natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tajā pašā laikā virkni problēmu, ar ko saskaras romu sievietes, rada ES esošā romu iedzīvotāju kopuma dažādība.
In the same time the diversity of Romani population across EU gives a range of problems faced by Romani women.
Šā analizējamā jautājuma ārkārtējā sarežģītība izriet no minētās situāciju daudzveidības
The extreme complexity of the issue to be analysed results from this variety of situations
EK ziņojumā „Romu situācija paplašinātajā ES ” ir izmantoti termini „romi”, „čigāni”, „ceļotāji”, lai aptvertu dažādās grupas. .
In the EC Report “ The Situation of Roma in an Enlarged European Union” its used the terminology Roma, Gypsy, Travellers in order to cover the diversity of groups. .
Tāpēc, analizējot problēmas, ar ko saskaras romu sievietes, jāņem vērā daži kritēriji: sieviešu piederība noteiktai romu grupai, dzīvesvieta – pilsēta vai lauki, ģimenes stāvoklis – precējušās vai neprecējušās (pēdējā kategorijā ir iekļauta arī vientuļo māšu grupa), piederība sociālajai grupai, vairākuma iedzīvotāju kultūras specifiskās iezīmes, reliģiskā piederība.
Therefore, some criteria have be borne in mind when analysing the problems faced by Romani women: the group of Roma to which women belong, their place of living – urban or rural, their marital status: married and single women (within the latter category, we also have the group of the single mothers), the social group to which they belong, the specificities of the culture of the majority population, their religion.
Lai kādas arī nebūtu atšķirības, vairākumam sieviešu jāsastopas ar problēmu kopumu, piemēram, diskriminācija izglītības (gan skolā, gan kopienā) un nodarbinātības jomā un veselības aprūpes pieejamība.
However the differences, a set of problems is to be encountered by majority of them such as: discrimination in education – both from school and community-, employment, and access to health care.
Lai arī arvien vairāk tiek atzīts, ka romu iedzīvotājiem jāsaskaras ar diskrimināciju, ļoti maz ir darīts, lai situāciju uzlabotu
Although there has been an increased recognition of the discrimination that Romani population faces, very little has been improved
Sk. šī ziņojuma kopsavilkumu 1. lpp. .
See the same report pg 1, Executive Summary. .
Romu sieviešu daudzveidīgā diskriminācija un sociālā atstumtība vēl sāpīgāk liek viņām apzināties nabadzību, kurā daudzas no viņām dzimušas, tā dziļi aizskarot viņu cilvēcisko cieņu.
The multiple discrimination and social exclusion of Romani women exacerbates the cycle of poverty into which many of them are born, and deprives them of their human dignity.
Kaut arī ir arvien vairāk centienu pievērsties Eiropas iedzīvotāju dažādībai, mēs redzam, ka attiecībā uz romu sievietēm dzimumu līdztiesības politika sākas no vārda „noteikts” (attiecas uz Eiropas vidusšķiru), kas romu un citām marginālu un sociāli atstumtu grupu sievietēm vēl ilgi nebūs sasniedzams.
Nevertheless, there is an increased effort to address the diversity of European populations but regarding Romani women we find that the gender equality policies start from a “given” (correct for middle class European), which is faraway to be achieved by Romani women and other marginalized and socially excluded women.
Minoritātes un jo īpaši romu sievietes paziņo, ka vēlas piedalīties dalībvalstu politikā un darbībās, kā arī strādāt Eiropas Savienības iestādēs, kad tiks risinātas gan dzimumu līdztiesības, gan rasu un etniskās diskriminācijas problēmas
There is a cry of minority and in special Romani women to find themselves in the policies and actions of the member states as well as European Union’s Institutions when addressing both gender equality and racial and ethnic discrimination
Sk. „Romu sievietes Eiropas Savienībā: realitāte un uzdevumi” Nicoleta Bitu , Atvērtās sabiedrības institūta (ASI) tīkla sieviešu sadarbības programma, Romu sieviešu iniciatīva, iepazīstināšana EP FEMM komitejā uzklausīšanas laikā, Romu sieviešu stāvoklis Eiropas Savienībā, 2005. gada 23. novembris. .
See “Romani Women in the European Union: Realities and Challenges” Nicoleta Bitu , OSI Network Women Program, Romani Women Initiative, presentation at the Hearing of the EP Femm committee, Situation of Roma women in the EU, 23 November 2005. .
Daudzas romu meitenes, tāpat kā romu zēni, ir vai nu pilnībā izstumtas no izglītības sistēmām, vai arī ievietotas segregētajās skolās vai klasēs, bieži vien „īpašās klasēs”, kas neatbilst viņu izglītības vajadzībām.
Like their male counterparts, many Romani girls are either excluded completely from education systems or they are placed into segregated schools or classes - often "special classes" - which do not meet their educational needs.
Šī rasu segregācija, apvienota ar skolotāju tendenciozo attieksmi, rada bērnos nepilnvērtības sajūtu.
This racial segregation combined with biased attitudes of teachers contributes to feelings of inferiority among the children.
Tomēr romu skolnieces saskaras ar vēl vienu šķērsli, kas viņām liedz iegūt izglītību un kā dēļ bieži vien jāpamet skola vēl ļoti jaunām, – viņām jāpalīdz audzināt jaunākos brāļus un māsas vai jāpilda mājsaimniecības pienākumi.
However, female Romani students encounter an additional obstacle to their education, as they are often forced to leave school at an extremely young age to help care for younger siblings or to carry out other household responsibilities.
Romu meiteņu iespējas pabeigt skolu samazinās arī tāpēc, ka viņas piespiež ļoti agri apprecēties.
Pressure to marry early also detracts from Roma girls' chances of completing their education.
Romu sievietes saskaras ar diskrimināciju darbā pieņemšanas, amatā paaugstināšanas un darba samaksas jomā.
Roma women face prejudice in hiring, promotion and salary.
Turklāt daudzas romu sievietes joprojām ir pilnībā izslēgtas no oficiālās ekonomikas, un to nosaka ierobežotās izglītības iespējas, nepiemērotie dzīves apstākļi un sliktā veselības aprūpe, tradicionālās dzimumu lomas un vispārējā marginalizācija no vairākuma kopienām.
Moreover, many Roma women remain entirely excluded from the formal economy, constrained by limited educational opportunities, inadequate housing, and poor healthcare, traditional gender roles and general marginalization from the majority communities.
Bezdarba līmenis pieaugušo romu sieviešu vidū dažviet ir daudz reižu augstāks nekā vairākuma iedzīvotāju vidū.
The unemployment rate among adult Romani women is in some places many times higher than that of the majority population.
Visā Eiropas Savienībā ne tikai romu sievietes, bet arī visi romu iedzīvotāji kopumā saņem zemākas algas nekā vairākuma rases iedzīvotāji un vīrieši.
Throughout the Union, both the Romani population in general and women receive lower wages than racial majority populations and men.
Romu sievietes sastopas ar diskrimināciju arī veselības aprūpes pieejamības ziņā.
Romani women also face discrimination in terms of accessing health care.
Dažādās Eiropas valstīs ārsti atsaka veselības aprūpi romiem, pamatojoties uz to, ka tas esot „kāda cita pienākums”.
In various European countries, Roma are refused healthcare by general practitioners on the grounds that they are “someone else’s responsibility.”
Bieži notiek ārstu pieņemšanas telpu segregācija, pamatojoties uz to, ka romu sievietes ir „netīras”, „zagles” un „antisociālas”.
Facilities are often spatially segregated on the basis that Romani women are “dirty,” “thieves,” and “anti-social."
Dokumentācija uzvedina uz domām, ka romu sievietēm veselības aprūpe bieži vien ir pieejama tikai ārkārtēji kritiskā gadījumā un dažreiz pat ne šādā gadījumā.
There is documentation suggesting that Romani women often only have access to health care in the case of an extreme emergency, and sometimes not even in that case.
Tāpēc romu sievietēm bieži vien nav pieejama primārā vai profilaktiskā veselības aprūpe.
Romani women are therefore often without access to primary or preventative health care.
No tā izriet ziņojumos minētais romu sieviešu dzīves ilguma rādītājs, kas dažviet ir par 10 gadiem mazāks nekā vairākumam sieviešu, un bērnu mirstības rādītāji ir daudz augstāki.
The result is that the life expectancy of Romani women in some places is reportedly shorter by 10 years than that of majority women, and child mortality rates are much higher.
Runājot par reproduktīvajām tiesībām, pagājušā gadā tika ziņots par sterilizēšanas gadījumiem divās dalībvalstīs.
In terms of reproductive rights there have been in the last year reported cases of sterilization in two member countries.
Lai arī ir skaidri faktiskie pierādījumi, valdība nav sākusi konsekventi atlīdzināt upuriem nodarīto pārestību.
Despite evidence of the facts, government fails to address the reparation of victims in a consistent manner.
Daudzas romu sievietes dzīvo nepiemērotos mājokļos, bieži vien nedrošos un neveselīgos apstākļos.
Many Romani women live in inadequate housing, often in unsafe and unhealthy conditions.
Piespiedu izlikšana no dzīvesvietas arī ir izplatīta problēma romu kopienās.
Forced eviction is also a widespread problem in Romani communities.
Bieži vien romu sievietes dzīvo tradicionālās patriarhālās kopienās, kurās var tikt veicināta pret viņām vērstā vardarbība un kurās viņām ir liegta izvēles brīvība.
Romani women often live within traditional patriarchal communities, which can contribute to the violence against them and denies them basic freedoms of choice.
Romu sievietes bieži kļūst par cilvēku tirdzniecības upuriem visā Eiropā.
Romani women are also often victims of trafficking throughout Europe.
Nesen ir uzsākta tiesas prāva attiecībā uz ANO Pagaidu administrācijas misiju Kosovā (UNMIK) , apgalvojot, ka vairākām pusēm, tostarp romu sievietēm, ir nodarīts ārkārtīgs ļaunums.
A lawsuit has just recently been brought to UNMIK, alleging extreme harms to multiple parties, including Romani women.
ES plašsaziņas līdzekļi it nemaz neveicina šīs attieksmes mazināšanos, bet pastiprina jau esošo tendenciozo attieksmi pret romiem.
Adding to the existing biased attitudes toward Roma people, the mass media in the EU is not contributing at all to diminishing these attitudes.
Tagad ir zināms, ka stereotips par romiem radies no romu sieviešu un bērnu attēliem, ko bieži izmanto presē un grāmatās.
It’s known now that the carriers of the stereotyped image of Roma are the women and children, whose images are often used in press and text books.
„ Romu sieviešu tiesības ir tiesības uz cieņu, dažādību un vienlīdzīgu līdzdalību ” 1. iepazīstināšana EP FEMM komitejas uzklausīšanā par romu sievietēm ES, Miranda Vuolasranta , 2005. gada novembris
“Roma women Rights are Rights to Dignity, Diversity and equal participation” I presentation to the EP Femm Committee Hearing on Romani women in EU, Miranda Vuolasranta, November 2005
Lai arī ir plaši atzīts, ka dažādos sabiedrības slāņos ir novērojama romu sieviešu diskriminācijas un marginalizācijas problēma, to ir grūti pierādīt, jo nav datu klasifikācijas pēc dzimumu un etniskās piederības.
Although it is widely recognized that there exists a problem of discrimination and marginalization of Romani women throughout various sectors of society, it is difficult to prove due to the lack of disaggregated data on the basis of sex and ethnicity.
Valdībām ir jāvāc dati, neaizskarot minoritāšu cieņu un privāto dzīvi, lai atrisinātu problēmas, ar ko saskaras romu sievietes.
It is necessary for governments to collect data while respecting the dignity and privacy of minorities in order to solve the problems faced by Romani women.
Kaut gan ir dažas romu sievietes, kas kļuvušas par nozīmīgām sabiedriskām darbiniecēm, vairākums šo sieviešu nav iesaistītas lēmumu pieņemšanas procesos, kas ietekmē viņu dzīvi.
While there are Romani women who have become notable public figures, most Romani women are not included in the decision-making that affects their lives.
Jāpārformulē Eiropas Savienības un valstu politika, lai veiksmīgāk sāktu risināt diskrimināciju, ar ko sastopas romu sievietes.
European and national policies must be reformulated to better address the discrimination that Romani women face.
Īpaši runājot par dzimumu izlīdzināšanas politiku, no jauna jāatzīst fakts, ka daudzas sievietes saskaras ar to kā ar jaunu dimensiju, kas pievienojas viņu etniskās vai kultūras piederības diskriminācijai.
Within gender mainstreaming policies in particular, there must be a new recognition of the fact that many women also face an added dimension to their discrimination on the basis of their ethnic or cultural backgrounds.
Dzimumu aspekts tikai nesen tika iekļauts rasu diskriminācijas pret romiem problēmas izskatīšanā,
It is only recently that the gender aspect has been added to the consideration of racial discrimination against the Roma,
Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja, 2003. gada 26. novembra sanāksme. taču ir skaidrs, ka vienlīdz jāņem vērā gan dzimums, gan rase, noformulējot efektīvu politiku, lai virzītu jautājumu par romu sieviešu stāvokli Eiropā.
Committee on Women's Rights and Equal Opportunities, meeting on 26 November 2003. but it is clear that both the gender and the racial dimensions must be taken into equal consideration in the formulation of an effective policy to advance the situation of Romani women in Europe.
Skaidrs, ka problēmas, ar ko saskaras romu sievietes, nevar sākt risināt bez efektīva tiesiska regulējuma gan ES, gan dalībvalstu līmenī.
It is clear that solving the problems facing Roma women can not be addressed without an efficient legal framework at both the EU level and Member State level.
ES līmeņa Rasu vienlīdzības direktīva (2000/43/EK) un Nodarbinātības direktīva (2000/78/EK) ne vienmēr ir visaptverošas un bieži vien neskaidras.
At the EU level, the Racial Equality Directive ( 2000/43/EC) and the Employment Equality Directive (2000/78/EC) are not always comprehensive and often vague.
Piemēram, runājot par daudzveidīgo diskrimināciju, kas skar romu sievietes, ES tiesību aktos lietotā valoda ir nenoteikta.
For example, on the topic of multiple discrimination, which affects Romani women, the language used in EU legislation is ambiguous.
Tiesību aktos nav arī risināta diskriminācija tautības dēļ, ko izmanto kā attaisnojumu nepārtrauktai romu diskriminācijai.
It also does not address discrimination based on nationality, which is used as an excuse for continued discrimination of Roma.
Eiropas romu informācijas birojs.
European Roma Information Office.
Turklāt daudzas dalībvalstis šīs direktīvas vēl joprojām nav pilnībā īstenojušas, kas rada lielas problēmas jau vēsturiski marginalizētām un diskriminētām grupām, piemēram, romiem.
Additionally, many Member States still have not completely implemented these Directives, and this creates major problems for groups historically marginalized and discriminated against, such as the Roma.
2004. gada decembris, 117. un 118. lpp.
December 2004.
Dalībvalstu līmenī vajadzīga efektīva un pret diskrimināciju vērsta tiesiska sistēma, kas pievēršas romu vajadzību un interešu izvirzīšanai priekšplānā vispārējās politikas veidošanas procesā, ņemot vērā romu identitātes pamatfaktorus.
At the Member State level, there is a need for an efficient anti-discrimination legislative framework focusing on the mainstreaming of Romani needs and interests into general policymaking while taking into account the key elements of Roma identities.
Izvirzīšana priekšplānā politikas veidošanas procesā ir īstenota tikai tad, ja ir noteikts, ka turpmākajos tiesību aktos un politikā netiks saglabāta romu diskriminācija, kad atcels tiesību aktus un politiku, kas patiesi rada diskrimināciju, un kad būs izstrādāti īpaši noteikumi, kuros ņemti vērā romu identitātes pamatfaktori.
Mainstreaming in policymaking is only implemented when it is determined that future laws and policies do not sustain discrimination against Roma, when laws and policies that do create discrimination are eliminated, and when special provisions are made to account for key elements of Romani identities.
Lai gan daudzās dalībvalstīs pretdiskriminācijas politika uz papīra ir īstenota, iepriekš minētie kritēriji nav īstenoti.
Despite the fact that many Member States have implemented anti-discrimination policy on paper, the above mentioned criteria are missing from implementation.
Tas ir viens no iemesliem, kāpēc romu sievietes joprojām saskaras ar divkāršu – dzimumu un etnisko – diskrimināciju.
This is one reason why Roma women still face double discrimination on the grounds of gender and ethnicity.
Galvenokārt izglītības un nodarbinātības jomā būtu jāievieš konstruktīvi pasākumi, kuru mērķis ir īpaši uzlabot romu sieviešu stāvokli šajās divās jomās.
In the fields of education and employment especially, positive measures should be introduced which would aim to specifically improve the situation of Roma women in these two areas.
Turklāt mums būtu jāuzlabo diskusijas un dzimumu politikas veidošana, ar kuras palīdzību varētu risināt romu sieviešu vajadzības, kuras sniedzas daudz tālāk par tradicionālo mātes un aprūpētājas lomu.
Moreover we should enhance discussion and gender policy creation which would address the needs of Romani women as more than the traditional role of mother and care-taker.
Romu sieviešu stāvoklis Eiropas Savienībā
The situation of Roma women in the European Union
par dabas katastrofām (ugunsgrēki, sausums un plūdi) – vides aspekti
on Natural Disasters (fires, droughts and floods) - environmental aspects
– ņemot vērā tā 2002. gada 5. septembra rezolūciju par plūdiem Eiropā
– having regard to its resolutions of 5 September 2002 on the floods in Europe
Tajā dienā pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0139 . , 2005. gada 12. maija rezolūciju par sausumu Spānijā
Texts adopted on that date, P6_TA(2005)0139 . , 12 May 2005 on the drought in Spain
Tajā dienā pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0187 . un 2005. gada 8. septembra rezolūciju par dabas katastrofām (ugunsgrēki un plūdi), kas notika šajā vasarā Eiropā
Texts adopted on that date, P6_TA(2005)0187 . and 8 September 2005 on the natural disasters (fires and floods) in Europe this summer
Tajā dienā pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0334 . ,
Texts adopted on that date, P6_TA(2005)0334 . ,
– ņemot vērā ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām 1997. gada 11. decembra Kioto protokolu, kuru Eiropas Kopiena ratificēja 2002. gada 31. maijā,
– having regard to the Kyoto Protocol to the United Nations Framework Convention on Climate Change of 11 December 1997, and the ratification thereof by the European Community on 31 May 2002,
– ņemot vērā tā rezolūciju „Stratēģija cīņai ar klimata pārmaiņām pasaulē”
– having regard to its resolution on ‘Winning the Battle against Global Climate Change’
Tajā dienā pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0433 .
Texts adopted on that date, P6_TA(2005)0433 . ,
– ņemot vērā tā rezolūciju par klimata pārmaiņām saistībā ar konvencijas dalībvalstu vienpadsmito konferenci Monreālā
– having regard to its resolution on Climate Change in the wake of the Eleventh Conference of Parties to the Convention in Montreal
Tajā dienā pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0019 . ,
Texts adopted on that date, P6_TA(2005)0019 . ,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Regulu (EK) Nr. 2152/2003 par mežu un vides mijiedarbības uzraudzību Kopienā ( Forest Focus )
– having regard to Regulation (EC) No 2152/2003 of the European Parliament and of the Council of 17 November 2003 concerning monitoring of forests and environmental interactions in the Community (Forest Focus)
– ņemot vērā tā 2006. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības mežu stratēģijas īstenošanu
– having regard to its resolution of 16 February 2006 on implementation of a European Union forest strategy
Tajā dienā pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0068 . un Komisijas priekšlikumu Eiropas mežu stratēģijai ( KOM(1998)0649 ),
Texts adopted on that date, P6_TA(2005)0068 . and the Commission’s proposal for a European forest strategy ( COM(1998)0649 ),
– ņemot vērā Padomes regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar kuru izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu
– having regard to Council Regulation (EC) No 2012/2002 establishing the European Union Solidarity Fund
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu par kosmosa programmu „Vides un drošības globālais monitorings (GMES)” ( KOM(2004)0065 ), par ES reaģēšanas spējas stiprināšanu katastrofu un krīžu gadījumos trešās valstīs ( KOM(2005)0153 ) un par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību ( KOM(2006)0015 ),
– having regard to the Commission’s communications concerning the space programme Global Monitoring for Environment and Security (GMES) ( COM(2004)0065 ), and reinforcing EU Disaster and Crisis Response in third countries ( COM(2005)0153 ), and the proposal for a Directive on the assessment and management of floods ( COM(2006)0015 ),
– ņemot vērā priekšlikumu Padomes regulai ar ko izveido Ātras reaģēšanas un sagatavotības instrumentu lielām ārkārtējām situācijām ( KOM(2005)0113 ), un priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko izveido Kopienas civilās aizsardzības mehānismu ( KOM(2006)0029 ) un kas ir pārstrādāts Padomes lēmums 2001/792/EK, ar kuru izveido Kopienas mehānismu pastiprinātas sadarbības veicināšanai civilās aizsardzības palīdzības intervenču jomā
– having regard to the proposal for a Council regulation establishing a Rapid Response and Preparedness Instrument for major emergencies ( COM(2005)0113 ) and the proposal for a Council decision establishing a Community civil protection mechanism ( COM(2006)0029 ), recast of Council Decision 2001/792/EC establishing a Community mechanism to facilitate reinforced cooperation in civil protection assistance interventions
– ņemot vērā pētniecības projektu par plūdu risku pārvaldību saistībā ar Komisijas Sesto pamatprogrammu pētniecības un tehnoloģijas attīstības jomā (2002–2006),
– having regard to the research project into management of flood risks under the European Union Sixth Framework Programme for Research and Technological Development (2002-2006),
– ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Parlamentārās asamblejas civilās aizsardzības un dabas un ekoloģisko katastrofu novēršanas darba grupas 2006. gada 26. marta rezolūciju un pielikumu
– having regard to the resolution and annex of 26 March 2006 by the Euro-Mediterranean Parliamentary Assembly's working party on civil protection and the prevention of natural and ecological disasters
– ņemot vērā Ilgtspējības institūta zinātnisko pārskatu un Komisijas kopīgā pētniecības centra pētījumu par klimata pārmaiņām un Eiropas ūdens dimensiju
– having regard to the scientific report by the Institute for Sustainability and the Commission’s Joint Research Centre’s Report on Climate Change and the European Water Dimension
– ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu ( A6-0149/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A6‑0149/2006 ),
A. tā kā klimata pārmaiņas izraisa un pastiprina spēcīgas laika apstākļu radītas katastrofas un dabas katastrofas (plūdus, ārkārtīgu sausumu un ugunsgrēkus), kas uzbrūk aizvien biežāk, strauji sekojot cita citai visā pasaulē, un atstāj aiz sevis vissmagākās sekas — zaudētas dzīvības, izpostītu vidi un ekonomiskās aktivitātes samazināšanos;
A. whereas climate change is causing and intensifying extreme weather events and natural disasters (flooding, extreme droughts and fires) which have been occurring in ever more rapid succession throughout the world, and have caused grave damage in terms of human losses, environmental deterioration and reduction of economic activity,
B. tā kā pēdējā ANO konferencē par klimata pārmaiņām, kas notika 2005. gada decembrī Kanādas pilsētā Monreālā, tika panākts nozīmīgs progress pasaules līmenī jautājumos par veidiem, kā cīnīties pret klimata pārmaiņām, par Kioto protokola ievērošanu un īstenošanu, kā arī demonstrēta prognoze par saistību otro periodu pēc 2012. gada;
B. whereas at the last UN Conference on Climate Change held in December 2005 in Montreal, Canada, significant progress was made at world level with regard to ways of fighting climate change and strengthening respect for and implementation of the Kyoto Protocol, and foresight was displayed with regard to the second period of commitment following 2012,