natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Seržs Brammercs: CV Intervija ar iepriekšējo virsprokurori Karlu del Ponti Dienvidslāvijas tribunāls: hronoloģija No Zagrebas uz Briseli: Hanness Svoboda par Horvātijas pievienošanos ES Intervija: Serbijas ārlietu ministrs Vuks Jeremičs par pievienošanos ES
ICTY Voice of the Victims Carla Del Ponte interview: 'My greatest motivation is the victims' From Zagreb to Brussels: Swoboda on Croatia's EU ambitions Serbia's Foreign Minister Vuk Jeremić pledges EU future for Belgrade EP Resolution on ICTY Mandate
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100226STO69652 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100322IPR71095 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100322IPR71095 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070622STO08192 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070622STO08192 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091120STO64908 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091120STO64908 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091106STO63894 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091106STO63894 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT TA P6-TA-2009-0136 0 NOT XML V0//EN
Intervijas ar deputātiem
MEPs interviewed
Džankarlo Skota uzskata, ka ikvienam ir tiesības zināt, ko viņš ēd.
Italian MEP Giancarlo Scottà was one MEP we interviewed this year.
Tā kā Eiropas Parlamentā ir vairāk nekā 700 deputātu, tad nav grūti viņu vidū atrast ekspertu jebkurai jomai.
He has been particularly involved in the "country of origin" principle for food labels.
Šiem deputātiem parasti tiek uzticēta referenta loma, vai arī viņi paši ierosina iesniegt ziņojumu par noteiktu jautājumu, kas, viņuprāt, jārisina.
Asylum, CAP reform Violence against women From violence against women to parental leave and the internet of things, we have interviewed MEPs on a diverse range of topics.
Lasiet aizkustinošo interviju ar Evu Britu Svensoni, kas pati cietusi no vīra vardarbības un nu cenšas palīdzēt citām sievietēm izkļūt no apburtā loka.
Click below to read our moving interview with Eva-Britt Svensson, a victim herself, on how to tackle the problems faced by women in violent relationships.
Edīte Estrela kopā ar mums analizē polemisko vecāku atvaļinājuma jautājumu, bet Marija Badia i Kučeta ielūkojas nākotnē, kur lietiskais internets mums atgādinās, ka ledusskapī vairs nav piena.
Find out what Edite Estrela has to say on the controversial issue of parental leave and read more about how the future might look in our interview with Maria Badia i Cutchet on the internet of things.
Pagājušonedēļ Parlamenta Konstitucionālo jautājumu komiteja pieņēma Ramona Hauregi ziņojumu, kas analizē pievienošanās institucionālos aspektus un prasa Eiropas Cilvēktiesību tiesā Strasbūrā nozīmēt īpašu ES tiesnesi.
On 3 May the Constitutional Affairs Committee adopted a report about accession, including a demand for a special EU judge at the European Court of Human Rights in Strasbourg.
Kādu labumu gūs ES pilsoņi no ES pievienošanās Eiropas Cilvēktiesību konvencijai?
We spoke to the report's draftsman, Spanish Socialist Ramón Jáuregui.
Pēc pievienošanās pilsoņiem būs pieejama jauna tiesa ārpus Savienības, kas piedāvās jaunas garantijas, ka ES pilsoņa tiesības vienmēr ievēros gan Savienība, gan tās dalībvalstis.
How will citizens benefit from EU accession to the Convention, aren't we sufficiently protected by the Charter of Fundamental Rights?
Pirms griezties Strasbūras tiesā, ES iedzīvotājiem būs jāizsmeļ visas tiesiskās aizsardzības iespējas dalībvalstīs.
With the accession there is a new tribunal for citizens, external to the Union, which should give new human rights guarantees.
Konstitucionālo jautājumu komiteja vēlas, lai Cilvēktiesību tiesā ES būtu pārstāvēta ar savu tiesnesi.
If there is a complaint against the EU and its institutions will they address the Court of Justice in Luxembourg or the Court of Human Rights in Strasbourg?
Tiesā jau ir pa tiesnesim no katras ES dalībvalsts — kādēļ vajadzīgs atsevišķs ES tiesnesis?
Citizens must exhaust all judicial remedies in the Member States before going to the court in Strasbourg.
Dalībvalstis pārstāvošo tiesnešu klātbūtne tiesā ir būtiska, lai izskaidrotu sūdzības kontekstu.
The Court of Strasbourg is an external tribunal.
Tā, piemēram, Spānijā ir likumi, kas aizliedz dalību politikā partijām, kas sadarbojas ar teroristu organizāciju ETA.
So if human rights protection has not been guaranteed in national courts, the citizen has the right to make a new application to the Strasbourg court.
ES nav sava tiesneša, un gadījumā, ja tiks iesniegta sūdzība pret ES, tad šim tiesnesim būs tāds pats uzdevums.
The presence of a national judge in the Strasbourg court is fundamental to explaining the context of a complaint.
Turpmākie soļi
Let me give you an example.
Par R.Hauregi ziņojumu Parlaments pilnā sastāvā balsos maijā.
In Spain there are laws that sometimes prohibit the political participation of parties close to ETA.
Pievienošanās, visticamāk, notiks ne ātrāk kā 2011.gada decembrī.
There is no judge for the EU and when there a claim against the EU, this would be the task of the judge.
Raksts publicēts 2010.gada 11.maijā
We believe it is necessary that the Member States and the Union have the right to defend themselves.
Ziņojums Eiropas Cilvēktiesību konvencija Ramons Hauregi EP Konstitucionālo jautājumu komiteja
Draft report European Convention on Human Rights Ramón Jáuregui MEP Constitutional Affairs Committee
Eva Brita Svensone par vardarbību pret sievietēm
Violence against women: MEP says "You can build a new life"
Eva Brita Svensone (Kreiso grupa, Zviedrija) aicina nepalikt vardarbīgās attiecībās.
Swedish MEP Eva-Britt Svensson: "You blame yourself, he has control of everything" Swedish MEP Eva-Britt Svensson speaks of her experiences Urges support for victims The upcoming International Women's Day has thrown attention towards what can be done to help women who suffer domestic violence.
Gatavojoties Starptautiskajai sieviešu dienai, Eiropas Parlaments šogad īpašu uzmanību pievērš jautājumam par vardarbību pret sievietēm.
As leftwing Swedish MEP Eva-Britt Svensson knows only too well, the violence can often be perpetrated by partners in a relationship or marriage.
Pateicoties šim Eiropas aizsardzības orderim, ja tev ir attiecīgs lēmums no tavas mītnes valsts un ja ceļo uz citām zemēm, tu vari pierādīt vietējām policijas iestādēm, ka tev ir tiesības uz aizsardzību visur Eiropas Savienībā.
Thanks to this European protection order, if you have a decision from your home country and if you travel to other countries, you can show to local police authorities that you have the right to protection wherever you are in EU.
Raksts publicēts 2010.gada 5.martā.
Imagine…every moment of your life being afraid of the person you have a relationship with
Džankarlo Skota par pārtikas kvalitāti un marķēšanu
Giancarlo Scottà on food quality and country origin labels
Uz sarunu aicinājām referentu Džankarlo Skotu, kurš savus kolēģus pārliecinājis par vairāku jauninājumu nepieciešamību.
On 25 March MEPs called for "country of origin" marks and clearer food quality labels.
EP rezolūcija par lauksaimniecības produktu kvalitātes politiku Deputāti aicina aizsargāt Eiropas produktu kvalitāti Prasa pārtikas marķējuma uzlabošanu
Report adopted Press release The debate European Observatory against counterfeiting
Marija Badia i Kutčeta par „lietisko internetu”
Maria Badia i Cutchet on the Internet of Things
Raksts publicēts 2010.gada 22.martā.
Some countries (Great Britain and the USA) have begun to use a chip in their passports
Raksts publicēts 2010.gada 1.martā.
I am for the sharing of all types of responsibility.
Paziņojums presei pēc balsojuma komitejā (angļu valodā) Ziņojums EuroparlTV: Publiskās debates: dzimumu līdztiesība 21.gadsimtā Edīte Estrela Vai grūtniecības un dzemdību atvaļinājumam jābūt garākam?
Committee vote 23 Feb: Extending maternity leave to 20 weeks fully paid Legislative Observatory Women's Rights and Gender Equality Committee Profile - Edite Estrela MEP Flickr photos
Džīna Lamberta par Eiropas Patvēruma atbalsta biroja izveidi
Jean Lambert on Asylum: MEPs set to back EU Support Office
Lai saskaņotu valstu patvēruma piešķiršanas sistēmas, Eiropas Parlamenta deputāti, visticamāk, otrdien dos zaļo gaismu Eiropas Patvēruma atbalsta biroja izveidei.
MEP Jean Lambert believes the Asylum Office is a major step forward Office to help coordinate European response Based in under pressure Malta The EU received over 250,000 asylum applications in 2008.
Tā uzdevums būs palīdzēt dalībvalstīm paaugstināt standartus, lai nodrošinātu taisnīgu izturēšanos pret cilvēkiem, kam vajadzīga aizsardzība, — skaidro referente Džīna Lamberta (Zaļie, Apvienotā Karaliste).
To get a common system to deal with asylum requests MEPs are likely to give the green light on Tuesday for the creation of a European Asylum Support Office.
Ir dažas valstis, kas patvēruma statusu nepiešķir tikpat kā nekad, un ir tādas, kam ir pilnīga un patiesi kompetenta sistēma.
Her report will be put to the vote Tuesday at 12.
EASO ideja ir palīdzēt dalībvalstīm paaugstināt standartus, lai nodrošinātu taisnīgu izturēšanos pret cilvēkiem, kam vajadzīga aizsardzība.
Jean Lambert, why does the EU need an asylum support office and what will it be tasked with?
Šī iemesla dēļ tas ir īpaši steidzami, turklāt dažas dalībvalstis, kuras izjūt īpašu spiedienu, vēlas apzināties, ka ir pieejams atbalsts un ka viņu problēmas tiek uztvertas nopietni.
The EU needs the Office because at the moment we have a huge divergence between the way in which different member states deliver the asylum laws and asylum directives.
Ar biroju vien nepietiks, taču tas palīdzes.
The office by itself won't be enough, but it will be a help.
Viena no tā īpašajām lomām ir sniegt standartizētāku informācijas versiju par patvēruma meklētāju izcelsmes valsti.
One of the particular roles it has is to try and give a more standardised version of information about the country of origin of those seeking protection.
Kad dalībvalstis pieņem lēmumus par irākiešiem, čečeniem vai citu valstu pilsoņiem, kur mēs zinām, ka ir milzu atšķirības, pret šiem cilvēkiem būtu jāizturas taisnīgi, nevis tikai uz attiecīgās valsts politikas pamata.
So when member states are making decisions whether it's about those from Iraq, from Chechnya or other countries where we know that there are enormous divergences, people should feel they are being treated fairly and that they are not just treated on the base of politics of the state concerned.
EASO tiks izveidots Maltā — diezgan simboliski.
The European Asylum Support Office (EASO) will be established, rather symbolically, in Malta (a favoured destination for asylum seekers).
Vai, jūsuprāt, tas iespaidos tā redzespunktu?
Do you think this will influence its perspective, and maybe help shift the burden of care from small 'front line' EU Members?
Manuprāt, jābūt ļoti uzmanīgiem ar faktu, ka birojs atrodas Maltā — tas nenozīmē, ka tas būs pakļauts situācijai Maltā.
I think we have to be very careful that the fact that it is based in Malta does not mean that it becomes dominated by the situation in Malta.
Mēs zinām, ka Malta saņem lielu spiedienu un uzņem jauktas cilvēku plūsmas, no kuriem daži ir patvēruma meklētāji, bet citi — nē.
We know that Malta is under a lot of pressure and has mixed flows of people of whom some are asylum seekers and some are not.
Protams, Malta ir daudz ieguldījusi savā patvēruma sistēmā un ļoti vēlas šo biroju.
Certainly in Malta they have invested a lot into their own asylum system and they were very keen to have this office.
Daļēji tas ir simbols, lai parādītu Maltas iedzīvotājiem, ka Eiropas Savienība patiešām ir solidāra ar viņiem.
In part it is a symbol to show to the people of Malta that the European Union really is in solidarity with them.
Tomēr tas ir patvēruma birojs visai Eiropas Savienībai.
Nevertheless, this is an asylum office for the whole of the European Union.
Jūs vedāt sarunas par EASO izveidi ar ES Padomi, kas pārstāv dalībvalstis.
You negotiated on the setting up of the EASO with EU Member States.
Vai rezultāts atbilst Parlamenta prasībām?
Does the result correspond to Parliament's demands?
Sarunās, šķiet, neviena no pusēm pilnībā nesaņem to, ko vēlas.
In a negotiation I suppose no side ever gets entirely what it wants.
Protams, ka ir daži jautājumi par attiecībām ar Parlamentu, kur mums būtu gribējies spēcīgāku lomu.
Certainly there are some of the issues about the relationship with the Parliament where we would have liked a stronger role.
Ir arī liela diskusija par aģentūru un Eiropas institūciju lomu.
On the other hand there is a big discussion about the role of other agencies and the European institutions.
Mēs būtu vēlējušies, lai biroja loma būtu vairāk pārraudzīt, nevis atbalstīt.
We would have liked the office to have more of a monitoring role rather than a support role.
Dalībvalstis to vēlējās nosaukt par „atbalsta biroju” īpašu iemeslu dēļ.
Member States wanted it to be called 'support office' for a particular reason.
Taču vismaz sarunas ar Zviedrijas prezidentūru bija īstas sarunas.
But at least we found that negotiating with the Swedish Presidency (of the EU) was a real negotiation.
Raksts publicēts 2010.gada 17.maijā.
Draft report Jean Lambert EASO European Commission
Ričards Ešvorts par lauksaimniecības politikas vienkāršošanu
Richard Ashworth on simplifying the CAP
Ričards Ešvorts: "Arī par niecīgu kļūdiņu sods būs tāds pats, nesamērīgs."
British MEP Richard Ashworth Farmers facing new challenges EU farm budget still at 40% of total The Common Agricultural Policy is too bureaucratic and administrative burdens take "farmers away from the day-to-day job of managing livestock or farming the land" says British MEP Richard Ashworth (ECR).
ES lauksaimniecības politika patlaban ir pārāk birokrātiska, un administratīvais slogs atrauj lauksaimniekus no darba, uzskata britu deputāts Ričards Ešvorts (Konservatīvie un reformisti), kas sagatavojis ziņojumu par 2013.gadā plānoto ES lauksaimniecības politikas reformu.
In the run up to CAP reform in 2013, simplification of rules and controls is a key issue for farmers who must "secure the food supply to 500 million European citizens at a reasonable cost” according to Mr Ashworth whose report on the issue is being put to the vote Tuesday.
Par ko ir runa pašreizējās debatēs par lauksaimniecības politiku?
What’s the stake of the current debate on CAP?
Kopējā lauksaimniecības politika (KLP) vēl joprojām veido 40% ES budžeta.
The CAP still accounts for 40% of the EU budget.
Tomēr, kad tiek pieminēta KLP, cilvēki uzreiz iztēlojas vīna ezerus, pārtikas kalnus un atbalsta neefektivitāti.
When you refer to CAP though, the initial reaction of the man in the street will be to think of wine lakes, food mountains and supporting inefficiency.
Šādas debates risinājās pirms 15 gadiem, taču tagad runa ir par 500 miljonu ES iedzīvotāju apgādi ar pārtiku — par pieņemamām cenām.
That was the debate 15 years ago, but now it is about guaranteeing and securing the food supply to 500 million European citizens at a reasonable cost.
Eiropa pārcieš finanšu krīzi — vai lauksaimniecība šādos apstākļos spēs saglabāt savu budžeta daļu arī pēc 2013.gada?
Europe is going through a financial crisis: can agriculture maintain its share of the budget after 2013 in these circumstances?
Mēs nevaram veikt KLP reformu, pirms nav veikta budžeta reforma.
We can’t have a CAP reform before we get a budget reform.
Kad notika pēdējā KLP reforma, ekonomikas krīze, bezdarbs un citas jomas pat nebija saredzamas pie apvāršņa.
The economic crisis, unemployment and lots of other areas, were not even on the horizon when we last reformed CAP.
Klāt nāk enerģijas drošība, klimata pārmaiņas un migrācijas kontrole.
Then there are energy security, climate change, migration control.
Iedzīvotāji sagaida, ka Eiropa šos jautājumus atrisinās ar tādu pašu budžetu kā līdz šim.
Citizens expect Europe to deliver on these things, but with the same budget as before.
Lauksaimniecībai būs smagi jācīnās, lai saglabātu 40 procentus budžeta.
Agriculture will have to fight hard to maintain 40% of the budget.
Kādēļ KLP jāvienkāršo?
Why should the CAP be simplified?
Kādu labumu no tā gūs lauksaimnieki — vai varat sniegt konkrētus piemērus?
Once simplified, how will it benefit farmers, can you give a few concrete examples?
Lauksaimniekiem jāizpilda vides, veselības un labturības standarti.
Farmers have to comply with environmental, health and welfare standards.
Patlaban KLP ir pārāk birokrātiska; daudzi noteikumi nav proporcionāli riskiem.
The CAP today is too bureaucratic; many regulations are not proportionate to the risks.
Vairumam lauksaimnieku jau jānodrošina visaptveroši kvalitātes un izsekojamības standarti, ko nosaka mazumtirgotāji vai pārstrādātāji.
Most farmers already have to comply with very comprehensive quality assurance and traceability standards imposed by retailers or processors.
Ir ļoti kaitinoši, ja burtiski nedēļu vēlāk ierodas cilvēks no ministrijas, lai veiktu vēl vienu inspekciju.
It’s very irritating if literally a week later a man from the Ministry comes round with a clipboard to inspect you again.
Vēlreiz jāiziet cauri visiem papīriem, jo shēmas nav saskaņotas.
All that paperwork again because the schemes are not harmonized.
Tas lauksaimniekus atrauj no darba — mājlopu apkošanas vai zemes apsaimniekošanas.
That takes farmers away from the day-to-day job of managing livestock or farming the land.
Tāpat lauksaimniekus dusmo tas, ka par jebkuru kļūdu iesniegtajos formulāros tiks uzlikts sods — parasti standarta, kas nozīmē, ka arī par niecīgu kļūdiņu sods būs tāds pats, nesamērīgs.
Another cause of anger amongst farmers is that any mistake in the forms submitted will be penalized, generally on a standard basis, so a tiny little error gets you that same disproportionate penalty.
Turklāt bieži vien kļūda netika pieļauta ar nodomu apkrāpt ES, bet gan, teiksim, tādēļ, ka tika saņemta nepareiza informācija no vietējās pārtikas standartu aģentūras.
And very often that mistake was made not out of wilful intent to defraud the EU, but, say, because of wrong information from the local food standard agency.
Tas ir klaji netaisnīgi.
This is blatantly unfair.
Būtu jāpieņem, ka par pirmo pārkāpumu sods nepienākas, taču ja tas tiek atkārtots, tad, protams, gan.
There should be a presumption that first offence no penalty, but if you keep doing it then quite obviously you should.
Cita strīdīga joma ir — kādēļ mēs nevaram sertificēt paši, kādēļ mums vajadzīgs ierēdnis?
Another controversial area: why can’t we self-certify, why do we need the man with the clipboard?
Pietiktu vienreiz trijos gados veikt nepieteiktu pārbaudi.
By all means, once every three years have a spot check.
Mums būtu jāizturas pret cilvēkiem kā pret pieaugušajiem un ļaut sertificēt pašiem.
We should treat people as grown-ups and allow them to self-certify.
Lauksaimnieki no „jaunajām” ES dalībvalstīm joprojām saņem zemākas subsīdijas nekā viņu kolēģi „vecajās” valstīs.
Farmers from the newly-joined EU countries still receive lower subsidies than those farmers from countries that joined the EU before.
Vai tas pēc 2013.gada mainīsies?
Will that change after 2013?
Šīs valstis pievienojās uz pārejas vienošanās pamata, ka tās ES-15 ātrumu uzņems pamazām.
They joined on the basis of a transitional arrangement that they would gradually come up to speed with the EU-15.
Te ir sava loģika, taču man ir zināmas simpātijas pret ES-12, kas raugās pāri žogam uz britu, vācu un franču lauksaimniekiem, kuri saņem pilnu atbalstu, kamēr viņi — nē.
There is logic in that, but I have certain sympathy for the EU-12 looking across the fence seeing British, German, French farmers fully supported when they are not.
No otras puses, pārejas process viņiem dod citas priekšrocības — ievērojami zemākas izmaksas.
On the other hand, the transitional process gives them other advantages; considerably lower costs.
Es vēlos, lai lauksaimniecība būtu vienkāršāka, taisnīgāka un pārredzamāka.
I want to see agriculture simpler, fairer and more transparent.
Citādi jaunās dalībvalstis bloķēs jebkuru KLP vai budžeta reformu, līdz mēs nodrošināsim, ka KLP ir taisnīga.
Otherwise I can see new Members States crying foul to block any CAP or budget reform until we make sure that the CAP is fair.
Es tās varu saprast.
I can see their point.
Jūs pats 1970.gadu sākumā, pirms Apvienotās Karalistes pievienošanās ES, bijāt lauksaimnieks Jaunzēlandē.
You yourself were a farmer in New Zealand in the beginning of 70's just before the UK joined the EU.
Ko Jūs par ES lauksaimniecību stāstītu turienes lauksaimniekiem?
What would you tell farmers there about EU agriculture?
Vispirms, es darītu skaidru, ka Eiropas lauksaimnieki nekādā gadījumā nav „subsīdiju narkomāni”.
First, I would be clear that European farmers by and large are not ‘subsidy-junkies’.
Vairums lauksaimnieku labprātāk būtu pilnīgi neatkarīgi, nevis subsidēti.
Most farmers would prefer to be fully independent rather than subsidized.
Taču mums jābūt reālistiem — šeit nav Jaunzēlande.
But then we have to be realistic; we are not New Zealand.
Šeit strādnieka vidējā alga ir ievērojami augstāka nekā Jaunzēlandē.
The average worker’s salary here is considerably higher than in New Zealand.
Taču vidējie lauksaimnieka ienākumi šeit ir tikai puse no vidējās strādnieka algas.
But the average farmer's income here is only half that of the average worker.
Bez atbalsta iestātos krīze.
Without support we would have a crisis.
Eiropas sabiedrība ļoti reālu iemeslu dēļ arī uzstāda lauksaimniekiem prasības attiecībā uz vidi, dzīvnieku veselību un labturību, augu sanitāriju utt.
The public in Europe for very real reasons also place expectations on farmers in terms of environment, animal health and welfare, plant sanitation, etc.
Tas saistīt ar izdevumiem, ko mēs nevaram padot tālāk patērētājiem.
That implies costs which we cannot pass on to our consumers.
Tātad ir tikai pareizi, ka ES to atzīst un kompensē lauksaimniekus par sabiedrisko preču piegādi.
So it is only right and proper that the EU recognizes that and compensates farmers for delivering public goods.
Raksts publicēts 2010.gada 17.maijā.
Report Richard Ashworth Agriculture Committee
-//EP//TEXT TA P7-TA-2010-0088 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT TA P7-TA-2010-0088 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100319FCS70977 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100319FCS70977 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100223IPR69363 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100223IPR69363 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100226STO69652 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT REPORT A7-2010-0118 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100409STO72389 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT REPORT A7-2010-0051 0 NOT XML V0//EN
Uzklikšķiniet uz zemāk esošajām saitēm, lai noskatītos dažus no šīgada interesantākajiem raidījumiem!
If you enjoy them, why not visit the site and check out more.
Pārtikas klonu kari
Food Clone Wars
Pārtikas produktos izmantotās nanotehnoloģijas pagarina to glabāšanas termiņu, bet dažos gadījumos var būt toksiskas.
Food Clone Wars Cloned animals sticking point Use of nanotechnology under scrutiny Nanotechnologies used in food products extend the shelf life, but could potentially be toxic in certain cases.
Šķērsli sarunās starp Parlamentu un Komisiju par jaunajiem pārtikas produktiem radīja jautājums par produktiem, kas cēlušies no klonētiem dzīvniekiem.
But the sticking point in negotiations between Parliament and Commission on new foodstuffs has been over products derived from cloned animals.
Kravas automašīnu šoferu darba laiks
Safe trucking
Viens kravas automašīnu negadījums no pieciem notiek šoferu noguruma dēļ.
Europarltv - safe trucking Fatigue a potential killer Concerns over too much regulation Working time for self-employed truckers is back in the spotlight ahead of a crucial vote.
Eirodeputātiem drošība ir pirmajā vietā.
With one truck accident in five due to driver fatigue, MEPs put safety first.
Veselīgs uzturs
Super Size EU
Dažkārt sviestmaizē ir vairāk tauku nekā "Big Mac"?
Europarltv - food labelling Food labelling proves hot potato Controversy over traffic light scheme Wouldn't you want to know when a sandwich is more fatty than a Big Mac?
Eirodeputāti uzskata, ka pilsoņi par to ir jāinformē.
MEPs think so.
Taču ES iestādēs ir dažādi viedokļi par pārtikas produktu etiķetēm.
But EU institutions are divided on food labels to help consumers make the right choice.