natgillin/translations-raw huggingface dataset:
To līdzformulantu, drošinātājvielu un sinerģistu saraksts, kas apstiprināti iekļaušanai augu aizsardzības līdzekļos.
List of co-formulants, safeners and synergists approved for inclusion in plant protection products
Tāpēc tie būtu jāapstiprina un jāiekļauj pozitīvā sarakstā.
They should therefore be approved and included in a positive list.
IV Pielikuma 1. punkts
Annex IV, point 1
Dalībvalstis veic salīdzinošo novērtējumu, novērtējot iesniegumu tāda augu aizsardzības līdzekļa apstiprināšanai , kas satur aizvietošanas kandidātu.
A comparative assessment shall be performed by Member States when evaluating an application for authorisation for a plant protection product containing an active substance approved as a candidate for substitution.
Dalībvalstis veic salīdzinošo novērtējumu, novērtējot iesniegumu augu aizsardzības līdzekļa apstiprināšanai.
A comparative assessment shall be performed by Member States when evaluating an application for authorisation for a plant protection product.
Šajā procesā prioritāte tiek dota augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur aizvietošanas kandidātu.
In this process, priority shall be given to plant protection products containing an active substance approved as a candidate for substitution.
Ja apsver augu aizsardzības produkta apstiprinājuma atsaukšanu par labu alternatīvam augu aizsardzības līdzeklim (turpmāk „aizvietošana”), alternatīvai, ņemot vērā zinātniskās un tehniskās zināšanas, jāuzrāda ievērojami zemāks risks veselībai vai videi.
Where refusal or withdrawal of an authorisation of a plant protection product in favour of an alternative plant protection product is considered (hereinafter ‘substitution’), the alternative must, in the light of scientific and technical knowledge, show significantly lower risk to health or the environment.
Alternatīvā augu aizsardzības līdzekļa novērtējumu veic, lai pierādītu, vai to izmantojot ir līdzīga ietekme uz mērķa organismu un nav ievērojamu ekonomisku un praktisku trūkumu attiecībā uz izmantotāju.
An assessment of the alternative plant protection product shall be performed to demonstrate whether it can be used with similar effect on the target organism and without significant economic and practical disadvantages to the user or not.
Turpmāki nosacījumi atļaujas atteikšanai vai atsaukšanai:
Further conditions for refusal or withdrawal of an authorisation are:
(a) aizvietošanu piemēro tikai tad, ja aktīvo vielu ķīmiskā sastāva atšķirība ir pietiekama , lai samazinātu mērķa organisma rezistences attīstības gadījumus;
(a) substitution shall be applied only where the chemical diversity of the active substances is sufficient to minimise the occurrence of resistance in the target organism;
(a) aizvietošanu piemēro tikai tad, ja aktīvo vielu sastāva atšķirība un citas neķīmiskas augu aizsardzības un kaitēkļu apkarošanas metodes ir pietiekamas , lai samazinātu mērķa organisma rezistences attīstības gadījumus;
(a) substitution shall be applied only where the diversity of the active substances and other non-chemical methods of crop protection and pest prevention is sufficient to minimise the occurrence of resistance in the target organism;
(b) aizvietošanu piemēro tikai aktīvām vielām, kas, ja tās izmanto apstiprinātos augu aizsardzības līdzekļos, rada ievērojami augstāku riska līmeni cilvēku veselībai vai videi;
(b) substitution shall be applied only to active substances which, where used in authorised plant protection products, present a significantly higher level of risk to human health or the environment;
(b) aizvietošanu dalībvalstis var piemērot visām aktīvām vielām, kas, ja tās izmanto apstiprinātos augu aizsardzības līdzekļos, rada augstāku riska līmeni cilvēku veselībai vai videi;
(b) substitution may be applied by Member States to all active substances which, where used in authorised plant protection products, present a higher level of risk to human health or the environment.
(c) aizvietošanu piemēro tikai pēc tam, kad dota iespēja, ja nepieciešams, iegūt praktiskas izmantošanas pieredzi, ja tāda jau nav pieejama.
( c) substitution shall be applied only after allowing for the possibility, where necessary, of acquiring experience from use in practice, where not already available.
Dalībvalstis varētu neapstiprināt arī līdzekļus, kas nesatur aizvietošanas kandidātu, ja tirgū ir drošākas alternatīvas.
Even products that do not contain a candidate for substitution might not be approved by Member States if there are safer alternatives in the market.
Dalībvalstīm būtu jādod tiesības pārsniegt pašreizējo ES aizvietošanas kandidātu sarakstu, ja tās tā vēlas, pamatojoties uz cilvēku veselības un vides apsvērumiem.
Member States should be entitled to go beyond the current EU list of candidates for substitution if they wish so on the basis of the protection of human health and the environment.
Tomēr prioritāte salīdzinošajā novērtējumā un aizvietošanā būtu jāpiešķir aizvietošanas kandidātiem.
Priority in comparative assessment and substitution shall however be given to candidates for substitution.
Salīdzinošajā novērtējumā būtu jāņem vērā neķīmiskās kultūru kontroles un kaitēkļu novēršanas metodes un prakse.
Non-chemical methods and practises of crop management and pest prevention shall be taken into account in the comparative assessment.
IV Pielikuma 2. punkts
Annex IV, point 2
Ievērojamu riska atšķirību kompetentās iestādes nosaka katrā gadījumā atsevišķi.
A significant difference in risk shall be identified on a case-by-case basis by the competent authorities.
Ņem vērā aktīvās vielas īpašības un iespēju ar to saskarties dažādām iedzīvotāju apakšgrupām (profesionāliem vai neprofesionāliem izmantotājiem, klātesošajiem, strādājošajiem, dzīvojošajiem, īpaši neaizsargātām grupām vai patērētājiem) tieši vai netieši, ar pārtiku, lopbarību, ūdeni vai vidi.
The properties of the active substance, and the possibility of exposure of different population subgroups (professional or non-professional users, bystanders, workers, residents, specific vulnerable groups or consumers) directly or indirectly through food, feed, water or the environment shall be taken into account.
Jāņem vērā arī citi faktori, piemēram, īstenoto izmantošanas ierobežojumu stingrība un paredzētie personiskās aizsardzības līdzekļi.
Other factors such as the stringency of imposed restrictions on use and prescribed personal protective equipment must also be considered.
Ievērojamu riska atšķirību, it īpaši riskiem veselībai , kompetentās iestādes nosaka katrā gadījumā atsevišķi, ņemot vērā kumulatīvo un sinerģisko ietekmi .
A significant difference in risk , especially for health risks, shall be identified on a case-by-case basis by the competent authorities, taking into account known cumulative and synergistic effects .
Attiecībā uz vidi par ievērojamu atšķirību riskā uzskata faktoru, kas atbilst vismaz 10 starp paredzamās koncentrācijas vidē (PEC) un paredzamās koncentrācijas bez ietekmes (PNEC) koeficientiem.
For the environment, a factor of at least 10 between the Predicted Environmental Concentration (PEC) and the Predicted No Effect Concentration (PNEC) ratios of different active substances is considered a significant difference in risk.
Attiecībā uz vidi par ievērojamu atšķirību riskā, ņemot vērā kumulatīvo un sinerģisko ietekmi , uzskata faktoru, kas atbilst vismaz 3 starp paredzamās koncentrācijas vidē (PEC) un paredzamās koncentrācijas bez ietekmes (PNEC) koeficientiem.
For the environment, taking into account known cumulative and synergistic effects , a factor of at least 3 between the Predicted Environmental Concentration (PEC) and the Predicted No Effect Concentration (PNEC) ratios of different active substances is considered a significant difference in risk.
Jāņem vērā pesticīdu kopējā ietekme.
Combination effects of pesticides must be taken into account.
Faktors 10 starp PEC un PNEC nevajadzīgi ierobežotu to vielu skaitu, kas ir aizvietošanas kandidāti.
A factor 10 between PEC and PNEC would unnecessarily restrict the number of substances which are candidates for substitution.
IV Pielikuma 3. punkta 2.a daļa (jauna)
Annex IV, point 3, subparagraph 2 a (new)
Salīdzinošajā novērtējumā ņem vērā apstiprinājumu izmantošanai nelielā daudzumā.
The comparative assessment shall take authorised minor uses into account.
Pieņemot lēmumu par Sesto vides rīcības programmu Eiropas Parlaments, Eiropas Komisija un Padome atzina, ka ir vēl vairāk jāsamazina pesticīdu ietekme uz cilvēka veselību un vidi.
With the adoption of the 6 th Environment Action Programme, the European Parliament, the European Commission and the Council acknowledged that the effect of pesticides on human health and the environment must be diminished still further.
Lēmumā tika uzsvērta nepieciešamība panākt pesticīdu ilgtspējīgāku lietošanu un ieskicēta divpakāpju pieeja šim uzdevumam, pilnīgi ieviešot attiecīgo regulējumu un veicot tajā nepieciešamās korekcijas, kā arī izstrādājot tematisku stratēģiju par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu.
They stress the necessity for environmentally sustainable management of pesticides and advocate a two-pronged approach with full implementation and appropriate review of the existing legal framework, together with the development of a thematic strategy for the sustainable deployment of pesticides.
Šajā Komisijas priekšlikumā, kas izriet no Direktīvas 91/414/EEK vēl notiekošās pārskatīšanas, pēc referentes domām jāorientējas pēc Sestās vides rīcības programmas pamatojumiem.
The present Commission proposal, which is a result of the continuing revision of Directive 91/414, should, in the view of the rapporteur, be guided by the reasons behind the 6 th Environment Action Programme.
Turklāt mērķim būtu jābūt ieviest aktuālās atziņas par risku un cilvēku un vides apdraudējuma novērtējuma perspektīvajām un retrospektīvajām stratēģijām un radīt saskaņotību ar citām politikas jomām.
The aim should also be to implement current knowledge of prospective and retrospective strategies for assessing the risks and dangers to humans and the environment and to create coherency with other policies.
Atbilstīgi Sestās vides rīcības programmas mērķiem, kā arī tematiskajai stratēģijai par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu regulai jānodrošina cilvēku veselības un vides aizsardzība augstā pakāpē.
In line with the objectives of the 6 th Environment Action Programme and the Thematic Strategies for the sustainable use of pesticides, the regulation must guarantee a high level of protection for human health and the environment.
Tādēļ pēc referentes domām pamatā jāliek EK līguma 152. panta 4. punkta b) apakšpunkts un 175. pants un prioritāte pār visām citām interesēm jādod piesardzības principam.
In the view of the rapporteur, paragraphs 152(4)b and 175 of the EC Treaty should therefore be taken as the basis, and the precautionary principle should be given precedence over other interests.
Pēc referentes domām priekšlikumā skaidrāk jāatklāj saistība ar citām politikas jomām.
In the view of the rapporteur, links to other policies should be brought out more clearly in the draft.
Tā, piemēram, jānodrošina, ka regula nav pretrunā ar Ūdens pamatdirektīvu (2000/60/EK) un atvasinātajām direktīvām.
It should be ensured, for example, that the regulation does not run counter to the aims and quality standards of the water framework directive (2000/60/EG) and its daughter directives.
Tas jānodrošina ar regulārām pārskatīšanām.
This must be ensured by regular checks.
Tāpat aktīvo vielu un līdzekļu pārbaudēs jāpiemēro dzīvnieku aizsardzības pamatprincipi.
The principles of animal protection must be applied in the context of testing active ingredients and products.
Tas nozīmē līdztekus izmēģinājumu ar zīdītājdzīvniekiem minimizēšanai arī zinātnisko pētījumu par alternatīvām pārbaudes metodēm saskaņotu apkopošanu un brīvu pieejamību.
This means, as well as minimising experiments on mammals, coordinated collection and free availability of scientific studies on alternative testing procedures.
Aizvietošanas princips un salīdzinošais novērtējums
Substitution principle and comparative assessment
Referente uzskata, ka nepieciešams ievērot attiecīgos tiesību aktus, it īpaši REACH un biocīdu direktīvu, un, lai samazinātu pesticīdu radītos riskus un apdraudējumu, ieviest aizvietošanas principu un salīdzinošo novērtējumu, jo praktiskajā pesticīdu izmantošanā uz lauka riska samazināšanas pasākumu ievērošanu nevar pietiekami kontrolēt.
The rapporteur regards it as indispensable to follow the principles of the relevant pieces of legislation, particularly the REACH and biocide directives, and to introduce the substitution principle and comparative assessment in order to reduce the risks and dangers of pesticides, since it is not possible to exercise adequate controls over compliance with risk-reduction measures in the practical application of pesticides on the ground.
Aizvietošanas gadījumā ne tikai problemātiskās aktīvās vielas būtu jāaizvieto ar nekaitīgākām aktīvām vielām, bet tādā pašā mērā augu aizsardzībā jāņem vērā alternatīvas neķīmiskas kaitēkļu apkarošanas un profilaktiskas metodes.
In practising substitution, not only should problematic substances be replaced by less problematic ones, but at the same time alternative non-chemical methods of combating and preventing pests should be borne in mind in plant protection.
Tas atbilst tematiskās stratēģijas pamatprincipam samazināt atkarību no ķīmiski sintezētu pesticīdu izmantošanas lauksaimniecībā.
This is in line with the principle of the Thematic Strategy of reducing dependence on chemical-synthetic pesticides in agriculture.
Lai panāktu atbilstību šiem mērķiem, būtu jāatvieglo dabiskās bioloģiskās kontroles līdzekļu, piemēram, mikroorganismu, vīrusu vai feromonu preparātu, apstiprināšana.
In order to meet these objectives, the licensing of natural biological control products such as micro-organisms and viral and pheromone products should be facilitated.
Pēc attiecīgo izpētes projektu beigām šīm vielām nebūtu jābūt šīs regulas darbības jomā, bet tās būtu jāreglamentē specifiski.
When the relevant research projects have been completed, these substances should not fall within the scope of this regulation, but be specifically regulated.
Turpmāk Tematiskās stratēģijas par integrētās kaitēkļu kontroles un integrētās augu aizsardzības standartu obligātu ieviešanu lauksaimniecībā mērķi atbilstīgi jāievieš šīs regulas definīcijās un pasākumos saistībā ar „labu lauksaimniecības praksi” un „saprātīgu pesticīdu apsaimniekošanu”.
In addition, the aims of the Thematic Strategy on the compulsory introduction of standards of integrated pest management and integrated plant protection into agriculture should be incorporated accordingly into the definitions and measures of ‘good technical practice’ and ‘proper handling of pesticides’ in this regulation.
Turklāt šiem pasākumiem jau 2012. gadā, nevis tikai 2014. gadā būtu jākļūst par apstiprinājuma procesa obligātu sastāvdaļu.
In addition, these conditions should become a compulsory component of the licensing process by 2012 instead of 2014.
Zonālās atļaujas
Zonal licensing
Referente, ievērojot regulas mērķus, uzskata, ka zonu izveidošana un atbilstošas pesticīdu līdzekļu zonālas atļaujas nav lietderīgas, saskata, ka šī pieeja ir pretrunā ar Kopienas līguma 5. pantu un Ūdens pamatdirektīvas koncepciju.
The rapporteur, in view of the objectives of the regulation, does not consider the introduction of zones and corresponding zonal licensing of pesticidal products to be useful; she regards this approach as running counter to Article 5 of the EC Treaty and the philosophy of the water framework directive.
Eiropas Savienības sadalījums patvaļīgās zonās neatbilst ne ekoloģiskiem, ne dabas kritērijiem.
First, dividing the European Union into arbitrary zones does not in any way meet environmental or nature-conservancy criteria.
No tā izriet, ka tiek ieviesta zonas robeža, kas, piemēram, Mozeles kreiso un labo krastu iedala atšķirīgos „tiesību reģionos“.
This leads to the introduction of a zoning line which would, for example, place the right and left banks of the Mosel in different ‘legal areas’.
Risku novērtējumam un risku kontrolei būtu jābūt vērstai uz mazām diferencētām dabas zonām un augsnes un klimatiskajiem nosacījumiem.
Risk assessment and risk management should be set up in accordance with smaller, differentiated nature conservancy areas and soil-climate conditions.
Turklāt katrai dalībvalstij būtu jāsaglabā iespēja attiecībā uz saviem pamatos liktajiem aizsardzības standartiem iziet ārpus Kopienas normām vai pieņemt lēmumus par līdzekļu apstiprināšanu, lai īstenotu valsts rīcības plānus par pesticīdiem, veselības programmas vai vides aizsardzības pasākumus.
In addition, each Member State should retain the option of going beyond the Community standard in its fundamental standard of protection or of making decisions in product licensing in order to implement established objectives of national pesticide action plans, health programmes or environmental protection measures.
Turklāt dalībvalstu kompetencē būtu jānodod lēmums saistīt lēmumus par apstiprināšanu ar derīguma pārbaudi, kas tiek veikta, pamatojoties uz specifiskiem atsevišķās valsts nosacījumiem.
Each Member State should also be allowed to decide to link licensing decisions to a test of usefulness based on specific national conditions.
Tādēļ referente patvaļīgo zonu vietā ierosina saglabāt atsevišķo valstu apstiprinājumu savstarpējas atzīšanas principu, tomēr ļaujot dalībvalstīm saskaņā ar subsidiaritāti pieņemt valsts vai reģionālā līmenī spēkā esošus noteikumus.
The rapporteur therefore suggests, instead of arbitrary zones, that the principle of mutual recognition of national licensings should be retained, but that the Member States should, in the spirit of the subsidiarity principle, be allowed to make national or regional specifications.
Jutīgās grupas
Sensitive groups
Referente uzskata, ka principā nepieciešams aizsardzības mērķus orientēt uz vājākajām un jutīgākajām sabiedrības grupām.
The rapporteur regards it as absolutely essential that protection objectives should be geared to the weakest and most sensitive groups in society.
Līdzās bērniem, embrijiem un dīgļiem, grūtniecēm un mātēm, kas baro ar krūti, tās ir arī citas jutīgas grupas, piemēram, profesionālie lietotāji, tuvumā dzīvojošie, slimīgas un slimas personas.
As well as children, embryos and foetuses, and pregnant and breastfeeding women, these include other sensitive groups such as professional users, those living in proximity and frail and sick people.
Visas pārbaužu un lēmumu pieņemšanas stratēģijas jāorientē uz tām un turklāt jāņem vērā aktuālās zinātnes atziņas.
All testing and decision-making strategies must follow this principle, and current scientific knowledge must be borne in mind in the process.
Nesenie atlieku pētījumi rāda, ka galvenokārt augļos un dārzeņos Zīdaiņu pārtikas direktīvā 2006/215 noteiktā robežvērtība pārsniegta līdz pat 200 reizēm.
Recent residue analyses show, particularly in fruit and vegetables, levels up to 200 times in excess of the limit value set by Directive 2006/215 on baby and toddler food.
Kopiena ir pastiprinājusi centienus apkarot aptaukošanos un atbalstīt veselīgu uzturu.
The Community has stepped up its efforts to combat obesity and encourage healthy eating.
Būtu absurdi, ja pārāk augsta pesticīdu piesārņojuma dēļ uzturā tiktu lietots mazāk svaigu augļu un dārzeņu.
It would be absurd if intake of fresh fruit and vegetables was reduced because of excessive pesticide levels.
Apstiprināšanas prakse un marķēšana jāorientē uz šīm jutīgajām grupām.
Licensing practice and labelling must be geared to these sensitive groups.
Aktuālās zinātnes atziņas
Current state of scientific knowledge
Politiskie un administratīvie lēmumi vienmēr būtu jāpamato ar aktuālajām zinātnes atziņām.
Political and administrative decisions should always be based on the current state of scientific knowledge.
Tādēļ rodas nepieciešamība regulāri pārskatīt visus aktīvo vielu apstiprinājumus.
This is why a regular check on all active substance licences is necessary.
Turklāt izšķirīgi ir arī pārskatīšanas un uzraudzības pamatnosacījumi, kā, piemēram, pietiekami jutīga un praktiska analītiska aktīvo vielu un to metabolītu nosakāmība visās atbilstošajās vidēs vai datu dosjē par visām pieteiktajām izmantošanas jomām.
In addition, the basic assumptions for checks and supervision are of decisive importance, such as, for example, sufficiently sensitive and practicable analytical detectability of the substances and their metabolites in all relevant environmental media, or data files for all areas of use applied for.
Brīva pieeja zinātnes atziņām, datiem un ziņojumiem jānodrošina pēc iespējas lielākā apjomā.
Free and sufficiently broad access to scientific knowledge, data and reports must be made available.
Atziņām no vielu uzraudzības būtu jānoved pie elastīgas apstiprinājuma lēmumu pārskatīšanas katrā atsevišķā gadījumā, piemēram, ja atkārtoti pārsniegts maksimālais atlieku daudzums pārtikā, iekļūšana gruntsūdeņos utt.
Knowledge gained from monitoring of substances should lead to flexible, case-specific examination of licensing decisions, for example in the case of repeated exceeding of the set residue ceilings in food, entries into groundwater, etc.
Lai izveidotu šo atgriezenisko saiti ar apstiprinājumu, referente uzskata, ka ir nepieciešama obligāta pēcapstiprinājuma uzraudzība, jo pašreizējā uzraudzībā nav noteikts, ka jāpārbauda visas praksē izmantotās aktīvās vielas, atbilstošie metabolīti vai līdzformulanti.
In order to create this back-linkage to licensing, the rapporteur regards compulsory post-licensing monitoring as necessary, since in the current state of monitoring not all active substances used, relevant metabolites or relevant inert components are routinely tested in practice.
Turklāt jāievēro, ka pesticīdi bieži tiek izmantoti maisījumos un produktos un vidē atrodami kā saliktas atliekas vai jaukts piesārņojums.
It must also be borne in mind that pesticides are often used in mixtures and are also present as multiple residues or in mixed contamination in products and environmental media.
Pārbaudot apstiprinājumu, uz aktuālo zināšanu pamata jāņem vērā arī iespējamā kopējā ietekme.
Possible combined effects should be taken into account in licensing investigations, on the basis of current knowledge.
Ja ir aizdomas par kumulatīvu vai sinerģisku ietekmi, arī tad, ja nav drošu atziņu, pret riskiem jāvēršas ar profilaktiskiem riska kontroles pasākumiem.
If there are grounds for suspecting accumulative or synergetic effects, the risks should be dealt with by precautionary risk management even where certain knowledge is not present.
Izslēgšanas kritēriji
Exclusion criteria
Tā kā no daudziem piemēriem pagātnē pierādījies, ka saskarsmi ar bīstamajām vielām par spīti stingriem ierobežojumiem nevar pilnīgi izslēgt, uz vielu īpašību pamata jānosaka izslēgšanas kritēriji, lai no paša sākuma novērstu nepieņemamu potenciālo iedarbību uz cilvēku veselību vai vidi.
As many examples in the past have shown that exposure to dangerous substances cannot be entirely excluded, despite strict restrictions, exclusion criteria must be laid down on the basis of the properties of substances, in order to prevent unacceptable potential effects on human health or the environment from the outset.
Šis princips jāpiemēro vielām, kuras ir noturīgas vai vidē, dzīvajos organismos un pārtikas aprites ciklā varētu uzkrāties, kurām ir kancerogēnas, mutagēnas vai reproduktīvi toksiskas īpašības, kā arī vielām ar hormonālu, neirotoksisku vai imūntoksisku iedarbību.
This principle must be applied to substances that are long-lived or which can proliferate in the environment, living beings or food chains, that have carcinogenic, mutagenic or reproductively toxic properties, or substances with hormonal, neurotoxic or immunotoxic effects.
Turklāt saskaņā ar profilaktiskās vides un veselības aizsardzības pasākumiem jāpiemēro stingrāki kritēriji, nekā ierosināts šajā priekšlikumā.
In accordance with precautionary environmental and health-protection principles, stricter criteria than those in the present proposal should be applied.
Pārredzamība un konkurence
Transparency and competition