natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kā uzsvērts darba dokumentā Nr. 1, pēc vienošanās par nākamo finanšu shēmu līdzekļus daudzgadu finanšu programmām, kuras paredzēts uzsākt 2007. gadā un kuru leģislatīvie priekšlikumi vēl atrodas izskatīšanā EP un Padomē, pielāgos atbilstīgi maksimālajai finanšu robežai, kas noteikta dažādām programmām.
As outlined in working document N° 1, after an agreement on the next financial framework, the financial envelope of the multi-annual programmes due to start in 2007 and whose legislative proposals are pending before the EP and the Council, will be adjusted to the ceilings fixed for the different headings.
ES likumdošana attiecībā uz konkrētām politikas jomām ievēro subsidiaritātes principus un proporcionalitāti, kas minēti EK līgumā.
EU legislation reflects those political areas of interest respecting the principle of subsidiarity and proportionality stated in the EC Treaty.
Referents uzskata, ka jaunais finanšu plāns un ikgadējais budžets nodrošina iespēju uzlabot budžeta kvantitatīvos un kvalitatīvos aspektus, izvērtējot vairāku programmu izmaksu lietderību.
The rapporteur considers that the new financial framework and the annual budget provide the opportunity to optimise the quantitative and qualitative aspects of the implementation of the budget by doing thorough cost-benefit analyses on a number of programmes.
Kādas ir metodes?
Which methodology?
Komisija sava novērtējuma dažādās funkcijas formulē šādi:
The Commission defines its different evaluation functions as follows:
„iejaukšanās vērtējums saskaņā ar rezultāta iedarbīgumu un prasībām, kuras jāievēro.”
"judgement of intervention according to their results impacts and the needs they aim to satisfy".
Referents uzskata, ka mazāk būtu jāuzsver vērtējuma apjoms, bet vairāk – iejaukšanās ietekmes apjoms.
In the rapporteur's view, less emphasis should be put on the judgement dimension and more on the measurement of the effect of the intervention.
Novērtējumu, kā noteikusi Komisija, var sākt saistībā ar dažādām darbībām.
Evaluation, as outlined by the Commission, can take place for different activities.
Ievērojot uz darbībām pamatota budžeta plāna (Activity Based Budgeting) nomenklatūru, novērtējums var attiekties uz politiku, programmu vai projektu.
It can address a policy, a programme, a project, in line with the Activity Based Budgeting (ABB) nomenclature.
Galvenā uzmanība būtu jāpievērš dažiem vai visiem turpmāk minētajiem ar novērtējumu saistītiem jautājumiem:
Evaluation should focus on some or all of the following key evaluation issues:
· Atbilstība: Cik lielā mērā mērķi, kas saistīti ar publisku iejaukšanos, (projekts, programma vai politika) atbilst konkrētajām vajadzībām un problēmām, kuras ar iejaukšanos var atrisināt?
· Relevance: To what extent are the objectives of a public intervention (project, programme or policy) appropriate regarding the needs perceived and the problems the intervention is meant to solve?
· Iedarbīgums: Kāda ietekme (iedarbība) ir novērota iejaukšanās rezultātā, un, it īpaši, vai šī ietekme sekmē iejaukšanās mērķu īstenošanu?
· Effectiveness: What effects (impacts) have been obtained by the intervention and in particular, have these effects contributed to the achievement of the objectives of the intervention?
· Efektivitāte (izdevumu lietderība): Cik lietderīgi dažādie ieguldījumi ir bijuši attiecībā uz ieguvumiem un rezultātiem?
· Efficiency (cost-effectiveness): How economically have the various inputs been converted into outputs and results?
Vai (gaidāmo) iedarbību var sasniegt ar mērenām izmaksām?
Were the (expected) effects obtained at a reasonable cost?
· Lietderība: Vai ietekme, kas radusies saistībā ar iejaukšanos, atbilst konkrētajām vajadzībām un problēmām, kas jārisina?
· Utility: Do the impacts achieved by an intervention correspond to the needs identified and the problems to be solved?
· Ilgtspējība: Vai sasniegtā iedarbība saglabāsies vidēji ilgā termiņā vai ilgtermiņā?
· Sustainability : Will the effects achieved last in the medium or long term?
Pēc referenta domām, šie 10. pantā minētie kritēriji būtu jāizmanto kā līdzeklis, lai noteiktu novērtējuma politisko apjomu attiecībā uz naudas vērtību, kā arī Eiropas pievienoto vērtību, kā noteikts Eiropas Parlamenta nostājā sarunās par nākamo finanšu plānu laikposmam no 2007.g. līdz 2013.g.
In the rapporteur's view, these criteria in paragraph 10 above are the means by which one should aim to define the political dimension of an evaluation focussing on the value for money as well as the European added value as set down in the European Parliament's negotiating position for the next financial perspective (2007-2013)
Pieņemtie teksti, 08.06.2005., P6_TA-PROV(2005)0224 . .
Texts Adopted, 8.6.2005, P6_TA-PROV(2005)0224 . .
Novērtējuma veidus var raksturot šādi (hronoloģiskā kārtībā):
The following evaluations can be identified (in chronological order):
· Ex ante novērtējums: novērtējums, ko veic pirms iejaukšanās.
· Ex ante evaluation: Evaluation that is performed before the implementation of an intervention.
Tā uzdevums ir iegūt informāciju un veikt pārbaudes, kas palīdz novērtēt, vai konkrētos mērķus var sasniegt ar piešķirtajiem finanšu līdzekļiem, kā arī vai administratīvās izmaksas un izmantotie instrumenti ir atbilstīgi mērķiem.
Its purpose is to gather information and carry out analyses that help to evaluate whether these objectives can be met within the financial envelope and that the administrative cost is proportionate to the objectives, that the instruments used are cost.
· Vidēji ilgā termiņa novērtējums: novērtējums, ko veic iejaukšanās laikā.
· Mid-term evaluation: Evaluation that is performed during the implementation period of an intervention.
Šis novērtējuma veids pirmos ieguvumus un rezultātus vērtē kritiski, kas nodrošina iespēju novērtēt uzraudzības kvalitāti un iejaukšanās veikšanu.
This type of evaluation considers the first outputs and results critically , which enables it to assess the quality of the monitoring and implementation of the intervention.
Galvenā uzmanība ir vērsta uz pielāgojumu sagatavošanu un pārplānošanu.
The main focus is to help for preparing adjustments and reprogramming.
· Ex post novērtējums: novērtējums, ko īsteno vai nu pirms iejaukšanās, vai pēc tās.
· Ex post evaluation : Evaluation that is conducted either on or after the completion of an intervention.
Tas cenšas izvērtēt panākumu vai neveiksmes faktorus, kā arī rezultātu un ietekmes stabilitāti.
It strives to understand the factors of success or failure, as well as the sustainability of results and impacts.
Pēc referenta domām, veicot politisko vērtējumu, jāņem vērā šo trīs novērtēšanas veidu kopums.
In the rapporteur's view, a mix of the three should be taken into account for political evaluation.
Kaut arī nākamā finanšu shēma ievērojami mainīsies, jo īpaši attiecībā uz galvenajām iekšējām un ārējām politikas jomām (1.a–3.a un 4.b pozīcija), pirms 2007. gada uzsāktas programmas novērtējuma rezultātu ( ex post ) var izmantot, izvērtējot tās programmas atbilstību un piemērotību, ko uzsāks 2007. gadā ( ex ante ).
Although the structure of the next financial framework will change considerably, in particular for the main internal and external policies (Heading 1a-3a and b, 4), the result of an evaluation of a programme run before 2007 (ex post) is useful to evaluate the adequacy and appropriateness of a programme starting in 2007 (ex ante).
Jāuzsver saistība starp šīm abām programmām.
The link between the two should be emphasised.
Kādas jomas?
Which areas?
Koordinatoru sanāksmē 2006. gada 15. martā panāca vienošanos uzsākt izmaksu un ieguvumu pētījumus attiecībā uz vairākām politikas jomām.
At the coordinators meeting of 15 March 2006, the principle of cost benefit studies was agreed for a number of policy areas.
Šie pētījumi jāveic vai nu iekšējā, vai ārējā līmenī, izmantojot finanšu atzinumu, ko asignējusi Budžeta komiteja.
These studies will be carried out either internally or externally using part of the budgetary expertise earmarked for the Committee on Budgets.
Šo darbību rezultātu e x post analīze būs noderīga, lai nodrošinātu jauno programmu izdošanos.
An ex post analysis of the results of these activities will be useful to ensure the success of the new programmes.
· Konkurētspējas un jaunievedumu programma ( CIP ) un dažādu budžeta instrumentu ietekme uz MVU attīstību (1.a pozīcija).
· CIP and Impact of different budget instruments on the development of SMEs (Heading 1a)
Jāturpina daudzgadu programma ( MAP ), kas ir specifisks instruments, it īpaši, lai atbalstītu MVU (daudzgadu programma attiecībā uz uzņēmumiem un uzņēmējiem, 2001.g.–2005. g.).
Continuation of the previous MAP Programme which was a specific instrument to support SMEs in particular (Multi-annual Programme for Enterprise and Entrepreneurship, in 2001-2005).
Jaunā pamatprogramma attiecībā uz konkurētspēju un jaunievedumiem ( CIP ) būs svarīga, lai vienkāršotu un pilnveidotu Kopienas instrumentus, it īpaši jomās saistībā ar MVU uzņēmējdarbības vides uzlabošanu, jaunievedumu ieviešanu uzņēmējdarbības līmenī un politikas novērtēšanu, kā arī MVU attīstību un koordināciju.
The new Framework Programme for Competitiveness and Innovation (CIP) will be a significant step forward in simplification and rationalisation of Community instruments especially in the areas of improving the business environment of SMEs, innovation on business level and policy analysis, development and coordination of SMEs.
Jauna vides programma, kas ir vienīgais finanšu instruments, ko piemēro tikai attiecībā uz vidi (lai atbalstītu Vides 6. rīcības programmas prioritātes saistībā ar klimata pārmaiņu novēršanu, bioloģiskās dažādības saglabāšanu, vides negatīvās ietekmes uz cilvēku veselību samazināšanu utt.).
New programme for the environment, becoming a single financial instrument targeting only the environment (to support the priorities of the 6th Environmental Action Programme in combating climate changes, halting the decline in bio-diversity, minimising negative environmental effect on human health etc.).
· Pilsonība (3.b pozīcija)
· Citizenship (Heading 3b)
Šeit iekļauti dažādi jautājumi, piemēram, veselības un patērētāju aizsardzība, kultūra, jaunatne (izglītības programmas, to novērtējums), profesionālā izglītība, kultūra un valoda, dialogs ar pilsoņiem, (piemēram, finansiālais atbalsts, ko piešķir apvienībām).
Including a wide area of subjects as health and consumer protection, culture, youth (education programmes, their evaluations), vocational training, culture and language, dialogue with the citizens (e.g. financial support granted to associations)
· Eiropas Savienības komunikācijas politika (3.b pozīcija)
· Communication policy of the European Union (Heading 3b):
Kompetence, mērķi, finanšu līdzekļi un rezultāti.
Scope, targets, financial means and results.
· Informācijas politika (3.b pozīcija)
· Information Policy (Heading 3b)
Finanšu līdzekļu nu mehānismu novērtējums, lai sasniegtu politikas mērķus, īpašu uzmanību pievēršot Eiropas iestāžu instrumentiem, uzdevumiem un personālam, kā arī informācijas izplatīšanai.
Evaluation of the financial means and mechanisms for delivering the objectives of the policy with particular focus on tools, tasks and staff of the European Houses, distribution of information.
· Budžeta resursu un finanšu līdzekļu, ar kuriem jāīsteno Tūkstošgades attīstības mērķi, vērtējums (4. pozīcija )
· Assessment of budgetary resources and means to achieve the Millennium Development Goals (Heading 4)
· KĀDP patiesie izdevumi (4. pozīcija)
· Real cost of CFSP (Heading 4)
ES pārstāvniecību centru ārzemēs novērtējums, ES uzraudzītāji, EK atbalsts MERCOSUR , EK ārējo sadarbības programmu attiecībā uz iedzīvotājiem un attīstību tematiskais novērtējums, dažādu ES dalībvalstu stratēģijas.
Evaluation of the network of EU centres abroad, EU monitors, EC support to MERCOSUR, thematic evaluation of population and development oriented programmes in EC external cooperation, different EC country's strategies
Vairāk nekā pēc piecu gadu darbības un jaunievēlētā direktora pilnvaru sākumā Budžeta komitejai jāizvērtē šīs iestādes izmaksu lietderība saskaņā ar Eiropas finanšu interesēm.
After more than five years in operation and at the beginning of a the mandate of the newly appointed Director, the Committee on Budgets should evaluate the cost effectiveness of this body in the protection of European financial interests.
Kaut arī informācija par ES politikas rezultātiem ir pieejama daudzās formās un iegūstama no daudziem dažādiem informācijas avotiem, šādi novērtējumi ir nepieciešami tāpēc, ka pašlaik ir diezgan grūti iegūt pārskatu par visu pieejamo informāciju, turklāt tas aizņem pārāk daudz laika, kā arī īpaši grūti ir šo informāciju izvērtēt un atrast tajā pašu būtiskāko, kas nepieciešams Parlamentam, piemērojot tā nākotnes nostāju attiecībā uz konkrētām politikas jomām, it īpaši budžeta un sadales procedūrām.
The rationale of such evaluations is based on the assumption that although information on results of EU policies is available in many forms and stems from many different sources, it is cumbersome and very time consuming to get an overview of all available information and even more difficult to analyse this information and to extract the most relevant findings which could be of interest for Parliament in adopting its future position on a specific policy area, notably in the budgetary and discharge procedures.
Visu deputātu interesēs ir atrast iespējas saņemt atbilstīgu informāciju, kas pamatojas uz pašu svarīgāko datu kopsavilkumu attiecībā uz ES politikas rezultātiem, un saistībā ar to izdarīt konkrētus secinājumus.
It would be of interest of Members to find ways to receive tailored information based on a summary of the most important data about results of EU policies, and draw some conclusions.
Galīgie apsvērumi
Final considerations
Galvenais referents uzsver, ka šī ir pirmā reize, kad Budžeta komiteja mēģina uzlabot savus pētījumus attiecībā uz konkrētu ES darbību novērtējumu.
The general rapporteur considers that it is the first time the Committee on Budgets has tried to deepen its analysis on an assessment of the some of EU activities.
Saistībā ar ierobežoto finanšu shēmu šis uzdevums ir īpaši svarīgs.
The restrictive financial framework renders this exercise even more necessary.
Referents ir pārliecināts, ka jaunā kultūra ir nepieciešama, lai uzlabotu ES darbību, un ka, pirmo reizi veicot šo uzdevumu, ieguvumi varētu nebūt perfekti.
The rapporteur is aware that a new culture is necessary to approach EU activities in this way and being the first time this exercise might give a not perfect output.
Taču šī jaunā pieeja varētu kļūt par pagrieziena punktu politisko prioritāšu noteikšanā un ES politikas efektivitātes uzlabošanā.
Nevertheless this new approach could constitute a turning point of the definition of political priority and efficiency of EU policies.
Ar mērķi pilnībā izmantot saturu, kā arī izdarot secinājumus 2007. gada budžeta procedūrai, izmaksu lietderības pētījumu rezultātiem būtu jābūt pieejamiem augusta beigās, ja tas ir iespējams, attiecībā uz Finanšu regulas noteikumiem.
With a view to making the best use of their contents and drawing conclusions for the 2007 budgetary procedure, the cost-benefit studies should be made available by the end of August if possible, with regards to the provisions of the Financial Regulation.
Par 2007. gada budžeta procedūras ārējiem aspektiem
on external aspects of the 2007 Budget procedure
Šajā darba dokumentā ir aplūkoti līdzekļi, kas Eiropas Savienībai pieejami ārējo attiecību jomā saistībā ar starptautiskajām problēmām, ar ko ES saskaras globalizētā pasaulē.
This working document examines the resources available to the European Union in the field of external relations in the context of the international challenges that the EU faces in a globalising world.
Referents vēlas izvirzīt divus galvenos jautājumus:
The rapporteur wishes to raise two central questions:
a) kādā mērā ES ārējām attiecībām paredzētais līdzekļu izlietojums ir samērojams ar sagaidāmajām ES ārējām problēmām?
(a) To what extent does projected EU spending on external relations fit with the external challenges that confront the EU?
b) kāda ietekme ir 2007. gada budžeta procedūrai, ar ko noteiks līdzekļu izlietojumu pirmajam gadam jaunajā daudzgadu finanšu shēmā 2007.–2013. gadam?
(b) What are the implications for the 2007 budget procedure, which will define the first year of spending within the new 2007 - 2013 multi-annual financial framework (MFF)?
Darba dokuments pirmām kārtām aplūko starptautiskās problēmas, ar ko saskaras ES.
The working document looks first at the international challenges that confront the EU.
Pēc tam tajā izvērtēti finanšu līdzekļi, kas pieejami jaunajā daudzgadu finanšu shēmā, un veidi, kā šos līdzekļus varētu izlietot.
It then looks at the financial resources available within the new multi-annual financial framework and at how this money is likely to be spent.
Visbeidzot, tajā ir izvirzīti vairāki jautājumi, ko deputāti varētu apspriest uzklausīšanā 29. maijā par 2007. gada budžeta procedūras ārējiem aspektiem.
Finally, it poses some questions that members may wish to consider at the hearing on the external aspects of the 2007 budget procedure that will take place on 29 May.
Kādas ir problēmas?
What are the challenges?
Referents vēlas arī uzsvērt, ka ES ārpolitikas darbības nebūtu jāaplūko izolēti.
The rapporteur also wishes to stress that the EU's external policy actions should not be seen in a vacuum.
Sadarbība ar citiem galvenajiem starptautiskajiem dalībniekiem, it īpaši ASV, daudzās jomās ir svarīga, lai nodrošinātu saskaņotu un koordinētu ārpolitiku.
In many areas, cooperation with other key international actors, notably the US, is necessary to ensure coherent and co-ordinated external policies.
ES ārpolitika un ārējie izdevumi ir koncentrēti uz galvenajām paplašināšanās un kaimiņu reģionu problēmām un sadarbības problēmām attīstības jomā.
The EU's external policies, and external spending, have tended to be focussed upon key challenges relating to enlargement, neighbouring regions and development co-operation.
ES paplašināšanās process un mēģinājumi sekmēt stabilitāti un stabilas attiecības ar valstīm, ar kurām ES ir ārējā robeža, ir galvenie ES ārējo attiecību politikas un finanšu izlietojuma aspekti pēdējās desmitgadēs.
The process of enlarging the EU, and seeking to foster stability in and stable relations with countries around the EU's external border have been a major focus of EU external relations policy and spending in recent decades.
1. tabula (turpmāk) parāda, ka nākamajā daudzgadu finanšu shēmā pirmspievienošanās un kaimiņattiecību politikai ir piešķirta lielākā daļa (apmēram 40 %) ES ārējām attiecībām paredzēto līdzekļu.
Table 1 (below) shows that pre-accession and neighbourhood policies are due to account for a major share (about 40 percent) of EU external relations spending during the next MFF.
Sadarbība attīstības jomā ir un turpina būt ES ārpolitikas un līdzekļu izlietojuma galvenā sastāvdaļa.
Development co-operation has been, and continues to be, a major element of EU external policy and spending.
1. tabula norāda, ka sadarbības instrumentam attīstības jomā ir piešķirti apmēram 30 procenti no ES ārējo līdzekļu izlietojuma nākamajā daudzgadu finanšu shēmā.
Table 1 indicates that the development co-operation instrument is likely to account for around 30 percent of EU external spending during the next MFF.
Taču kopējo summu ES līdzekļu izlietojumam sadarbībai attīstības jomā ir grūti nosaukt.
It is, however, difficult to give one single figure for EU spending on development co-operation.
Piemēram, aptuveni 500 miljoni eiro katru gadu tiek izlietoti humānajai palīdzībai.
For example, roughly EUR 500 million annually is spent on humanitarian assistance.
Ārpus daudzgadu finanšu shēmas Devītais Eiropas Attīstības fonds (EAF) 5 gados ir ieguldījis 13,5 miljardus eiro Āfrikas, Karību un Klusā okeāna partnervalstīs.
Outside of the MFF, the ninth European Development Fund (EDF) contributes EUR 13.5 billion over 5 years for African, Caribbean and Pacific (ACP) partner countries.
Arī ES dalībvalstis iegulda lielus līdzekļus palīdzībai attīstības jomā, izmantojot divpusējus kanālus.
EU member states also provide large amounts of development assistance through bilateral channels.
Šīs „tradicionālās” problēmas ietver arī ļoti svarīgos ES ieguldījumus ārpolitikas jomā.
These "traditional" challenges include crucially important EU contributions in the field of foreign policy.
Referents nekādā veidā neapšauba to, ka ES paplašināšanās procesam bija un vēl joprojām ir svarīga nozīme stabilitātes, demokrātijas un labklājības nodrošināšanā visā Eiropā.
The rapporteur does not question in any way the role that the EU enlargement process has played, and continues to play, in bringing stability, democracy and prosperity to the continent of Europe.
Tāpat viņš neapšauba, ka vērtīga ir ES palīdzība attiecībā uz sadarbību attīstības jomā, kas mēģina veikt tādus steidzamus uzdevumus kā Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšana.
Nor does he question the value of EU development co-operation assistance that seeks to meet pressing challenges such as the Millennium Development Goals.
Globalizētā pasaules ekonomika rada jaunas problēmas.
However, the globalising world economy is creating new challenges.
ES ārpolitikai ir jāiet līdzi laikam un jāpiemērojas globālajām mainīgajām tendencēm.
EU external policies need to move with the times and adapt to shifting global trends.
Ja nav skaidras stratēģijas, tostarp finanšu līdzekļi, lai risinātu šīs problēmas, pastāv risks, ka ES nozīme tiks vājināta.
Without a clear strategy, including the financial means to deal with these challenges, there is a risk that the EU's role will be weakened.
Šis darba dokuments īsumā pievērsīsies trim šādām problēmām:
This working document will focus briefly on three such challenges:
i) Jauno rūpnieciski attīstīto valstu, tādu kā Ķīna un Indija, nozīme
(i) The role of emerging economies such as China and India
Ķīnas ekonomika šobrīd ir pielīdzināma Apvienotās Karalistes vai Francijas ekonomikas apmēriem.
The Chinese economy is now of a comparable size to that of the UK or France.
Ķīnas konkurētspējīgajai priekšrocībai produkcijas ražošanā izmantot tās plašos darbaspēka resursus ir ļoti liela ietekme uz pasaules tirdzniecības plūsmām un ražošanas vietu.
China's competitive advantage in manufacturing production due to its vast resources of labour has major implications for global trade flows and the location of production.
Indija attīstās pakalpojumu nozarē, it īpaši informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā, kas arī izmaina to veidu, kādā darbojas daudzi ES un ASV uzņēmumi.
India is developing a services sector, particularly in information and communications technology, that is also changing the way that many EU and US run their businesses.
Šo pārmaiņu ietekme ir sarežģīta.
The impacts of these changes are complex.
ES patērētāji bieži vien gūst labumu, taču ražotājiem nozarēs ar zemu pievienoto vērtību ir jāsaskaras ar lielām konkurētspējas problēmām.
EU consumers often benefit, but producers in low-value added sectors must deal with a greater competitive challenge.
Šī darba dokumenta uzdevums nav spriest par piemērotiem ES politikas pasākumiem attiecībā uz Ķīnas un Indijas mainīgo globālo nozīmi.
It is beyond the scope of this working document to consider the appropriate EU policy responses to the changing global role of China and India.
Atsevišķi politikas pasākumi var būt drīzāk „iekšēji” pēc būtības, piemēram, Globalizācijas pielāgošanas fonds.
Some policy responses may be rather "internal" in nature, such as the Globalisation Adjustment Fund.
Taču saistībā ar ārpolitiku un ar pašreizējo divpusējo sanāksmju un dialogu par dažādiem jautājumiem sistēmu referents uzskata, ka turpmāk ir jāveic atbilstīgu finanšu līdzekļu nodrošinājuma analīze, lai sekmētu efektīvas partnerattiecības ar šīm valstīm.
However, in terms of external policies, over and above the current systems of bilateral summits and dialogues on various issues, the rapporteur considers that further analysis must be given to the provision of adequate financial resources to foster effective partnerships with these countries.
ii) Enerģētikas drošība
(ii) Energy security