu aizsardzības līdzekļu lietošanas būtiski elementi ir jau iekļauti Kopienas tiesību aktos.
Essential features of the use of plant protection products in a manner that is environmentally friendly and respectful of health are already part of other Community legislation.
Tādēļ direktīvas pamats ir jāveido valstu rīcības plāniem.
The absolute core of the directive must therefore be the National Action Plan.
Rīcības plānos dalībvalstis, īstenojot dažādus brīvprātīgus, likumā noteiktus un vajadzības gadījumā ar nodokļiem saistītus pasākumus, apkopo visas nepieciešamās darbības, lai samazinātu atlikušo apdraudējumu un uzlabotu augu aizsardzības līdzekļu pareizu lietošanu.
With the help of different voluntary, legislative and, as appropriate, taxation measures, Member States should use national action plans to group together all necessary activities aimed at reducing the remaining risks and improving proper use of plant protection products.
Šajā sakarā ir jāveic uzlabojumi sabiedrības izglītošanā un informēšana, jālikvidē izmešu vietas, jāuzlabo pieejamā informācija un jāprecizē augu integrētās aizsardzības ideja.
Vital to this will be improved education and information, combating point sources, improving the data situation and efforts to concretise Integrated Pest Management.
Izšķiroša nozīme ir pastāvīgām darbībām, jo nepārtraukti rodas jaunas atziņas par augu optimālo aizsardzību un, pārtraucot šīs darbības (informēšanu, pārraudzību), strauji rodas neoptimāla situācija.
Continuing efforts will be needed, as knowledge about optimised plant protection continues to develop and, if these efforts are interrupted (information, monitoring), suboptimal conditions soon come to the fore.
Ņemot vērā spēkā esošos visaptverošos noteikumus par augu aizsardzības līdzekļu lietošanu, direktīvā būtu jānorāda tikai uz rīcības plānu obligāto saturu.
In view of the existing, wide-ranging rules on the use of plant protection products, the directive should limit itself to defining the minimum content of the action plans.
Citādi, kā tas ir programmā „ Natura 2000 ”, tiek radīti jauni noteikumi, kas ir skaidri pretrunā ar esošajiem tiesību aktiem.
Otherwise, as in the area of Natura 2000, there would be new European guidelines that would clearly contradict existing legal provisions.