natgillin/translations-raw huggingface dataset:
20. ierosina gadījumā, ja kompetentā iestāde ir iecerējusi piešķirt kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, lai nodrošinātu vispārējas nozīmes pakalpojuma finansēšanu, neuzskatīt šādu kompensāciju par valsts atbalstu EK līguma 87. panta nozīmē ar nosacījumu, ka:
Recommends that, when a competent authority intends to grant compensation for the supply of public services in order to ensure the funding of a service of general interest, such compensation should not be considered State aid in the meaning of Article 87 of the EC Treaty, provided that:
– saņēmējam ir uzticēts skaidri definēts sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas uzdevums,
- the beneficiary is entrusted with a clearly defined public service mission;
– iepriekš objektīvi un pārredzamā veidā ir noteikti kompensācijas maksājumu aprēķināšanas parametri,
- the parameters for calculating the compensation payments is established in advance in an objective and transparent manner;
– kompensācijas apjoms nepārsniedz ar sabiedriskā pakalpojuma sniegšanu saistītās izmaksas, pieļaujot saprātīgu peļņu,
- the level of compensation does not exceed the costs incurred in the discharge of the public service obligations, allowing a reasonable profit;
– saņēmēju izvēlas ar atklāta piedāvājumu konkursa palīdzību, vai arī kompensācija nepārsniedz labi organizēta uzņēmuma izmaksas, kuram ir sabiedriskā pakalpojuma sniegšanai atbilstīgs resursu apjoms, un
- the beneficiary is chosen in a public tender or compensation does not exceed the costs of a well-run undertaking that is adequately equipped with the means to provide the public service; and
– ir publicēta pārredzama konkursa procedūra;
- a transparent procedure has been issued;
– tomēr uzsver, ka kompensācijas apjoms nedrīkst pārsniegt pakalpojuma darbībai nepieciešamo un to nedrīkst izmantot darbību finansēšanai, kuras neietilpst konkrētā pakalpojuma darbības jomā (novirzot kompensāciju citām jomām); norāda, ka kompensācijai jābūt pieejamai visiem tirgus dalībniekiem, kuriem uzticēts sniegt vispārējas nozīmes pakalpojumus, neatkarīgi no šo dalībnieku juridiskā statusa;
stresses, however, that the amount of compensation may not exceed what is necessary for the operation of the service and must not be used to finance activities outside the scope of the service in question (in the form of cross-subsidies); points out that compensation must be available to all operators entrusted with providing SGIs, irrespective of their legal status;
– nosakot kārtību, kādā pieejami esošie tīkli, ja šāda pieeja ir nepieciešama pakalpojuma sniegšanai,
– defining the procedures for access to existing networks where access is necessary for the provision of services;
– nosakot cenu un/vai tarifu nosacījumus pakalpojuma sniegšanai,
– defining the price and/or tariff conditions for the supply of services;
– ja iespējams, nodrošinot konkurenci un iespējas jaunajiem uzņēmējiem,
– securing competition and opportunities for new entrepreneurs where possible ;
– nosakot pakalpojuma sniedzēja un saņēmēja strīdu izšķiršanu ārpustiesas kārtībā, neskarot pārsūdzības iespējas, un
– rules on out-of-court settlements between the supplier of services and the user, regardless of the possibility of legal action; and
– nosakot kārtību, kādā var konsultēties ar iestādēm, kuras atbildīgas par konkurences uzraudzību, un vajadzības gadījumā ziņot šīm iestādēm par jebkuru faktu, kas varētu liecināt par valsts noteikto vai EK līgumā paredzēto konkurences noteikumu pārkāpumu;
– consultation of and, as appropriate, referral to the competition authorities regarding any element that might point to a breach of the national competition rules or of those laid down in the EC Treaty;
– vispusīgu novērtēšanas metožu izveide, tostarp izstrādājot saimnieciskos, sociālos un vides kritērijus,
– the development of comprehensive evaluation methods, including economic, social and environmental criteria, should be developed;
– pakalpojuma saņēmēju aizsardzība un drošība,
– the protection and safety of service users;
– attiecīgās normas piemērotība un atbilstība attiecībā pret pakalpojuma izmaksām,
– the appropriateness and proportionality of the standard in relation to the cost of the service;
– attiecīgās normas pēc iespējas apjomīgāka izplatīšana un publiskošana un
– the widest possible dissemination and publication of the standard; and
– normas ievērošanas vienkārša un efektīva kontrole, ko varētu noteikt, pamatojoties uz statūtiem vai rīcības kodeksu;
– simple and effective monitoring of adherence to the standard, which could be laid down on the basis of a charter or of a code of conduct;
Sabiedrisko pakalpojumu nozīme
The importance of public services
Piekļuve augstas kvalitātes sabiedriskajiem pakalpojumiem ir svarīgs politisks jautājums.
Access to high-quality public services is a key political issue.
Lielākajā daļā augstas dzīves kvalitātes definīciju tiek minēti tādi jēdzieni kā labas skolas un slimnīcas, tīrs ūdens, drošs un uzticams transports un elektroenerģija.
Good schools and hospitals, clean water, safe and reliable transport and energy, for example, figure in most definitions of a good quality of life.
Tomēr sabiedriskie pakalpojumi nav tikai atsevišķu pilsoņu svarīga dzīves kvalitātes sastāvdaļa.
However, public services are not only an essential element in the quality of life of individual citizens.
Tiem ir svarīga nozīme ES labākā parauga Lisabonas stratēģijā, kuras mērķis ir izveidot spēcīgu Eiropas sociālo un ekonomikas modeli, lai radītu pasaulē dinamiskāko, vienotāko un ilgtspējīgāko ekonomiku.
They have a key role to play in the EU's flagship Lisbon strategy, which aims to build on the strengths of Europe's social and economic model to create the world's most dynamic, cohesive and sustainable economy.
Labi sabiedriskie pakalpojumi var palīdzēt pārvarēt ekonomikas stagnāciju, sociālo atstumtību un izolāciju, stiprināt sociālu un teritoriālu kohēziju, kā arī uzlabot Eiropas iekšējā tirgus darbību un šā tirgus ārējo konkurētspēju.
Good public services can help to overcome economic stagnation, social exclusion and isolation; strengthen social and territorial cohesion; and improve the functioning of Europe's internal market and its external competitiveness.
Tādēļ augstas kvalitātes sabiedriskie pakalpojumi, kas ir atvērti un pārredzami un ar vienlīdzīgu piekļuvi visiem, ir svarīga mūsdienu Eiropas sabiedrības modeļa sastāvdaļa.
High-quality public services - open and transparent, with equal access for all - are therefore essential elements in the European model of society.
Tirgus spēki vien ne vienmēr var reaģēt uz sabiedrisko pakalpojumu dinamisko raksturu.
Market forces alone cannot respond always to the dynamic nature of public services.
Šī iemesla dēļ visu līmeņu valsts iestādes ir pamatīgi iesaistītas šādu pakalpojumu nodrošināšanā, reglamentēšanā, organizēšanā vai dažādu pakāpju finansēšanā un atbalstīšanā.
That is why public authorities at every level are deeply involved in providing, regulating, organising or - to various degrees - financing or supporting such services.
ES uzdevums nav iejaukties šādu pakalpojumu nodrošināšanā, taču, pēc referenta domām, ES būtu jārada daudz lielāka juridiskā noteiktība, kas jebkura līmeņa valsts iestādēm ļautu veikt savus pienākumus sabiedrības interesēs, nodrošinot šos pakalpojumus.
It is not the EU's job to interfere in the provision of such services - instead, in the view of the rapporteur, the EU should create more legal certainty which allows public authorities at every level to do their job of safeguarding the public interest in provision of these services.
ES uzdevums ir arī nodrošināt atbilstīgus standartus visā Eiropas Savienībā, lai Eiropas pilsoņu tiesību reāls ieguvums būtu labi, efektīvi un augstas kvalitātes sabiedriskie pakalpojumi.
And the EU has also a role to play in guaranteeing adequate standards across the European Union, making good, efficient and high-qualified public services a tangible expression of European citizenship.
Kas ir sabiedriskie pakalpojumi?
What are public services?
Ir dažādi viedokļi par to, kas ir „sabiedriskie pakalpojumi”.
Different people mean different things by "public services".
Daži domā, ka sabiedriskie pakalpojumi ir tie, ko nodrošina vai finansē valsts iestādes.
Some people think of public services as being those provided, or financed, by the public sector.
ES līguma 16. panta ideja ir nošķirt tos pakalpojumus, kurus var nopietni ietekmēt vienotā tirgus darbība, jo tie pēc būtības ir ar tautsaimniecisku nozīmi, no netautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, kurus ietekmēt nevar.
The idea behind Article 16 is to single out those services which could significantly affect the operation of the single market, because they are economic in character, from non-economic services which do not.
Netautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumi, tostarp, piemēram, policija un tiesa, atrodas tikai un vienīgi valsts un reģionālo valdību kompetencē, nevis ES kompetencē.
Non-economic services, including for example police and the administration of justice, are seen as matters wholly for national and sub-national government, for which the EU has no competence.
Diemžēl pašreizējā ES likumdošana nedod skaidras norādes, kā atšķirt vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus, vispārējas nozīmes pakalpojumus un citus pakalpojumus; tas nozīmē, ka atsevišķos gadījumos nav skaidrs, vai un kādā mērā ES tiesību akti attiecas uz vienoto tirgu.
Unfortunately, current EU law gives no clear guidance on how to distinguish between services of general economic interest, services of general interest and other services – which means that it is not clear, in individual cases, whether and to what extent EU rules on the single market apply.
Tādēļ referents vēlētos uzsākt debates par šo jautājumu iespējamo precizējumu.
The rapporteur would therefore like to start a debate of possible clarification in this context.
Dažādu valstu tradīciju ievērošana
Respecting different national traditions
Visā Eiropā labus sabiedriskos pakalpojumus uzskata par svarīgu civilizētas sabiedrības sastāvdaļu.
Throughout Europe, good public services are seen as an essential element in a civilised society.
Taču valstu tradīcijas attiecībā uz to, ko, kā un kas šos pakalpojumus nodrošina, būtiski atšķiras, tādējādi rodas pārpratumi un neskaidrības par to, ko īsti nozīmē sabiedriskie pakalpojumi, un nevēlēšanās pat mēģināt izstrādāt kopējus Eiropas kritērijus un pamatnostādnes.
But national traditions - what is provided, how and by whom - vary greatly, creating misunderstandings and confusion about what exactly is meant by public services and a reluctance even to attempt to develop common European criteria and guidelines.
Valstu, reģionālās un vietējās varas iestādes labprāt izmanto savu autonomiju noteikt politiku saviem pilsoņiem pēc sava prāta.
National, regional and local authorities are attached to their autonomy to define their policies for their citizens in their own way.
Taču praksē tās bieži vien saskaras ar Eiropas Komisijas vai Eiropas Kopienu Tiesas iejaukšanos, kas to darbības ir vērtējusi saskaņā ar Eiropas iekšējā tirgus noteikumiem, piemēram, uzskatot, ka šķērssubsidēšana ir pretrunā valsts atbalsta noteikumiem, nosakot apgrūtinošus valsts iepirkumu noteikumus vai kāda sabiedriskā pakalpojuma saistības uzskatot par šķērsli Eiropas vienotajam tirgum.
But in practice they are often confronted with interference by the European Commission or by the European Court of Justice, which have judged their activities from the perspective of the EU's internal market rules - for example, deeming cross-subsidisation to be contrary to state aid rules; imposing onerous public procurement obligations; or treating some public service obligations as barriers to the European single market.
Referents uzskata, ka pakalpojumu sniedzējiem, valsts iestādēm, privātajiem uzņēmumiem un pakalpojuma saņēmējiem šobrīd nav garantēta nedz efektīva aizsardzība vietējām autonomijām, nedz juridiskā noteiktība.
In the view of the rapporteur, neither effective safeguards for local autonomy, nor the legal certainty which public service providers, public authorities, private businesses and service users is for the moment guaranteed.
Lai izveidotu lielāku juridisko noteiktību, ir jānoskaidro situācija, lai aizsargātu vietējo autonomiju un subsidiaritātes principu, definējot attiecības, no vienas puses, starp vienotā tirgus noteikumiem un, no otras puses, sabiedrības interešu mērķiem, nodrošinot šos vispārējās nozīmes pakalpojumus ar nopietnu ekonomisko dimensiju, kas var ietekmēt vienotā tirgus darbību.
The aim to develop more legal certainty must be to clarify the situation, in order to safeguard local autonomy, and the principle of subsidiarity, by defining the relationship between - on one hand - single market rules and - on the other - the pursuit of public interest objectives in the provision of those services of general interest which do have a significant economic dimension and could affect the operation of the single market.
Neskaidrība un nenoteiktība esošajos tiesību aktos
Confusion and uncertainty in current laws
Kaut arī ierosinātais Konstitucionālais līgums, ja to ratificētu, nodrošinātu konstitucionālo aizsardzību vispārējas nozīmes pakalpojumiem, detalizētākos tiesību aktos, kas izveidoti gadu gaitā, paliek liela praktiska nenoteiktība, jo Līgums nosaka tikai vispārīgos principus, ar ko regulē sabiedriskos pakalpojumus, savukārt detalizētāka ES tiesību aktu struktūra interpretē un īsteno ES vienotā tirgus noteikumus.
Although the proposed Constitutional Treaty, once ratified, would provide constitutional safeguards for services of general interest, detailed legislation - accumulated over many years - leaves great practical uncertainty, because the Treaty sets out only the most general principles governing public services, whereas there is a detailed body of EU legislation interpreting and implementing its single market provisions.
Nav skaidrs, kādā mērā vispārējas nozīmes pakalpojumi vai vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumi ir iekļauti, piemēram, konkurences likumā, vienotā tirgus tiesību aktos vai noteikumos, ar ko reglamentē subsīdijas vai valsts iepirkumu procedūru.
It is not clear to what extent services of general interest or general economic interest are covered - for instance - by competition law, single market legislation, or rules designed to regulate subsidies or open up public procurement.
Tiesību aktu pilnveidošana ir atkarīga no bieži vien neparedzamiem notikumiem Komisijā vai Eiropas Kopienu Tiesā.
The law evolves through the - often unpredictable - twists and turns of the Commission or European Court of Justice.
Un gadu gaitā dažādu sabiedrisko pakalpojumu tīklu, tādu kā telefonsakaru, pasta, enerģētikas un dzelzceļa, liberalizācija katru reizi ir pamatota ar citādiem noteikumiem, juridiskajai situācijai kļūstot arvien sarežģītākai un nenoteiktākai.
And the liberalisation of various public services networks over the years - such as telecom, post, energy and rail - has been based each time on different rules, adding to the legal complexity and uncertainty.
Turklāt sabiedrisko pakalpojumu finansēšana un pārvaldība Eiropā ir atkarīga no neparedzamas tiesu prakses attīstības un juridiskās interpretācijas.
Moreover, the financing and management of public services in Europe depend on the unpredictable development of case law and judicial interpretation.
Turklāt priekšlikumi pakalpojumu direktīvai izvirza jaunus jautājumus par turpmākiem nosacījumiem attiecībā uz funkcionāliem sabiedriskajiem pakalpojumiem.
Moreover, proposals towards a service directive are putting forward new questions regarding future conditions for dynamic public services.
Aicinājums rīkoties: lielāka juridiskā noteiktība sabiedrisko pakalpojumu jomā
Call for Action: greater legal certainty for public services
Lai aizsargātu vispārējās nozīmes pakalpojumus un izbeigtu juridisko nenoteiktību, Eiropai nekavējoties un paralēli darbam pie plašākas Pakalpojumu direktīvas ir jāizveido vispārējs tiesisks regulējums sabiedriskajiem pakalpojumiem, kas papildina esošo nozaru un valstu noteikumus, kas jāievieš, pieņemot vienotu lēmumu ar Eiropas Parlamentu.
To safeguard services of general interest and put an end to legal uncertainty, Europe needs - without delay, and in parallel to current work on the broader Services Directive - a general legal framework for public services, complementary to existing sectoral and national provisions, and introduced on the basis of joint decision-making with the European Parliament.
Jaunajā tiesiskajā regulējumā ir:
The new legal framework must:
§ jāprecizē pienākumu sadalījums starp ES un dalībvalstīm;
§ clarify the division of responsibilities between the EU and Member States
§ jāievieš skaidri kritēriji, kā atšķirt vispārējas „tautsaimnieciskas” un „netautsaimnieciskas” nozīmes pakalpojumus, uz kuriem attiecas dažādi normatīvie akti;
§ introduce criteria for a clear distinction between services of general "economic" and "non-economic" interest, to which different legal provisions apply
§ jāaizsargā vietējo varas iestāžu suverenitāte attiecībā pret sabiedrisko pakalpojumu, par ko tās ir atbildīgas, izveidi un pārvaldību;
§ enshrine the sovereignty of local authorities regarding the design and management of the public services for which they are responsible
§ jānodrošina pilsoņiem tiesības līdzdarboties, nodrošinot, ka viņu vajadzības, sūdzības un problēmas tiek atbilstīgi un nekavējoties izskatītas, un aizsargājot patērētāju un pilsoņu tiesības;
§ guarantee citizens' right to a local input, ensuring that their needs, claims and problems are examined promptly and directly, and protecting consumer and civil rights
§ jāņem vērā, ka atsevišķiem pakalpojumiem ir nepieciešami īpaši nozares tiesību akti, un Parlamentā ir jānosaka skaidras attiecības starp šādiem tiesību aktiem un Pakalpojumu direktīvu.
§ respect the need for specific sectoral legislation for some services, and establish a clear relationship with such legislation, and with the Services Directive currently before the Parliament
§ jānodrošina pārredzamības, atvērtības, solidaritātes, augstas pakalpojumu kvalitātes, vispārīguma, vienlīdzīgas piekļuves, partnerības ar pilsonisko sabiedrību un darbaspēka iesaistīšanās principa ievērošana;
§ guarantee respect for the principles of transparency; openness; solidarity; a high quality of service; universality; equality of access; partnership with civil society; and workforce participation
§ jāizskaidro principi, ar kuriem regulē sabiedrisko pakalpojumu finansēšanu un valsts iepirkumu noteikumus, it īpaši attiecībā uz dažādām un jaunām nodrošinājuma un pārvaldības formām funkcionējošu sabiedrisko pakalpojumu nozarē.
§ clarify the principles governing the funding and public procurement obligations of public services, in particular regarding different and new forms of provision and management in a dynamic public service sector.
Gan vispārējas tautsaimnieciskas, gan netautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu definēšanai, formulēšanai, organizēšanai un finansēšanai ir jāturpina būt par dalībvalstu un to reģionālo un vietējo iestāžu uzdevumu.
The actual definition, formulation, organisation and funding of services of general interest, whether economic or non-economic, must remain a task for the Member States and their regional and local authorities.
Lai sasniegtu iepriekš minētos svarīgākos standartus un kritērijus, referents paredz visplašāko risinājumu dažādību pakalpojumu nodrošinājumam vietējā līmenī, atbildot uz vietējās sabiedrības vajadzībām.
Subject to meeting the key standards and criteria set out above, the rapporteur envisage the widest variety of solutions for the provision of services at local level, responding to local needs.
Starptautiskās tirdzniecības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Ekonomikas un monetāro komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on International Trade calls on the Committee on Economic and Monetary Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
3. atbalsta vispārējo pakalpojumu lielākas juridiskās drošības labad politisko mērķi, orientēt pakalpojumu piegādi uz brīvu izvēli kompetentajā valdības līmenī, neatkarīgi no tā, vai pakalpojumu piegādā pēc savas iniciatīvas vai sadarbībā ar privātiem uzņēmumiem, vai tos piegādā trešās personas; uzskata, ka Komisijai jāturpina šī mērķa īstenošana visās tās sarunās starptautiskās tirdzniecības jomā;
In the interests of greater legal certainty as regards the functioning of services of general interest, supports the political objective that the provision of services must be centred on freedom of choice for the level of government responsible and that such services must be provided on its own initiative, in cooperation with private undertakings or by third parties; considers that the Commission must seek to secure this objective in all the negotiations it conducts in the context of world trade;
6 apstiprina, ka vispārējas nozīmes pakalpojumu tirdzniecība jāņem vērā tajās sarunās un tirdzniecības liberalizācijas procesos, kuros piedalās ES;
Maintains that trade in services of general interest should be taken into account in all negotiations and processes aimed at the liberalisation of trade in which the EU is involved;
12. uzskata, ka pamatotās vispārējās nozīmes prasībām nav jābūt iemeslam, lai starptautiskajiem pakalpojumu sniedzējiem slēgtu pakalpojumu tirgu, ja tie apņemas ievērot šīs prasības un spēj to izdarīt;
Considers that the legitimate requirements of general interest must not be used as a pretext for the improper closure of markets in services to international providers when the latter undertake to respect these requirements and are in a position to do so;
16. atgādina, ka saistībā ar vispārējas nozīmes pakalpojumu finansēšanu, attiecībā uz kuriem tika pieņemtas piekļuves saistības, ES vienojās par ierobežojumiem, lai aizsargātu subsīdiju piešķiršanu valsts sektoram; prasa, lai šī iespēja tiktu saglabāta ar GATS saistītājās sarunās;
Recalls that, as regards the financing of services of general interest in respect of which commitments on market access have been entered into, the EU obtained a restriction to protect the granting of subsidies to the public sector; calls for this possibility to be maintained throughout the GATS negotiations;
19. prasa, lai ES aizstāv šo viedokli sarunās ar PTO un atbalsta principu, ka ar ūdens apstrādi, apgādi un attīrīšanu saistīto pakalpojumu tirgus atvēršanai jāatbilst noturīgas attīstības mērķiem;
Calls for the EU to defend this point of view in the WTO negotiations and to support the principle that opening up the market in services relating to the treatment, supply and purification of water should comply with the objectives of sustainable development;
22. uzskata, ka Komisijas priekšlikumi debatēs par PTO reformu, īpaši saistībā ar pakalpojumu jomu padziļināti paredzētajā laikā jāapspriež ar Eiropas Parlamentu un tā atbilstošo komiteju;
Considers that any proposals by the Commission in the debate on the reform of the WTO, and in particular proposals relating to services, should be discussed in good time and in depth with the European Parliament and its relevant committee;
Komisijas Baltā grāmata par vispārējas nozīmes pakalpojumiem
Commission White Paper on services of general interest
par Komisijas Balto grāmatu par vispārējas nozīmes pakalpojumiem
on the Commission's White Paper on services of general interest
Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Ekonomikas un monetāro komiteju rezolūcijas priekšlikumā, iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Employment and Social Affairs calls on the Committee on Economic and Monetary Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution: