natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nenoliedzot kultūras dažādību, šodien ir skaidrs, ka ar humānismu saistītās universālās tiesības un vērtības tiek pieņemtas arvien plašāk, tostarp tās pieņem arī neskaitāmas musulmaņu autoritātes, kas ir atzinušas, ka minētās tiesības un vērtības ir saderīgas ar islāmu.
Without denying cultural diversity, it is certain now that the essentially human and universal rights and values are increasingly widely accepted, including by innumerable Muslim authorities which have declared them to be compatible with Islam.
Veidot Eiropas atbalsta stratēģiju arābu pasaules attīstībai
Towards a European strategy to support Arab development
Var minēt dažas galvenās pamatnostādnes, kas ir sīkāk izskaidrotas pievienotajā politiskās rezolūcijas projektā.
A few main policy guidelines may be highlighted which are set out in greater detail in the attached motion for a resolution.
Arābu renesansei nav katrā ziņā jābūt saistītai ar rietumnieciskumu, bet gan drīzāk ar demokrātijas vērtību pieņemšanu, kas ir visas cilvēces kopējs mantojums.
Arab renaissance does not necessarily mean Westernisation, but it does mean the acceptance of democratic values as a shared heritage of mankind.
Tieši šādā aspektā kultūras dialogs var būt lietderīgs un auglīgs.
This is where cultural dialogue can be useful and fruitful.
Reformu mērķis, protams, ir ļaut arābu sabiedrībām noteikt savu likteni, tomēr šīs reformas ir jāsāk veikt tieši šādā pašnoteikšanas procesā.
While it is true that reforms seek to give Arab societies ownership of their destiny, it is through a process of ownership that these reforms should be initiated.
Nekādā gadījumā nav jāveic fundamentāla vērtību pārskatīšana, bet ir tikai jārada autonoma un patstāvīga dinamika dažādos sabiedrības sektoros (tieslietas, pārvalde, izglītība, augstākā izglītība un pētniecība, ...), pamatojoties uz pastāvošajām institūcijām un saistībā ar tādām sadarbības programmām kā, piemēram, Eiropas kaimiņattiecību politika, ko papildina tās rīcības plāni.
The aim is not in any sense to question the existing order in a fundamental way, but rather to engender independent and indigenous dynamic processes in various sectors of society (justice, administration, education, higher education and research, etc.) on the basis of existing institutions, and in the context of cooperation programmes such as the European neighbourhood programme, together with its action plans.
Ir nepieciešams, lai gan viena, gan otra puse steidzami censtos izbeigt divdomības, kuras veicina ar kulturālismu saistītu izaicinošu attieksmi, – tas vajadzīgs, lai starp normālām valstīm un pilsoniskām sabiedrībām izveidotu vienkāršas attiecības.
On both sides an effort is urgently needed to put an end to the ambiguities which encourage a culture-based process of confrontation, so as to develop normal relations between states and normal civil societies.
Lai gan nav pieņemama nekāda piekāpšanās attiecībā uz dažāda veida starptautisko acquis , kā, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Harta vai PTO noteikumi, tomēr būtu lietderīgi un drosmīgi, ja Eiropa savus kultūras priekšstatus nošķirtu no politiskā pragmatisma.
While on the one hand no concessions are possible on the acquis international in its various forms such as the UN Charter or the rules of the WTO, it would be courageous and salutary for Europe to strike a balance between its culture-based perceptions and political pragmatism.
Ne mazākajā mērā nenoliedzot savu vēsturisko pienākumu un atbildību pret Izraēlu, ir skaidrs, ka ES un arābu valstu attiecības būs auglīgākas, uzticamākas un leģitīmākas, ja Eiropa sāks sarunas ar dažādiem arābu pasaules pārstāvjiem, īpašu uzmanību un lielāku politisko atbalstu pievēršot civilās sabiedrības, asociāciju un reliģisko kopienu pārstāvjiem, tostarp neradikāliem islāmistiem, kurus tā ir aicinājusi iesaistīties demokrātijas procesos.
While in no way denying Europe’s historic duty and responsibilities towards Israel, it is clear that Euro-Arab relations will be all the more fruitful, credible and legitimate if Europe takes on a wider range of Arab interlocutors, giving particular attention and visible political support to actors in civil society, associations and religious life, including the non-radical Islamists whom it has encouraged to participate in the democratic process.
Dialogu uzlabot ļaus arī skaidrāk noteikta atšķirība starp cilvēktiesību un vārda brīvības ievērošanu, kas ir universāli un neaizskarami principi, un varas iegūšanas mehānismu maiņu, kuri ir vairāk saistīti ar vietējo vēsturi un tradīcijām.
Similarly it would help the quality of dialogue if a clearer distinction were to be drawn between on the one hand respect for human rights and freedom of expression, which are intangible universal principles, and on the other hand changes to the mechanisms for the devolution of power, which are much more closely linked to history and local traditions.
Reformas arābu pasaulē: kādu stratēģiju Eiropas Savienībai izvēlēties?
Reforms in the Arab world: what strategy should the European Union adopt?
Laima Liucija Andrikienė, Giulietto Chiesa, Konstantin Dimitrov, Alexandra Dobolyi, Árpád Duka-Zólyomi, Kinga Gál, David Hammerstein Mintz, Milan Horáček, Anneli Jäätteenmäki, Gisela Kallenbach, Tunne Kelam, Evgeni Kirilov, Jaromír Kohlíček, Miloš Koterec, Marios Matsakis, Antonyia Parvanova, Rihards Pīks , Aloyzas Sakalas
Laima Liucija Andrikienė, Giulietto Chiesa, Konstantin Dimitrov, Alexandra Dobolyi, Árpád Duka-Zólyomi, Kinga Gál, David Hammerstein Mintz, Milan Horáček, Anneli Jäätteenmäki, Gisela Kallenbach, Tunne Kelam, Evgeni Kirilov, Jaromír Kohlíček, Miloš Koterec, Marios Matsakis, Antonyia Parvanova, Rihards Pīks, Aloyzas Sakalas
par cilvēktiesībām pasaulē 2006. gadā un ES politika šajā jomā
on the Annual Report on Human Rights in the World 2006 and the EU's policy on the matter
Bookmark not defined.
ANNEX I..................................................................................................................................30
– ņemot vērā ES astoto gada ziņojumu par cilvēktiesībām (2006)
– having regard to the eighth EU Annual Report on Human Rights (2006)
Padomes dokuments 13522/1/06. ,
Council document 13522/1/06. ,
– ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un visus atbilstīgos starptautiskos cilvēktiesību aktus
– having regard to the Universal Declaration of Human Rights and to all relevant international human rights instruments
Skatīt šā ziņojuma pielikumu. ,
See the Annex to this report. ,
– ņemot vērā ANO Statūtus,
– having regard to the United Nations Charter,
– ņemot vērā visas ANO cilvēktiesību konvencijas un to fakultatīvos protokolus,
– having regard to all UN human rights conventions and their optional protocols,
– ņemot vērā to, ka 2002. gada 1. jūlijā stājās spēkā Starptautiskās krimināltiesas ( ICC ) Romas statūti, un Eiropas Parlamenta rezolūcijas saistībā ar Starptautisko krimināltiesu
– having regard to the entry into force on 1 July 2002 of the Rome Statute of the International Criminal Court (ICC) and to its resolutions related to the ICC
OV C 379, 7.12.1998., 265. lpp.
OJ C 379, 7.12.1998, p.
OV C 262, 18.9.2001., 262. lpp.
265; OJ C 262, 18.9.2001, p.
OV C 293 E, 28.11.2002., 88. lpp.
262; OJ C 293 E, 28.11.2002, p.
– ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par rīcību pret cilvēku tirdzniecību un 2005. gada ES plānu par labāko praksi, standartiem un procedūrām cilvēku tirdzniecības apkarošanai un novēršanai
– having regard to the Council of Europe Convention on Action against Trafficking in Human Beings and the 2005 EU plan on best practices, standards and procedures for combating and preventing trafficking in human beings
– ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību konvencijas ( ECHR ) Protokolu Nr. 13 par nāvessoda atcelšanu jebkādos apstākļos,
– having regard to Protocol No. 13 to the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms (ECHR), concerning the abolition of the death penalty in all circumstances,
– ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgiem, necilvēcīgiem vai cieņu pazemojošiem rīcības un sodīšanas veidiem,
– having regard to the United Nations Convention against Torture and Other Cruel, Inhuman or Degrading Treatment or Punishment,
– ņemot vērā ĀKK un ES Partnerības nolīgumu un tā pārskatīšanu
– having regard to the ACP-EU Partnership Agreement and its revision
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par cilvēktiesībām pasaulē,
– having regard to its previous resolutions on human rights in the world,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 16. marta rezolūciju par iznākumu sarunām par Cilvēktiesību padomi un ANO Cilvēktiesību komisijas 62. sesiju
– having regard to its resolution of 16 March 2006 on the outcome of the negotiations on the UN Human Rights Council and on the 62nd session of the UNCHR
Pieņemtie teksti , P6_TA(2006)0097 . ,
Texts Adopted , P6_TA(2006)0097 . ,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 14. februāra rezolūciju par cilvēktiesību un demokrātijas klauzulu Eiropas Savienības nolīgumos
– having regard to its resolution of 14 February 2006 on the human rights and democracy clause in European Union agreements
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 1. februāra rezolūciju par iniciatīvu vispārēja nāvessoda moratorija atbalstam
– having regard to its resolution of 1 February 2007 on the initiative in favour of a universal moratorium on the death penalty
Pieņemtie teksti , P6_TA(2007)0018 . ,
Texts Adopted , P6_TA(2007)0018 . ,
– ņemot vērā visas Eiropas Parlamenta pieņemtās steidzamās rezolūcijas par cilvēktiesībām,
– having regard to all urgency human rights resolutions adopted by it,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 18. janvāra rezolūciju par Padomes Septīto un Astoto ikgadējo ziņojumu par Eiropas Savienības Rīcības kodeksa attiecībā uz ieroču eksportu 8. operatīvo noteikumu
– having regard to its resolution of 18 January 2007 on the Council's Seventh and Eighth Annual Reports according to Operative Provision 8 of the European Union Code of Conduct on Arms Exports
Pieņemtie teksti , P6_TA(2007)0008 . ,
Texts Adopted, P6_TA(2007)0008 . ,
– ņemot vērā ES Cilvēktiesību forumu, kas notika Helsinkos 2006. gada decembrī,
– having regard to the conclusions of the EU Human Rights Forum, held in Helsinki in December 2006,
– ņemot vērā 2006. gada 13. decembrī pieņemto ANO Starptautisko Konvenciju par invalīdu tiesību un cieņas aizsardzību un veicināšanu, ar kuru nosaka pienākumu iekļaut invalīdu intereses un vajadzības ar cilvēktiesībām saistītās darbībās trešās valstīs,
– having regard to the UN International Convention on the Protection and Promotion of the Rights and Dignity of Persons with Disabilities, adopted on 13 December 2006, which lays down an obligation to incorporate the interests and concerns of persons with disabilities in human rights actions towards third countries,
– ņemot vērā Starptautisko Konvenciju par visu personu aizsardzību pret piespiedu pazušanām, kas pieņemta 2006. gada decembrī,
– having regard to the International Convention for the Protection of all Persons from Enforced Disappearance, adopted in December 2006,
– ņemot vērā Eiropas Savienības Pamatnostādnes par atbilstības veicināšanu starptautiskajām humanitārajām tiesībām ( IHL )
– having regard to the European Union Guidelines on promoting compliance with international humanitarian law (IHL)
– ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu ( A6-0128/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs ( A6‑0128/2007 ),
A. tā kā ES Padomes un Komisijas gada ziņojums par cilvēktiesībām 2006. gadā sniedz vispārēju pārskatu par Eiropas Savienības iestāžu darbību cilvēktiesību jomā ES un ārpus tās;
A. whereas the Council and Commission's EU Annual Report on Human Rights 2006 provides a general overview of the activities of the European Union institutions regarding human rights inside and outside the EU,
B. tā kā Eiropas Parlamenta gada ziņojums par 2006. gadu izdots, lai pārbaudītu, novērtētu un īpašos gadījumos sniegtu konstruktīvu kritiku par Komisijas un Padomes darbībām cilvēktiesību jomā un Eiropas Parlamenta vispārējām darbībām, jo īpaši pievēršot uzmanību jautājumiem, kas šajās darbībās nav ņemti vērā;
B. whereas the 2006 European Parliament Annual Report sets out to examine, evaluate and, in specific cases, offer constructive criticism of the human rights activities of the Commission and the Council and of the overall activities of Parliament, in particular by drawing attention to issues neglected in those activities,
C. tā kā ir jāapzinās, ka ES iekšpolitika un ārpolitika ir saistītas, jo tas, kā ES tiek ievērotas cilvēktiesības, tieši ietekmē tās uzticamību un spēju īstenot efektīvu ārpolitiku;
C. whereas it should be acknowledged that there is a link between the EU's internal and external policies on the basis that the EU's internal human rights record has a direct impact on its credibility and ability to implement an effective external policy,
D. tā kā cilvēktiesību ievērošana un demokrātiska pārvaldes sistēma noteikti ir savstarpēji saistītas un tā kā cilvēktiesību veicināšanai jābūt saistītai ar demokrātiskas pārvaldes veicināšanu un īstenošanu;
D. whereas respect for human rights and a democratic system of governance are necessarily interrelated, and whereas the promotion of human rights should be linked to the promotion and application of democratic governance,
E. tā kā vispār ir jācenšas pievērst lielāku uzmanību cilvēka pamattiesību, jo īpaši politisko tiesību, ievērošanai sarunās par divpusējiem vai reģionāliem tirdzniecības nolīgumiem pat ar svarīgiem tirdzniecības partneriem,
E. whereas efforts must be made in general to focus greater attention on respect for fundamental human rights, in particular political rights, in negotiating bilateral or regional trade agreements even with important trading partners,
2. uzskata, ka lielāka prioritāte jāpiešķir tam, lai uzlabotu ES spējas reaģēt uz trešo valstu cilvēktiesību pārkāpumiem, jo īpaši integrējot cilvēktiesību politiku ES politikas jomās attiecībās ar šīm valstīm, tostarp izmantojot ES iekšpolitikas virzienu ārējo ietekmi;
Considers that greater priority needs to be given to improving the ability of the EU to respond to human rights breaches by third countries, not least by mainstreaming human rights policy with respect to EU policies vis-à-vis such countries, including the external impact of EU internal policies;
ES gada ziņojums par cilvēktiesībām pasaulē 2006. gadā (izstrādājusi Padome un Komisija)
The EU Annual Report on Human Rights in the World 2006 (drawn up by the Council and the Commission)
8. uzsver, cik nozīmīgi ir patlaban īstenotie centieni sekmēt integrētu pieeju cilvēktiesībām un demokrātijai un Padomes, Komisijas, Eiropas Parlamenta un ES dalībvalstu politikas un darbību saskaņotību un konsekvenci cilvēktiesību un demokrātijas jomā;
Underscores the importance of ongoing efforts to promote the mainstreaming of human rights and democracy and the coherence and consistency of the policies and actions of the Council, the Commission, the European Parliament and the Member States of the EU in the field of human rights and democracy;
Padomes un Komisijas darbības cilvēktiesību jomā starptautiskajos forumos
Council and Commission activities in the area of human rights in international fora
17. atzīst ES un tās dalībvalstu aktīvo iesaistīšanos cilvēktiesību un demokrātijas jautājumu risināšanā dažādos starptautiskos forumos 2006. gadā, tostarp nesen dibinātajā ANO Cilvēktiesību padomē ( UNHRC ), ANO Ģenerālajā asamblejā, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijā (EDSO) un Eiropas Padomē;
Recognises the active involvement of the EU and its Member States with respect to human rights and democracy issues in a variety of international fora in 2006, including the newly established UN Human Rights Council (UNHRC), the UN General Assembly, the Ministerial Council of the Organization for Security and Co-operation in Europe (OSCE) and the Council of Europe;
šajā sakarā aicina Padomi un Komisiju ņemt vērā ieteikumus, kas minēti Jean-Claude Juncker 2006. gada 11. aprīļa ziņojumā “Eiropas Padome un Eiropas Savienība — vienots mērķis Eiropas kontinentam”,
Welcomes the Council’s intention to strengthen the relationship between the European Union and the Council of Europe; to that end, calls on the Council and the Commission to take into account the recommendations set out in the Juncker report of 11 April 2006 entitled “Council of Europe-European Union: a sole ambition for the European continent;
23. atgādina Padomei par iepriekšminēto 2006. gada 16. marta rezolūciju, kur atzinīgi novērtēta UNHRC izveide un izteikts aicinājums ES kļūt par jaunu ideju iniciatoru šajā organizācijā;
Recognises the need for the EU to make more effective use of its leverage in order to promote important issues on the agenda of the UNHRC and to better fine-tune its lobbying and outreach activities;
tomēr atzīst, ka, lai īpašo referentu darbība būtu efektīva, viņi atbilstīgi jāfinansē un jānodrošina ar personālu; uzsver, ka ir jāsaglabā viņu neatkarība;
Underlines the positive role that Special Rapporteurs can play in the UNHRC structure, and calls for continued support for such special procedures; recognises, however, that, if Special Rapporteurs are to be effective, they need to be properly financed and staffed; underlines that their independence should be preserved;
27. pauž bažas par grūtībām, ar kurām saskārās ES dalībvalstis, cenšoties panākt vienošanos ar Islāma konferences organizāciju par vairākām UNHRC rezolūcijām; uzskata, ka ilgstoši neatrisinātais Izraēlas un Palestīnas konflikts ir lielākais šķērslis pozitīvai sadarbībai;
Expresses its concern at the difficulties experienced by EU Member States in reaching agreement with the Organization of the Islamic Conference on a series of UNHRC resolutions; considers that the continuing unresolved Israeli-Palestinian conflict is a major stumbling block to positive cooperation;
33. mudina Padomi izmantot tādas mērķtiecīgas sankcijas, kādas tika piemērota Baltkrievijas režīmam, lai sodītu personas, kas ir īpaši atbildīgas par cilvēktiesību pārkāpumiem citās valstīs;
Encourages the Council to use targeted sanctions, as introduced against the Belarusian regime, to penalise persons particularly responsible for violations of human rights in other countries;
37. aicina Padomi un Komisiju turpināt enerģiskos centienus sekmēt Romas statūtu vispārēju ratifikāciju un to īstenošanai nepieciešamo valsts tiesību aktu pieņemšanu saskaņā ar Padomes 2003. gada 16. jūnija Kopējo nostāju 2003/444/KĀDP par Starptautisko krimināltiesu
Calls on the Council and the Commission to continue their vigorous efforts to promote the universal ratification of the Rome Statute and the adoption of the necessary national implementing legislation, in conformity with Council Common Position 2003/444/CFSP of 16 June 2003 on the International Criminal Court
OV L 150, 18.6.2003., 67. lpp. un rīcības plānu;
OJ L 150, 18.6.2003, p.
39. atzīst, cik svarīgi no vispārējā viedokļa būtu tas, ka ASV parakstītu Romas statūtus; vēlreiz aicina Padomi un Komisiju izmantot visus pieejamos mehānismus, lai pamudinātu ASV parakstīt un ratificēt Romas statūtus, kā arī paust neapmierinātību par ASV centieniem atturēt citas valstis no šo statūtu ratificēšanas un piedāvāt trešām valstīm paralēlus nolīgumus, piemēram, divpusējus atbrīvojuma līgumus;
Recognises the importance that ratification of the Rome Statute by the US would have from a global perspective; calls once again on the Council and the Commission to use all available mechanisms to encourage the US to sign and ratify the Rome Statute and also to express strong disapproval of US efforts to actively prevent other countries from ratifying the Statute and from proposing to third countries parallel agreements such as bilateral exemption treaties;
43. atzinīgi vērtē pašreizējos centienus īstenot piecās ES pamatnostādnēs par cilvēktiesībām noteiktās metodes un politikas prioritātes, kā arī veikt katras pamatnostādnes ietekmes novērtējumu, apsverot to efektivitāti pārmaiņu radīšanā trešās valstīs; pauž bažas par regulārajiem ziņojumiem, ka ES dalībvalstu vēstniecības trešās valstīs un ES misijas par šīm pamatnostādnēm zina maz vai nezina neko;
Appreciates the ongoing efforts to implement the methods and policy priorities outlined in the five EU guidelines on human rights as well as the production of impact assessments for each of those guidelines, weighing up their effectiveness in forging change in third countries; is concerned at regular reports that the embassies of EU Member States in third countries and EU missions have little or no knowledge of the guidelines;
45. pauž atzinību par Vācijas prezidentūras ieguldījumu, nosakot ES cilvēktiesību pamatnostādnes par bērnu tiesībām; mudina to apspriesties ar Parlamentu, Komisiju un pilsonisko sabiedrību par šo pamatnostādņu daļām un, ja nepieciešams, sadarboties ar nākamo Portugāles prezidentūru, lai pabeigtu šo pamatnostādņu ieviešanu, kurām ir efektīvi jāizskauž bērnu darbs, galvenokārt pievēršoties bērnu mācīšanai un izglītošanai, ņemot vērā, ka tas ir viens no Tūkstošgades attīstības mērķiem;
Commends the German Presidency's commitment to establish EU human rights guidelines on the rights of the child; encourages it to consult Parliament, the Commission and civil society on the detail of such guidelines and, if necessary, to coordinate with the future Portuguese Presidency in order to complete the introduction of those guidelines, which should aim at the effective elimination of child labour, focusing principally on teaching and educating children, this being one of the Millennium Development Goals;
50. iesaka Padomei pārskatīt pamatnostādnes, lai šis pārskats dotu iespēju ES iejaukties īpaši nozīmīgos atsevišķos gadījumos, kas neatbilst ANO minimālajām normām, kā noteikts pamatnostādnēs;
Suggests that the Council undertake a review of the guidelines and that this review could provide for the EU to intervene with regard to individual cases of particular concern which do not fall under UN minimum standards as provided for in the guidelines;
Līdz 2007. gada 7. februārim Francija, Itālija, Latvija, Polija un Spānija bija parakstījušas, bet nebija ratificējušas ECHR Protokolu Nr. 13 par nāvessoda atcelšanu jebkādos apstākļos. , to izdarīt; sakarā ar to atzīst, ka pamatnostādnes par nāvessodu būtu īstenotas saskaņotāks, ja dalībvalstis būtu parakstījušas un ratificējušas šos protokolus un konvencijas;
As at 7 February 2007, France, Italy, Latvia, Poland and Spain had signed but not ratified
52. atzinīgi vērtē trešā Pasaules valstu kongresa pret nāvessodu norisi Parīzē (2007. gada 1.—3. februārī) un pievienojas tā noslēguma deklarācijai;
Protocol No. 13 to the ECHR, concerning the abolition of the death penalty in all circumstances . ; recognises, in that regard, that the guidelines on the death penalty could be implemented more coherently if Member States were to sign up to and ratify such protocols and conventions;
53. atzinīgi vērtē — kā labu piemēru efektīvai ES pamatnostādņu par nāvessodu izmantošanai — ES pārstāvniecības Peru saskaņoto un atklāto reakciju uz priekšlikumiem ieviest nāvessodu šajā valstī, kuri pārkāpj Peru konstitūciju un Amerikas Cilvēktiesību konvenciju;
Welcomes – as a good example of the effective use of the EU guidelines on the death penalty – the coordinated and public reaction of EU representations in Peru to the proposals to extend the death penalty in that country in violation of the Peruvian constitution and the American Convention on Human Rights;
Valstis, kas parakstījušas, bet vēl nav ratificējušas (2007. gada janvārī): Austrija (2003. g.), Beļģija (2005. g.), Kipra (2004. g.), Somija (2003. g.), Francija (2005. g.), Vācija (2006. g.), Itālija (2003. g.), Luksemburga (2005. g.), Nīderlande (2005. g.), Portugāle (2006. g.), Rumānija (2007. g.).
Signed but not yet ratified (as of January 2007): Austria (2003), Belgium (2005), Cyprus (2004), Finland (2003), France (2005), Germany (2006), Italy (2003), Luxembourg (2005), the Netherlands (2005), Portugal (2006) and Romania (2007).