natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tajā ir 12 dalībvalstis, ieskaitot ES, Franciju (pārstāv arī Senpjēru un Mikelonu), Krievijas Federāciju, Japānu, Korejas Republiku, Kanādu, Kubu, Dāniju (Farēru salas un Grenlandi), Norvēģiju, Islandi, Ukrainu un ASV.
It has 12 members, including the EU, France (representing St Pierre et Miquelon), the Russian Federation, Japan, the Republic of Korea, Canada, Cuba, Denmark (for the Faroe Islands and Greenland), Norway, Iceland, Ukraine and the USA.
Kopiena ir NAFO līgumslēdzēja puse no 1979. gada 1. janvāra.
The Community has been a NAFO contracting party since 1 January 1979.
NAFO organizē ikgadēju ģenerālo asambleju, kuru apmeklē līgumslēdzējas puses.
NAFO holds an annual General Assembly attended by the contracting parties.
ES pārstāv Komisija, kas risina sarunas ES dalībvalstu vārdā.
The EU is represented by the Commission, which negotiates on behalf of the EU Member States.
ES dalībvalstis, kuru kuģi zvejo attiecīgajā apgabalā:
EU Member States which operate fishing vessels in the sector concerned:
Kuģu skaits
No of vessels
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejaS ATZINUMS 16
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 16
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( COM(2006)0411 )
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2006)0411 )
– ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C6‑0281/2006 ),
– having regard to Article 37 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0281/2006 ),
– ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu ( A6‑0163/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Fisheries and the opinion of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A6‑0163/2007 ),
(1) Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) jaunākajos zinātniskajos ieteikumos norādīts, ka Baltijas jūras mencu krājumi ICES 25. līdz 32. apakšapgabalā ir samazinājušies līdz līmeņiem, kad tos ietekmē samazināta reproduktīvā spēja un ka netiek nodrošināta ilgtspējīga krājumu zveja.
(1) Recent scientific advice from the International Council for the Exploration of the Sea (ICES) indicates that the cod stock in ICES Subdivisions 25 to 32 of the Baltic Sea has declined to levels where it is suffering from reduced reproductive capacity and that the stock is being harvested unsustainably.
(1) Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) jaunākajos zinātniskajos ieteikumos norādīts, ka Baltijas jūras mencu krājumi ICES 25. līdz 32. apakšapgabalā ir samazinājušies līdz līmeņiem zemākiem par bioloģiski drošu līmeni , kad tos ietekmē samazināta reproduktīvā spēja un ka netiek nodrošināta ilgtspējīga krājumu zveja.
(1) Recent scientific advice from the International Council for the Exploration of the Sea (ICES) indicates that the cod stock in ICES Subdivisions 25 to 32 of the Baltic Sea has declined to levels outside safe biological limits, where it is suffering from reduced reproductive capacity, and that the stock is being harvested unsustainably.
Kopējās zivsaimniecības politikas pamatregulā Nr. 2371/2002/EK ir noteikta droša bioloģiskā robeža, un abi Baltijas mencu krājumi ir mazāki par šo robežu.
The Basic Regulation of the Common Fisheries Policy 2371/2002/EC defines safe biological limits and both Baltic cod stocks are below that level.
(2a) Pietiekami stingrs un ilgtspējīgs daudzgadu pārvaldības plāns mencu zvejai, kas balstīts uz piesardzības principu, ļautu plašāk nekā pašreiz nodrošināt pastāvīgu un ilgtspējīgu zveju.
(2a) A sufficiently strong and sustainable multi-annual management plan for the cod fishery, based on the precautionary principle, would enable the establishment of a permanent, sustainable fishery much larger than at present.
Mencas ir nozīmīgas Baltijas jūras ekosistēmai kopumā.
The cod is important for the Baltic eco system as a whole.
Vidējā termiņā un ilgtermiņā būtu ieguvums gan zvejniecības nozarei, gan arī jūras ekosistēmai, ļaujot mencu krājumiem atjaunoties, un ir jāīsteno ļoti stingri pasākumi, lai to panāktu.
In the medium to long term, it is advantageous both for the fishery sector as well as the eco system to allow it to recover and take very strong measures to allow that to happen.
Ja mēs nekavējoties nerīkosimies, varam saskarties ar tādām pašām problēmām, kādas bija Ņūfaundlendā.
If we do not take action urgently we risk facing the same problems as we have seen in Newfoundland.
(3) Jāveic pasākumi, lai izveidotu daudzgadu plānu mencu krājumu zvejas pārvaldībai Baltijas jūrā.
(3) Measures need to be taken to establish a multi-annual plan for fisheries management of the cod stocks in the Baltic Sea .
(3) Daudzgadu pārvaldības plānu mencu zvejai Baltijas jūrā pieņēma 2003. gadā Starptautiskās Baltijas jūras Zvejniecības komisijas vadībā.
(3) A multi-annual management plan for the cod stocks in the Baltic Sea was adopted through the auspices of the International Baltic Sea Fishery Commission in 2003.
(3a) Baltijas jūras sadalījumu rietumu daļā (SJPP 22., 23. un 24. apakšapgabals) un austrumu daļā (SJPP 25. līdz 32. apakšapgabals) nosaka fakts, ka tās ir atsevišķas ekosistēmas ar pilnīgi atšķirīgām pazīmēm.
(3a) The Baltic Sea 's division into a Western (ICES Subdivisions 22, 23 and 24) and an Eastern (ICES Subdivisions 25 to 32) part is determined by the fact that they are separate ecosystems with totally different properties.
Ir svarīgi saglabāt Baltijas jūras sadalījumu divās atsevišķās daļās, jo tās ir divas ekosistēmas ar pilnīgi atšķirīgām pazīmēm.
It is important to keep the division of the Baltic Sea into two separate parts since they are two eco systems with totally different properties.
Tāpēc nozvejas kvotas ir nepieciešams noteikt katram krājumam atsevišķi.
Therefore the quotas need to be set for each of the two parts.
Ja netiek saglabāts šis sadalījums, pastāv risks, ka zveja galvenokārt notiek vienā daļā, un līdz ar to šajā Baltijas jūras daļā draud zivju krājumu pilnīga izzušana.
If they are not kept separate there is a risk that the fishing predominantly takes place in one of the parts, and that that part of the Baltic risks a total depletion.
Baltijas jūras austrumu daļa ir unikāla, un mencu krājumi šajā daļā ir unikāli piemērojušies Baltijas jūrai.
The larger, eastern part, is unique and the cod stocks there are uniquely adapted to the Baltic Sea.
(3b) ICES sniegtā jaunākā informācija vēsta, ka apmēram 35-45 % Baltijas jūras austrumu daļā izkrauto mencu ir nozvejotas nelegāli.
(3b) According to the latest information from ICES, approximately 35-45% of the cod landed in the eastern Baltic Sea is caught illegally.
Šo skaitli nosauca Hans Lassen no ICES, uzstājoties Zivsaimniecības komitejā 2007. gada februārī.
This is the figure given by Hans Lassen of ICES during a presentation to the Fisheries Committee in February 2007.
(3c) Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas Starptautiskais rīcības plāns par nelegālu, nereglamentētu un nepaziņotu zveju paredz, ka „valstīm jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka ievedēji, pārkrāvēji, pircēji, patērētāji, aprīkojuma piegādātāji, bankas, apdrošinātāji, citu pakalpojumu nodrošinātāji un sabiedrība zinātu par kaitīgo ietekmi, kuru izraisa NNN zvejā iesaistīti zvejas kuģi”.
(3c) According to the Food and Agriculture Organization International Plan of Action on illegal, unreported and unregulated Fishing: "States should take measures to ensure that their importers, transshippers, buyers, consumers, equipment suppliers, bankers, insurers, other services suppliers and the public are aware of the detrimental effects of doing business with vessels identified as engaged in IUU fishing".
Citāts no 73. punkta Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas rīcības plānā par NNN zveju.
Citation from Paragraph 73 of the FAO Plan of Action on IUU Fishing.
(4a) Regulas (EK) Nr. 2371/2002 5. panta 1. punktā Padomei ir noteikts pieņemt kā prioritāti zivju krājumu atjaunošanas plānus zivsaimniecības nozarei, izmantojot zivju krājumus, kuri ir mazāki par bioloģiski drošu līmeni.
(4a) Article 5(1) of Regulation (EC) No 2371/2002 requires the Council to adopt, as a priority, recovery plans for fisheries exploiting stocks which are outside safe biological limits.
Tāpēc attiecībā uz mencu krājumiem 25. līdz 32. apakšapgabalā ir jābūt zivju krājumu atjaunošanas plānam ar visām prasībām, kādas ir iekļautas Regulā Nr. 2371/2002.
Therefore, the plan for the cod stock in Subdivisions 25-32 should be a recovery plan with all of the requirements included in Regulation 2371/2003.
Atkāpjoties no 6. panta, Padome, ja tā uzskata to par lietderīgu, var pieņemt KPN, kas ir zemāks par KPN 6. panta piemērošanas rezultātā.
By way of derogation from Article 6, the Council may, where it considers this appropriate, adopt a TAC that is below the TAC that follows from applying Article 6.
Atkāpjoties no 6. panta, Padome, ja tā uzskata to par lietderīgu, var pieņemt KPN, kas atšķiras no KPN 6. panta piemērošanas rezultātā.
By way of derogation from Article 6, the Council may, where it considers this appropriate, adopt a TAC other than the TAC that follows from applying Article 6.
Nolūkā padarīt elastīgāku KPN apmēra noteikšanas procedūru.
To made the procedure for setting the size of the TAC more flexible.
8. panta virsraksts
Article 8, heading
Periodu noteikšanas procedūra, kad ir atļauta zvejošana ar zvejas rīku ar linuma acu izmēru, kas ir vienāds vai lielāks par 90 mm , vai ar apakšējām savienotājvirvēm
Procedure for setting periods when fishing with gear of a mesh size equal to or larger than 90 mm or with bottom set lines is allowed
Periodu noteikšanas procedūra, kad ir atļauta mencu zvejošana ar zvejas rīku ar linuma acu izmēru, kas ir vienāds vai lielāks par 90 mm
Procedure for setting periods when fishing for cod with gear of a mesh size equal to or larger than 90 mm is allowed
Skaidri jānosaka, ka 8. pantā noteiktie ierobežojumi attiecas tikai uz mencu zveju.
It needs to be made clear that the restrictions set out in Article 8 apply only to cod fishing.
Turklāt nav ieteicams ierobežot noenkuroto grunts āķu jedu izmantošanu.
Furthermore, it is inadvisable to restrict the use of bottom set lines.
Šo zvejas rīku izmanto zvejnieki, lai zvejotu arī citas sugas (plekstveidīgās zivis, akmeņplekstes, lašus, taimiņus, zandartus un jūras zeltplekstes).
This gear is used by fishermen to fish other species as well (flatfish, turbot, salmon, sea trout, pikeperch and plaice).
8. panta 1. punkta ievaddaļa
Article 8, paragraph 1, introductory part
Aizliegts zvejot ar traļiem, velkamiem vadiem vai līdzīgu zvejas rīku ar linuma acu izmēru, kas ir vienāds vai lielāks par 90 mm, ar žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai trīssienu tīkliem ar linuma acu izmēru, kas ir vienāds vai lielāks par 90 mm , vai ar apakšējām savienotājvirvēm :
It shall be prohibited to fish with trawls, Danish seines or similar gear of a mesh size equal to or larger than 90 mm, with gillnets, entangling nets or trammel nets of a mesh size equal to or larger than 90 mm , or with bottom set lines :
Aizliegts zvejot ar traļiem, velkamiem vadiem vai līdzīgu zvejas rīku ar linuma acu izmēru, kas ir vienāds vai lielāks par 90 mm, ar žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai trīssienu tīkliem ar linuma acu izmēru, kas ir vienāds vai lielāks par 90 mm:
It shall be prohibited to fish with trawls, Danish seines or similar gear of a mesh size equal to or larger than 90 mm, with gillnets, entangling nets or trammel nets of a mesh size equal to or larger than 90 mm:
Noenkurotās grunts āķu jedas izmanto zvejnieki, lai zvejotu arī citas sugas (plekstveidīgās zivis, akmeņplekstes, lašus, taimiņus, zandartus un jūras zeltplekstes).
Bottom set lines are used by fishermen to fish other species as well (flatfish, turbot, salmon, sea trout, pikeperch and plaice).
Ja ZZTEK ir aplēsusi, ka viena attiecīgā mencu krājumu zvejas izraisītās mirstības koeficients ir vismaz 10 % augstāks par 4. pantā noteikto minimālo zvejas izraisītās mirstības koeficientu, kopējo dienu skaitu, kad ir atļauta zveja ar 1. punktā minēto zvejas rīku, samazina par 10% salīdzinājumā ar kārtējā gadā atļauto kopējo dienu skaitu.
Where the fishing mortality rate for one of the cod stocks concerned has been estimated by the STECF to be at least 10% higher than the minimum fishing mortality rate defined in Article 4, the total number of days when fishing with the gear referred to in paragraph 1 is allowed shall be reduced by 10% compared to the total number of days allowed in the current year.
Ja ZZTEK ir aplēsusi, ka viena attiecīgā mencu krājumu zvejas izraisītās mirstības koeficients ir vismaz 10 % augstāks par 4. pantā noteikto minimālo zvejas izraisītās mirstības koeficientu, kopējo dienu skaitu, kad ir atļauta zveja ar 1. punktā minēto zvejas rīku, samazina par 8 % salīdzinājumā ar kārtējā gadā atļauto kopējo dienu skaitu.
Where the fishing mortality rate for one of the cod stocks concerned has been estimated by the STECF to be at least 10% higher than the minimum fishing mortality rate defined in Article 4, the total number of days when fishing with the gear referred to in paragraph 1 is allowed shall be reduced by 8% compared to the total number of days allowed in the current year.
Saskaņā ar Baltijas jūras valstu Reģionālās konsultatīvās padomes pausto, zivrūpnieki uzskata, ka zvejas dienu skaita samazinājums 10 % apmērā ir pārmērīgs.
In the opinion of the fishing industry, as expressed within the Baltic Sea Regional Advisory Council, a 10% reduction in the number of fishing days appears excessive.
8. panta 6. a punkts (jauns)
Article 8, paragraph 6 a (new)
Lai pavairotu mencu krājumus Baltijas jūrā, ir nepieciešams grozīt noteikumus par mencu minimālo garumu Baltijas jūrā.
To strengthen cod stocks in the Baltic Sea, it is necessary to amend the rules on the minimum size of cod in the Baltic Sea.
Nosakot nozvejojamo mencu minimālo garumu 40 cm, tiek nodrošinātas turpmākās mencu vairošanās iespējas un tādējādi pavairoti zivju krājumi.
By increasing the minimum size allowed to 40 cm, the cod are given further opportunities to breed and thereby strengthen the stock.
Atkāpjoties no 6. panta 4. punkta Regulā (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai, visu Kopienas kuģu ar kopējo garumu, kas ir vienāds vai lielāks par astoņiem metriem, kapteiņi uzglabā kuģa žurnālu par savām darbībām saskaņā ar minētās regulas 6. pantu.
By way of derogation from Article 6(4) of Regulation (EEC) No 2847/93 establishing a control system applicable to the common fisheries policy, the masters of all Community vessels of an overall length equal to or greater than eight metres shall keep a logbook of their operations in accordance with Article 6 of that Regulation.
Atkāpjoties no 6. panta 4. punkta Regulā (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai, visu to Kopienas kuģu , kuriem ir saskaņā ar šīs regulas 11. pantu izdota īpaša atļauja zvejot mencas Baltijas jūrā, ar kopējo garumu, kas ir vienāds vai lielāks par astoņiem metriem, kapteiņi veic ierakstus zvejas žurnālā par savām darbībām saskaņā ar minētās regulas 6. pantu.
By way of derogation from Article 6(4) of Regulation (EEC) No 2847/93 establishing a control system applicable to the common fisheries policy, the masters of all Community vessels of an overall length equal to or greater than eight metres fishing under a special permit for fishing for cod in the Baltic Sea, issued in accordance with Article 11 of this Regulation, shall keep a logbook of their operations in accordance with Article 6 of that Regulation.
Šajā grozījumā ņem vērā 29. līdz 32. zvejas apakšapgabala īpatnības, un šajos apakšapgabalos mencu praktiski nav; šajos apgabalos zvejojošie kuģi var paziņot par lomu, pamatojoties uz Regulas (EEK) Nr. 2847/93 6. panta 4. punktu.
This amendment takes account of the specific characteristics of fishing Subdivisions 29-32, in which there are virtually no cod; vessels fishing in that area can notify their catches on the basis of Article 6(4) of Regulation (EEC) No 2847/93.
Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2807/83 5. panta 2. punkta, atļautā pielaides robeža, aplēšot daudzumus kilogramos zivju, kurām piemēro KPN un kuras uzglabā ar kuģiem, ir 8% no kuģa žurnālā norādītā skaitļa.
By way of derogation from Article 5(2) of Regulation (EEC) No 2807/83, the permitted margin of tolerance in estimating quantities, in kilograms, of fish subject to a TAC that are retained on board vessels shall be 8% of the logbook figure.
Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2807/83 5. panta 2. punkta, atļautā pielaides robeža, aplēšot daudzumus kilogramos zivju, kurām piemēro KPN un kuras uzglabā ar kuģiem, ir 10 % no kuģa žurnālā norādītā skaitļa.
By way of derogation from Article 5(2) of Regulation (EEC) No 2807/83, the permitted margin of tolerance in estimating quantities, in kilograms, of fish subject to a TAC that are retained on board vessels shall be 10% of the logbook figure.
Nozvejai, ko izkrauj nešķirotu, atļautā pielaides robeža, aplēšot daudzumus, ir 8% no kopējā daudzuma, ko uzglabā uz kuģa.
For catches which are landed unsorted the permitted margin of tolerance in estimating quantities shall be 8% of the total quantity that are retained on board.
Nozvejai, ko izkrauj nešķirotu, atļautā pielaides robeža, aplēšot daudzumus, ir 10 % no kopējā daudzuma, ko uzglabā uz kuģa.
For catches which are landed unsorted the permitted margin of tolerance in estimating quantities shall be 10% of the total quantity that are retained on board.
Gan Baltijas jūras valstu Reģionālā konsultatīvā padome, gan dalībvalstis iesaka līdz 10 % paaugstināt pielaides robežu.
Both the Baltic Sea Regional Advisory Council and Member States recommend increasing the margin of tolerance to 10%.
Ja zvejas kuģis izkļūst no A, B apgabala vai 28. līdz 32. apakšapgabala (C apgabals) ar vairāk nekā 100 kg mencu uz kuģa, tas
When a fishing vessel exits from either Area A, B or Subdivision 28-32 (Area C) with more than 100 kg of cod on board, it shall:
Ja zvejas kuģis izbrauc no A apgabala , B apgabala vai 28. līdz 32. apakšapgabala (C apgabals) ar vairāk nekā 100 kg mencu uz kuģa, kuģa kapteinis attiecīgajai zivsaimniecības uzraudzības iestādei nekavējoties paziņo par nozvejas apjomu atstātajā apgabalā.
When a fishing vessel exits from either Area A, B or Subdivision 28-32 (Area C) with more than 100 kg of cod on board, the vessel's master shall immediately notify the appropriate fisheries inspectorate of the size of the catch in the Area the vessel has left.
(a) tieši dodas uz ostu apgabalā, kurā tas zvejo, un izkrauj zivis, vai
(a) go directly to port within the Area it has been fishing and land the fish, or
(b) tieši dodas uz ostu ārpus apgabala, kurā tas zvejo, un izkrauj zivis,
(b) go directly to port outside the Area where it has been fishing and land the fish.
(c) atstājot apgabalu, kurā kuģis zvejo, tīklus noglabā saskaņā ar šādiem nosacījumiem tā, lai tos nevarētu viegli izmantot
(c) When leaving the Area where the vessel has been fishing, the nets shall be stowed in accordance with the following conditions so that they may not readily be used:
(i) tīklus, atsvarus un līdzīgus rīkus atvieno no to traļa bortiem, kā arī buksēšanas un vilkšanas virvēm un tauvām,
(i) nets, weights and similar gear shall be disconnected from their trawl boards and towing and hauling wires and ropes,
(ii) tīklus, kas ir uz vai virs klāja, droši piestiprina kādai virsbūves daļai.
(ii) nets which are on or above deck shall be securely lashed to some part of the superstructure.
Komisijas izklāstītos sarežģītos noteikumus būs ārkārtīgi grūti īstenot, un tie lieki sarežģītu zveju uz minēto apgabalu robežām.
The complicated provisions set out by the Commission would be extremely difficult to implement and would unnecessarily complicate fishing on the boundaries of the areas concerned.
Zvejas kuģi ar vairāk nekā 100 kg mencu uz tiem neuzsāk izkraušanu, kamēr to neatļauj izkraušanas vietas kompetentās iestādes.
Fishing vessels with more than 100 kg of cod on board shall not commence discharging until authorised by the competent authorities of the place of discharge.
Zvejas kuģi ar vairāk nekā 300 kg mencu uz tiem neuzsāk izkraušanu, kamēr to neatļauj izkraušanas vietas kompetentās iestādes.
Fishing vessels with more than 300 kg of cod on board shall not commence discharging until authorised by the competent authorities of the place of discharge.
Gan Baltijas jūras valstu Reģionālā konsultatīvā padome, gan dalībvalstis uzskata, ka nozvejoto mencu daudzums, par kuru ir jāziņo, ir jāpaaugstina līdz 300 kg.
Both the Baltic Sea Regional Advisory Council and Member States take the view that the cod weight limit in respect of which notification is required should be raised to 300 kg.
Komisija, pamatojoties uz ZZTEK un Baltijas reģionālās konsultatīvās padomes (RAC) ieteikumiem, novērtē pārvaldības pasākumu ietekmi uz attiecīgajiem krājumiem un uz to zvejniecību šīs regulas piemērošanas trešajā gadā un katrā no nākamajiem gadiem.
The Commission shall, on the basis of advice from STECF and the Baltic Regional Advisory Council (RAC), evaluate the impact of the management measures on the stocks concerned and on the fisheries exploiting those stocks in the third year of application of this Regulation and in each of the following years.
Komisija, pamatojoties uz ZZTEK un Baltijas reģionālās konsultatīvās padomes (RAC) ieteikumiem, novērtē pārvaldības pasākumu ietekmi uz attiecīgajiem krājumiem un uz to zvejniecību šīs regulas piemērošanas otrajā gadā un katrā no nākamajiem gadiem.
The Commission shall, on the basis of advice from STECF and the Baltic Regional Advisory Council (RAC), evaluate the impact of the management measures on the stocks concerned and on the fisheries exploiting those stocks in the second year of application of this Regulation and in each of the following years.
Regulas īstenošanai būs tālejošas sekas gan attiecībā uz Baltijas jūras mencas krājumiem, gan uz zivrūpniekiem.
Implementation of the regulation will have far-reaching consequences for both Baltic cod stocks and the fishing industry.
Tādēļ informācija par pārvaldības pasākumu ietekmi uz krājumiem jādara pieejama cik iespējams drīz.
Information on the management measures' impact on stocks should therefore be made available as soon as possible.
Komisija pieprasa zinātniskus ieteikumus no ZZTEK par progresa tempu virzībā uz 4. pantā noteiktajiem mērķiem šīs regulas piemērošanas trešajā gadā un tās piemērošanas katrā trešajā secīgajā gadā.
The Commission shall seek scientific advice from STECF on the rate of progress towards the targets specified in Article 4 in the third year of application of this Regulation and each third successive year of its application.
Ja ieteikumos norādīts, ka mērķi, iespējams, netiks sasniegti, Padome ar kvalificētu balsu vairākumu pieņem lēmumu pēc Komisijas priekšlikuma par papildu un/vai alternatīviem pasākumiem, kas ir nepieciešami, lai nodrošinātu mērķu sasniegšanu.
Where the advice indicates that the targets are unlikely to be met, the Council shall decide by a qualified majority on a proposal from the Commission on additional and/or alternative measures required to ensure that the objectives are met.
Komisija pieprasa zinātniskus ieteikumus no ZZTEK par progresa tempu virzībā uz 4. pantā noteiktajiem mērķiem šīs regulas piemērošanas otrajā gadā un tās piemērošanas katrā otrajā secīgajā gadā.
The Commission shall seek scientific advice from STECF on the rate of progress towards the targets specified in Article 4 in the second year of application of this Regulation and each second successive year of its application.
Regulas piemērošanas sociālekonomiskās ietekmes uzraudzība
Monitoring the socio-economic impact of application of the Regulation
Komisija sagatavo ziņojumu par šīs regulas piemērošanas sociālekonomisko ietekmi uz zivsaimniecības nozari, īpaši nodarbinātību un zvejnieku, kuģu īpašnieku un mencu zvejā un apstrādē iesaistīto uzņēmumu ekonomisko stāvokli.
The Commission shall draft a report on the socio-economic impact of the application of this Regulation on the fisheries sector, particularly on employment and the economic situation of fishermen, shipowners and firms engaged in cod fishing and processing.