natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Abu pušu sarunu vadītāju uzklausīšana, tikšanās ar ekonomiskajiem dalībniekiem un pilsonisko sabiedrību – gan oficiālās sanāksmēs, gan paralēli rīkotos pasākumos – un sadarbība starp Eiropas valstu un dienvidu valstu parlamentu deputātiem ir veicinājušas procesa pārredzamību un to, ka tiek vairāk ņemti vērā konkrētie apstākļi.
Hearings of chief negotiators on both sides, encounters with economic players and civil society – both at formal meetings and at events taking place alongside them – and interaction between parliamentarians from Europe and the South have helped to make the process more transparent and make it easier for the local situation to be taken into account.
Neatkarīgi no šo sarunu rezultāta nav šaubu, ka Asamblejas darbība šo procesu ir ietekmējusi.
Whatever the outcome of the negotiations, there is no doubt that the Assembly's activities have had a bearing on the process.
Ir arī jānorāda, ka debatēs par ĀKK un ES sadarbību ir parādījušies migrācijas jautājumi .
It should also be pointed out that matters relating to migration have punctuated the debate on ACP-EU cooperation.
Migrantu laivas, kas no ĀKK valstīm ierodas Eiropas Savienības dienvidu krastos, ir dramatiskā veidā no jauna parādījušas, cik liela nozīme ir attīstības politikai un nabadzības apkarošanas politikai.
The arrival of boatfuls of migrants from ACP countries on the EU's southern shores has highlighted in a new and brutal fashion the importance of development policies and of action to combat poverty.
Neapšaubot ĀKK un ES sadarbības nepieciešamību, šīs pārmaiņas ir jāņem vērā.
Although the relevance of ACP-EU cooperation is not in doubt, such developments should nonetheless be taken into consideration.
Ir atzinīgi jāvērtē APA paustā vēlme veidot ar PĀP labas attiecības un uzaicināt tā priekšsēdētāju uz kādu no savām nākamajām sesijām.
The desire expressed by the Joint Parliamentary Assembly to develop good relations with the PAP and to invite its Speaker to attend a subsequent session should be welcomed.
Arī PĀP ir ierosinājis pārdomas par reģionalizāciju.
The PAP too has begun discussing regionalisation.
Visbeidzot ir jāņem vērā un atzinīgi jāvērtē ĀKK puses lēmums veikt pētījumu par sava sekretariāta darba novērtējumu .
Lastly, the decision taken by the ACP side to review the work of its secretariat should be noted and welcomed.
Šajā sakarā būtu vēlama attīstība šādos divos virzienos: no vienas puses, tie personāla locekļi, kam uzdots sniegt atbalstu valdību pārstāvjiem – Padomei un Vēstnieku komitejai –, būtu skaidri jānošķir no tiem personāla locekļiem, kam uzdots sniegt atbalstu parlamentu struktūrām – APA un ĀKK Asamblejai; no otras puses, vajadzētu palielināt ĀKK valstu parlamentu deputātiem pieejamo ekspertu skaitu, jo īpaši ziņojumu sagatavošanai.
In this connection, two developments would be desirable: on the one hand, the establishment of a clear distinction between staff members allocated to government representatives (Council and Committee of Ambassadors) and staff members allocated to parliamentary bodies (Joint Parliamentary Assembly and ACP Assembly); on the other, an increase in the provision of expert advice to ACP parliamentarians, in particular for the purpose of drawing up reports.
ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas darbs 2006. gadā
Work of the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly in 2006
– ņemot vērā EK Līguma 2. pantu, 3. panta 2. punktu un 141. pantu,
– having regard to Articles 2, 3(2) and 141 of the EC Treaty,
– ņemot vērā 2000. gadā apstiprināto Eiropas Savienības Pamattiesību hartu
– having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union which was proclaimed in 2000
OV C 364, 18.12.2000., 1. lpp. , īpaši tās 9. un 14. pantu par tiesībām dibināt ģimeni un par tiesībām uz izglītību,
OJ C364, 18.12.2000, p.1 , in particular Articles 9 and 14 thereof, on the right to found a family and the right to education,
– ņemot vērā Eiropas Padomes 1993. gada 21. un 22. jūnija sanāksmē Kopenhāgenā, 2000. gada 23. un 24. marta sanāksmē Lisabonā, 2001. gada 23. un 24. marta sanāksmē Stokholmā, 2002. gada 15. un 16. marta sanāksmē Barselonā, 2003. gada 20. un 21. marta sanāksmē Briselē, 2004. gada 25. un 26. marta sanāksmē Briselē, 2005. gada 22. un 23. marta, kā arī 2006. gada 23. un 24. marta sanāksmēs Briselē pieņemtos secinājumus par Lisabonas stratēģiju par nodarbinātību un izaugsmi,
– having regard to the conclusions of the European Councils of Copenhagen of 21-22 June 1993, Lisbon of 23- 24 March 2000, Stockholm of 23- 24 March 2001, Barcelona of 15- 16 March 2002, Brussels of 20-21 March 2003, Brussels of -26 March 2004, Brussels of 22- 23 March 2005, and Brussels of 23-24 March 2006 on the Lisbon Strategy for employment and growth,
– ņemot vērā Eiropas izglītības ministru kopējo deklarāciju, kas pieņemta 1999. gada 19. jūnijā Boloņā
– having regard to the Joint Declaration by European education ministers of 19 June 1999 in Bologna,
– ņemot vērā Eiropas Jaunatnes paktu, ko 2005. gada 22. un 23. martā, Briselē pieņēma Eiropadome,
– having regard to the European Youth Pact adopted by the European Council of 22-23 March 2005,
– ņemot vērā 2007. gada 14.martā pieņemto Eiropadomes un Eiropas Komisijas kopējo deklarāciju par bērnu uzraudzības pakalpojumiem,
– having regard to the Joint Declaration by the Council and Commission of 14 March 2007 on child care services,
– ņemot vērā Eiropas Komisijas 2003. gada 10. janvāra paziņojumu „Efektīvi ieguldījumi izglītībā un apmācībā: prasība Eiropai” ( COM(2002)0779 ),
– having regard to the Commission Communication of 10 January 2003 entitled ‘Investing efficiently in education and training: an imperative for Europe’ ( COM(2002)0779 ),
– ņemot vērā Eiropas Komisijas 2005. gada 20. aprīļa paziņojumu „Mobilizēt Eiropas intelektuālo potenciālu: nodrošināt universitātēm iespēju pilnā mērā sekmēt Lisabonas stratēģijas īstenojumu” ( COM(2005)0152 ),
– having regard to the Commission Communication of 20 April 2005 entitled ‘Mobilising the brainpower of Europe: enabling universities to make their full contribution to the Lisbon Strategy’ ( COM(2005)0152 ),
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra lēmumu Nr. 1672/2006/EK, ar ko izveido Kopienas Nodarbinātības un sociālās solidaritātes programmu – Progress
– having regard to Decision No 1672/2006 of the European Parliament and the Council of 24 October 2006 establishing a Community programme for Employment and Social Solidarity – Progress
OV L 315, 15.11.2006., 1. lpp. ,
OJ L 315, 15.11.2006, p.1 ,
– ņemot vērā Eiropas Komisijas 2005. gada 16. marta paziņojumu „Zaļā grāmata: demogrāfisko problēmu risināšana – jauna solidaritāte starp paaudzēm” ( COM(2005)0094 ),
– having regard to the Commission Communication of 16 March 2005 entitled ‘Green Paper “Confronting demographic change: a new solidarity between the generations”’ ( COM(2005)0094 ),
– ņemot vērā Eiropas Komisijas 2006. gada 12.oktobra paziņojumu „Eiropas demogrāfiskā nākotne – kā pārvērst problēmu par iespēju” ( COM(2006)0571 ),
– having regard to the Commission Communication of 12 October 2006 entitled ‘The demographic future of Europe – from challenge to opportunity’ ( COM(2006)0571 ),
– ņemot vērā Eiropas Komisijas 2006. gada 12.oktobra paziņojumu „Pirmā posma apspriedes ar sociālajiem partneriem jautājumā par darba, privātās un ģimenes dzīves līdzsvarošanu” ( SEC(2006)1245 ),
– having regard to the Commission Communication of 12 October 2006 entitled ‘First-stage consultation of European social partners on the reconciliation of professional, private and family life’ ( SEC(2006)1245 ),
– ņemot vērā Eiropas Padomes 1992. gada 31. marta Rekomendāciju par bērnu aprūpi (92/241/EEK)
– having regard to Council Recommendation 92/241/EEC of 31 March 1992 on child care
OV L 123, 8.5.1992., 16. lpp. , kas paredz, ka šādi pakalpojumi jāpiešķir tiem vecākiem, kas piedalās kādā izglītības vai apmācības programmā ar mērķi iekļauties darba tirgū,
OJ L 123, 8.5.1992, p.16 , which states that child care services should be made available to parents who are following a course of education or training with a view to entering the job market,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2004. gada 9. marta rezolūciju par profesionālās, ģimenes un privātās dzīves saskaņošanu
– having regard to its resolution of 9 March 2004 on reconciling professional, family and private lives
OV C 320, 15.12.2005., 164. lpp. , 2006. gada 16. janvāra rezolūciju par Lisabonas stratēģijas nākotni saistībā ar dzimumu līdztiesību
OJ C 320, 15.12.2005, p.164 , its resolution of 16 January 2006 on the future of the Lisbon Strategy from the point of view of the gender perspective
OV C 287 E, 24.11.2006., 323. lpp. , 2007. gada 1. februāra rezolūciju par jaunu sieviešu un meiteņu diskrimināciju izglītības jomā
OJ C 287 E, 24.11.2006, p.323 , and its resolution of 1 February 2007 on discrimination against young women and girls in the field of education
Šajā datumā pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0021 . ,
Texts adopted on that date, P6­_TA(2007)0021 ,
– ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu ( A6‑0209/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ( A6‑0209/2007 ),
A. tā kā izglītība un ģimene ir katras valsts atbildība un kompetence;
A. whereas education and the family fall within national competence and responsibility,
B. tā kā pamattiesības uz izglītību ir ikvienam un izglītība ir svarīgs priekšnosacījums cilvēka attīstībai un līdzdalībai ekonomiskajā un sociālajā dzīvē;
B. whereas education is a fundamental right for all and an essential precondition for an individual’s personal development and participation in economic and social life,
C. tā kā izglītības sistēmā ir jāparedz to šķēršļu novēršana, kuri apgrūtina sieviešu un vīriešu līdztiesību, kā arī pilnīgas dzimumu līdztiesības veicināšana;
C. whereas the education system should include both the removal of the obstacles which make genuine equality between men and women difficult to achieve and the promotion of full equality between the sexes,
D. tā kā labas kvalitātes izglītības, mūžizglītības un apmācības iespējas ir svarīgas, lai jaunie vīrieši un sievietes spētu Eiropai sniegt tās zināšanas, kuras tai vajadzīgas gan nodarbinātības un tās pieauguma veicināšanas, gan paaudžu solidaritātes un iedzīvotāju sastāva atjaunošanās jomā;
D. whereas access to education, lifelong learning and high-quality training are essential if young men and women are to provide the skills that Europe needs, both with regard to boosting employment and growth and to solidarity between the generations and population renewal,
E. tā kā labāka ģimenes dzīves un mācību saskaņošana visos līmeņos ļautu labāk izmantot jaunatnes, īpaši jauno sieviešu, potenciālu un veicinātu tādu pārskatītās Lisabonas stratēģijas mērķu īstenošanu kā „zināšanu sabiedrības” veidošanos, ekonomikas konkurētspēju, sociālo kohēziju un iedzīvotāju sastāva atjaunošanos;
E. whereas a better balance between family life and student life at all levels could enable young people, particularly young women, to develop their potential more fully and thus contribute to the ‘knowledge society’, economic competitiveness, social cohesion and the renewal of European society – aims set out in the revised Lisbon Strategy,
F. tā kā Eiropas nākotne ir atkarīga no tās spējas veicināt tādas sabiedrības veidošanos, kas ir labvēlīga attiecībā pret jauniem vīriešiem un sievietēm, tā kā šajā kontekstā vēlmei kļūt par māti vai tēvu, rūpēm par atkarīgiem cilvēkiem vai invalīdiem nevajadzētu nelabvēlīgi ietekmēt izglītības vai profesijas izvēli vai kavēt to turpināšanu vai atsākšanu;
F. whereas the future of Europe depends on its ability to foster societies that welcome young men and women, and whereas in this context, achieving the desire for parenthood or caring for dependent adults or the disabled, should not conflict with education or career choices or constitute a barrier to staying in or returning to education or pursuing a career,
G. tā kā augstākā un profesionālā izglītība ir viens no pamatnosacījumiem, kas sniedz patiesu piekļuvi darba tirgum, un ir viens no instrumentiem, lai nepieļautu nabadzību, kura īpaši skar sievietes, un izlīdzinātu vīriešu un sieviešu atalgojuma līmeni,
G. whereas higher education and training is a fundamental precondition for genuine access to the labour market and a means of guarding against poverty, which affects women in particular, and of aligning male and female pay,
H. tā kā izglītības iegūšanas laika pagarināšana
H. whereas a longer time spent in education
I. tā kā iespējas, ko piedāvā mūžizglītība un ilgāks izglītības iegūšanai nepieciešamais laiks rada situāciju, ka pieaug vidējais sieviešu un vīriešu vecums izglītības iegūšanas un apmācības periodā
I. whereas the opportunities provided by lifelong learning and longer periods spent in education are increasing the average age of men and women in education and training
Eurostudent Report 2005, Social and Economic Conditions of student life in Europe : vidējais studentu vecums Apvienotajā Karalistē ir 28 gadi, Austrijā 25,3 gadi, Somijā -24,6 gadi, Nīderlandē - 24,2 gadi, Īrija - 24,1 gads. ;
EUROSTUDENT Report 2005, Social and Economic Conditions of student life in Europe : the average age of students is 28 in the United Kingdom, 25.3 in Austria, 24.6 in Finland, 24.2 in the Netherlands and 24.1 in Ireland. ,
J. tā kā vidējā mūža ilguma palielināšanās ietekmē paaudžu un ģimenes attiecības, palielinot to cilvēku skaitu, kas ir no kāda atkarīgi;
J. whereas increased life expectancy has an impact on relations between generations and within the family by increasing the number of dependent people,
K. tā kā Eiropas Komisijas paziņojumā par profesionālās, ģimenes un privātās dzīves apvienošanu ir atzīts, ka saskaņošanas politikai jāattiecas arī uz tām jaunajām sievietēm un tiem jaunajiem vīriešiem, kas vēl mācās augstskolā;
K. whereas the Commission's Communication on the reconciliation of professional, private and family life recognises that policies in this area should also cover young men and women who are still in higher education,
L. tā kā materiālās grūtības un visa veida diskriminācija bieži vien ir šķērslis sarežģītu mācību uzsākšanai vai turpināšanai īpaši tām jaunajām sievietēm un tiem jaunajiem vīriešiem, kas paralēli izglītības iegūšanai vai apmācībai
L. whereas financial difficulties and discrimination of various kinds often make it difficult to gain access to, or continue in, education or training, and these difficulties are particularly acute for young men and women who have family responsibilities, and possibly also work responsibilities, in addition to their studies
Eurostudent Report 2005, Social and Economic Conditions of student life in Europe : Nīderlandē strādā 91 % studentu, Īrijā - 69 %, Austrijā - 67 %, Vācijā - 66 % un Somijā 65 % studentu strādā. uzņēmušies ģimenes rūpes un arī strādā;
EUROSTUDENT Report 2005, Social and Economic Conditions of student life in Europe : 91% of all students in the Netherlands have jobs, 69% in Ireland, 67% in Austria, 66% in Germany and 65% in Finland.§ or training,
M. tā kā pat, ja dalībvalstu pienākums nav ietekmēt individuālo izvēli uzņemties ģimenes pienākumus, tām ES demogrāfisko uzdevumu risināšanas nolūkā vajadzētu radīt sociāli un ekonomiski labvēlīgu vidi jauniem vecākiem, vai jauniem cilvēkiem, kuru aprūpē ir no citiem atkarīgi cilvēki vai invalīdi;
M. whereas, even if it is not for the Member States to influence individual choices on whether or not to assume family responsibilities, they should create a favourable social and economic environment for young parents and young people who have responsibility for dependent adults or for persons with disabilities, in view of the demographic challenges facing the EU,
N. tā kā statistikas dati liecina, ka eiropiešiem nav tik daudz bērnu, cik viņi vēlētos
N. whereas statistics show that Europeans do not have the number of children that they would like
Komisijas 16. marta paziņojums Zaļā grāmata „Jauna solidaritāte paaudžu starpā saistībā ar demogrāfiskām izmaiņām” ( COM(2005)0094 )).
Commission Communication of 16 March entitled: Green Paper ‘Confronting demographic change: a new solidarity between the generations’( COM(2005)0094 )) to have,
O. tā kā sievietēm, kas galvenokārt aprūpē atkarīgas personas
O. whereas women, who are often the primary carer for dependents
Eurostudent Report 2005, Social and Economic Conditions of student life in Europe : Latvijā studenšu - māšu ir 13,8 %, studentu - tēvu ir 5.3 %, Īrijā šī attiecība ir 12,1 % pret 10,4 %, bet Austrijā 11,5 % pret 10 %. daudz biežāk nekā vīrieši pārtrauc mācības, tās pamest nepabeigtas vai nekad neatsāk, kas nenovēršami noved pie diskriminācijas de facto attiecībā pret izglītības un apmācības visas dzīves garumā uzsākšanu un turpināšanu, kā arī pie nevienlīdzības starp vīriešiem un sievietēm darba tirgū;
EUROSTUDENT Report 2005, Social and Economic Conditions of student life in Europe: In Latvia the ratio of female students with a child to male students with a child is 13.8% to 5.3%, in Ireland 12.1% to 10.4%, and in Austria 11.5% to 10%. , are more likely than men not to continue in education, to not complete their studies or never to return to education, which inevitably leads to lifelong de facto discrimination in gaining access to, and continuing in, education and training and to inequality between men and women in their working lives,
P. tā kā vairākumā valstu situācija, ka cilvēkam ir darbs, kamēr viņš vēl mācās, negūst sociālo palīdzību vai arī tās apjoms ir samazināts; tā kā studenta statuss, īpaši, ja studenta aprūpē ir kāda no citiem atkarīga persona, ļoti sarežģī bankas kredīta vai aizdevuma piešķiršanu;
P. whereas in most countries, where people have a job at the same time as pursuing a course of study, either they are ineligible for social assistance or the amount of assistance for which they are eligible is reduced, and whereas student status, particularly if the student has dependants, makes it considerably more complicated to obtain bank loans or credit,
Q. tā kā rūpes par ģimeni ietver īpašas vajadzības dažās jomās, īpaši attiecībā uz mājokli, bērnu aprūpes pakalpojumiem , atkarīgu cilvēku aprūpes pakalpojumiem un elastību, izvēloties mācību nodarbības;
Q. whereas family responsibilities imply specific needs in a number of areas, particularly with regard to housing, childcare services , care for dependants and flexibility in the course of study,
R. tā kā izturēšanās pret studentiem (-ēm), kam ir bērni, atšķiras atkarībā no valsts un augstākās, kā arī profesionālās mācību iestādes, kas var radīt šķēršļus viņu mobilitātei un tādējādi arī viņu izglītības vai profesionālajām vēlmēm, tā kā viņu vajadzības tiek nevienlīdzīgi izvērtētas izglītības sistēmā, kā arī izstrādājot kritērijus studentu pabalstu piešķiršanai;
R. whereas the treatment of students with family responsibilities varies between countries and between higher education and vocational training establishments, which may constitute an obstacle to students’ mobility and thus to them achieving their desired education and career, and whereas there is inequality in the way education systems take account of their needs and in the criteria for allocating student grants,
S. tā kā nav gandrīz nekādas dalībvalstu un ES līmeņa statistikas un rādītāju, kas atspoguļotu jauniešu dzīves apstākļus mācību vai apmācības laikā veicot ģimenes pienākumus;
S. whereas there are very few statistics and indicators available at Member State and EU level which illustrate the living conditions of young people with family responsibilities who are in education or training,
2. norāda, ka turpmākās rekomendācijas attiecas uz jauniešiem, kuri turpina izglītību vai apmācību, kuri rūpējas vai kuri vēlas uzņemties rūpes par ģimeni kā tēvs vai māte, vai arī, ja viņu aprūpē ir no citiem atkarīgi pieauguši cilvēki;
Points out that the recommendations that follow concern young people who are following a course of study or training and who have, or would like, to have family responsibilities either as parents or as carers for dependent adults or for persons with disabilities;
6. mudina dalībvalstis labāk izpētīt situāciju, kādā šobrīd atrodas jaunie cilvēki, īpaši jaunās sievietes, kurām studiju vai apmācību laikā jāuzņemas rūpes par ģimeni, piedāvājot viņu vajadzībām pielāgotus līdzekļus;
Encourages the Member States to be more aware of the situation of young men and women who have family responsibilities in addition to being in education or training, and particularly to make resources available to them that suit to their needs;
10. aicina dalībvalstis samazināt vai atcelt to jaunu sieviešu un vīriešu aplikšanu ar nodokļiem, kuri mācās un strādā, un uzņemas ģimenes pienākumus vai atkarīgu cilvēku aprūpi;
Calls on the Member States to reduce or put an end to the taxation of young men and women who both study and work and who have family responsibilities or responsibilities towards dependants;
13. mudina augstākās vai profesionālās izglītības iestādes savā infrastruktūrā veikt bērnu uzraudzības pakalpojumus un aicina dalībvalstis atbalstīt šāda veida iniciatīvas; uzsver turklāt arī vecāko ģimenes locekļu (vecvecāku) nozīmi un viņu svarīgo lomu bērnu audzināšanā un palīdzībā jaunajiem vecākiem, kuri studē un strādā;
Encourages higher education and vocational training establishments to set up child-care services on their premises and calls on the Member States to support initiatives of this kind; stresses, furthermore, the importance of older family members (grandparents) and the major role they play in the process of bringing up children and in helping young parents who are working or studying;
17. aicina dalībvalstis sadarbībā ar augstākās un profesionālās izglītības iestādēm piedāvāt elastīgākus studiju organizēšanas veidus, piemēram, palielinot tālmācības un nepilna laika mācību nodrošināšanu, lai vairāk pieaugušo varētu turpināt izglītību kā vienu mūžizglītības posmu;
Calls on the Member States, in association with higher education and vocational training establishments, to propose more flexible ways of organising study courses, for example by increasing the provision of distance learning and the possibilities for part-time study, and by allowing more adults to continue their education, as part of lifelong learning;
19. aicina dalībvalstis un augstākās, kā arī profesionālās izglītības iestādes nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi un nediskriminējošas iespējas turpināt un atsākt mācību procesu studentēm - grūtniecēm, vai tām, kuras ir kļuvušas par jaunajām māmiņām, kā arī īpaši ņemt vērā viņu vajadzības;
Calls on the Member States and higher education and vocational training establishments to ensure that pregnant students and mothers of young children enjoy equal treatment and non-discrimination in terms of access to, the continuation of and the return to education, and to take particular account of their needs;
21. aicina augstākās, kā arī profesionālās izglītības iestādes, aprēķinot maksu par mācībām, ņemt vērā jauno vīriešu un sieviešu, kas uzņēmušies rūpes par ģimeni, finansiālās iespējas un mudina tās sniegt atbilstošu atbalstu;
Calls on higher education and vocational training establishments to take account of the financial situation of young men and women who have family responsibilities when calculating course fees, and encourages them to provide appropriate assistance;
23. mudina darba devējus saistībā ar uzņēmumu sociālo atbildību piešķirt stipendijas, kuras varētu saņemt studenti (-es), kas ir uzņēmušies ģimenes pienākumus, lai veicinātu jauno diplomu ieguvēju nodarbinātību;
Encourages employers to exercise corporate social responsibility by awarding study grants which students with family responsibilities could also apply for, and thus help to promote the employment of young graduates;
25. aicina dalībvalstis un augstākās, kā arī profesionālās izglītības iestādes saglabāt sociālo pabalstus personām, kuras uzņemas ģimenes pienākumus sešu mēnešu laikā pēc mācību beigām, lai atvieglotu viņu iekļaušanos darba tirgū;
Calls on the Member States and higher education and vocational training establishments to continue to provide social benefits to persons with family responsibilities for six months after the completion of their studies, so as to make it easier for them to enter the labour market;