natgillin/translations-raw huggingface dataset:
44. atzīmē, ka TAM sasniegšana ir pilnībā atkarīga no AIDS epidēmijas apmēra, un prasa Komisijai par prioritāru noteikt šīs globālās pandēmijas apkarošanu, sniedzot lielāku un visaptverošu atbalstu; norāda, ka šī problēma prasa nodrošināt vispārēju piekļuvi esošajiem profilakses un ārstēšanas līdzekļiem, kā arī atbilstīgus ieguldījumus plaša spektra profilaktisku tehnoloģiju izstrādē un pieejamības nodrošināšanā, ietverot mikrobicīdus un vakcīnas; turklāt aicina ES veicināt plašāku nozares līdzdalību, uzlabot zinātniskās darbības saskaņotību un īstenot politiku un programmas, lai paātrinātu jaunu vakcīnu un mikrobicīdu izmēģināšanu;
Notes that all the MDGs are critically dependent on stemming the AIDS epidemic and asks the Commission to accord the highest priority to addressing this global pandemic by supporting an intensified and comprehensive response; points out that the response should ensure universal access to existing prevention and treatment as well as adequate investments in development of and universal access to a wide range of prevention technologies including microbicides and vaccines; and calls on the EU to promote expanded industry participation, a more coordinated scientific effort, and policies and programmes that accelerate the testing of novel vaccines and microbicides;
46. aicina ES atbalstīt PTO 2001. gada 9.–14. novembra Ministru konferences Dohas Deklarācijas par TRIPs Nolīgumu un sabiedrības veselību pilnīgu īstenošanu un nodrošināt zāļu pieejamību to jaunattīstības valstu iedzīvotājiem, kuras neveic pasākumus saskaņā ar Dohas Deklarāciju, un aicina ES sniegt tehnisku palīdzību jaunattīstības valstīm, lai īstenotu sabiedrības veselības un patentu tiesību aizsardzības pasākumus;
Calls on the EU to support the full implementation of the Doha Declaration on the TRIPS Agreement and Public Health of the WTO Ministerial Conference of 9-14 November 2001, and to ensure that medicines are affordable for those for those developing countries that do take measures in compliance with the Declaration and further calls on the EU to provide technical assistance to developing countries for the implementation of pro public health measures in patent law;
51. uzsver, ka dažās valstīs pieaug uztura trūkums un saskaņā ar aplēsēm 2015. gadā visā Āfrikā pietiekamu uzturu nesaņems par 3,7 miljoniem bērnu vairāk nekā tas ir tagad, un aicina ES veikt pārskatīšanu un novērtēt, vai dalībvalstu tiešie ieguldījumi efektīvi risina uztura trūkuma problēmu;
Stresses that in some countries rates of malnutrition are increasing and that for the whole of Africa, an estimated 3.7 million more children will be malnourished in 2015 than today and calls on the EU to review and evaluate whether their indirect investments deal effectively with malnutrition;
ATTĪSTĪBAS SADARBĪBA ATBALSTA KVALITĀTES UZLABOŠANAI UN NABADZĪBAS MAZINĀŠANAI
AID QUALITY AND POVERTY FOCUSED DEVELOPMENT COOPERATION
60. pauž bažas par elastīguma trūkumu EK plānošanas darbā, jo plānošanas perioda sākumā par prioritārām nosaka ierobežota skaita jomas un nepieļauj jaunu jomu atbalstīšanu, pat tādā gadījumā, kad to tieši lūdz partnervalsts valdība;
Expresses concern about the lack of flexibility in EC programming which defines limited priorities at the start of a programming cycle and then does not allow for new issues to be supported, even if requested directly by partner governments;
65. atzīst, ka pašreiz pieejamie ES līdzekļi un fondi, kā, piemēram, infrastruktūras fonds, ūdensapgādes fonds un enerģētikas fonds, risina būtiskus jautājumus, taču nav skaidrs, vai atsevišķi fondi vai visi kopā tie veido ievērojamu atbalstu TAM sasniegšanai;
Acknowledges that current EU Funds and Facilities such as the Infrastructure Facility, the Water Facility and the Energy Facility address important issues, but questions whether either individually or collectively they add up to significant MDG focussed support;
68. sagaida, ka Āfrikas un ES kopīgās stratēģijas izstrādes laikā tiks panākta vienošanās būtiskajā jautājumā par TAM sasniegšanu līdz 2015. gadam;
Trusts that agreement will be reached during the drafting of the Joint Africa-EU Strategy on the fundamental importance of reaching the MDG targets by 2015;
72. aicina ES palielināt tieši no budžeta sniegtā atbalsta apjomu tām valstīm, kuras ir apliecinājušas labas pārvaldes spējas, kā arī cilvēktiesību un demokrātijas principu ievērošanu;
Calls on the EU to increase the proportion of aid spent through direct budget support to those countries that have given proof of good governance, respect for human rights and the principles of democracy;
MIERS UN DROŠĪBA
PEACE AND SECURITY
80. atzinīgi vērtē to, ka Ieroču tirdzniecības līgumu pašreiz atbalsta 80 % no pasaules valstīm, un mudina ES iesaistīties, lai panāktu starptautiska un juridiski saistoša līguma apstiprināšanu;
Welcomes the fact that an Arms Trade Treaty now has the support of 80% of the world's governments, and urges the EU to play its part in ensuring that there can be an international, legally binding treaty;
81. aicina ES pieņemt saskaņotu politiku tirdzniecības, zivsaimniecības, attīstības sadarbības un kopējās lauksaimniecības politikas jomā, lai izvairītos no tiešas vai netiešas negatīvas ietekmes uz jaunattīstības valstu tautsaimniecību;
Calls on the EU to adopt a coherent policy between its trade, fisheries, development cooperation and common agricultural policies to avoid direct or indirect negative impacts on the economy of developing countries;
86. aicina Komisiju nodrošināt, lai tirdzniecības nolīgumi veicinātu, nevis radītu šķēršļus TAM sasniegšanai; jo īpaši Komisijai jānodrošina, ka ekonomikas partnerattiecību nolīgumi ietver instrumentus ĀKK valstu attīstībai un nabadzības izskaušanai;
Calls on the Commission to ensure that its commercial agreements contribute to, instead of hampering, the achievement of the MDGs; in particular, it should ensure that Economic Partnership Agreements (EPAs) constitute instruments for ACP development and poverty eradication;
90. aicina Komisiju pēc iespējas pielāgot savu sadarbības un tirdzniecības politiku, lai palīdzētu jaunattīstības valstu valdībām uzturēt un pilnveidot publiskos dienestus, jo īpaši tos, kas iedzīvotājiem nodrošina dzeramo ūdeni, veselības aprūpi, izglītību un transportu;
Calls on the Commission to adjust its cooperation and trade policies as far as possible in order to help governments of developing countries to maintain and develop public services, particularly those guaranteeing access for the population as whole to drinking water, health services, education and transport;
KLIMATA PĀRMAIŅAS
CLIMATE CHANGE
96. norāda, ka jaunattīstības valstu nabadzīgās kopienas ir vismazāk atbildīgas par klimata pārmaiņām, taču no to sekām tās cietīs visvairāk; aicina ES piešķirt ievērojamu finansējumu, lai jaunattīstības valstis varētu pielāgoties jūras līmeņa maiņām un aizvien postošākām un biežākām tādām dabas katastrofām kā sausums, vētras, plūdi utt., kas rada veselības aprūpes, pārtikas ražošanas un ūdensapgādes problēmas, apdraudot izaugsmi un radot visaptverošas migrācijas un drošības draudus;
Points out that poor communities in developing countries have contributed the least to climate change but are likely to suffer the effects most severely; calls on the EU to make significant funding available to enable developing countries to adapt to sea level rises and increased strength and frequency of extreme weather events like droughts, heavy storms, flooding, etc., as well as to ensuing health, food production and water stresses, which would put development at risk and may lead to large-scale migration and security threats;
101. uzsver, ka, sasniedzot TAM, desmit gadu laikā nabadzīgo cilvēku skaits samazinātos uz pusi, kas būtu milzīgs sasniegums, taču vēl joprojām pasaulē būs simtiem miljonu nabadzīgu un neaizsargātu cilvēku, kuri slīgst aizvien dziļākā nabadzībā;
Stresses that if the MDGs are achieved, the proportion of people in poverty will be halved within a decade, a huge achievement but one that will nevertheless leave hundreds of millions of poorest and most vulnerable people trapped in chronic poverty;
Tūkstošgades attīstības mērķi (TAM) ir laikā ierobežoti, izmērāmi plāni globālai partnerībai.
The Millennium Development Goals (MDGs) are time-bound, measurable targets for global partnership.
Taču, kamēr daudzas pasaules valstis ir ļoti progresējušas TAM sasniegšanas ziņā, Zemsahāras Āfrika joprojām tālu atpaliek no mērķiem un ir pasaules nabadzīgākais reģions.
Yet whereas many parts of the world have made significant progress towards meeting the MDGs, Sub-Saharan Africa remains seriously off track and is the poorest region in the world.
2005. gadā ES-15 valstis solīja līdz 2015. gadam sniegt 0,7 % no nacionālā kopienākuma (NKI) kā valsts palīdzība attīstības jomā( ODA ) ar starpposma mērķi sniegt 0,56 % līdz 2010. gadam.
In 2005 the EU-15 pledged to reach 0.7% of Gross National Income (GNI) as Official Development Assistance (ODA) by 2015, with an interim target of 0.56% by 2010.
Vismaz puse no plānotā pieauguma (no EUR 26,5 miljardi līdz EUR 50 miljardiem) paredzēta Āfrikai.
At least half of the planned increase from €26.5bn to €50bn is to go to Africa.
Eiropas Komisija (EK) savos vērtējumos par ES stratēģiju Āfrikai noteikusi, ka šie mērķi tiks sasniegti.
The European Commission (EC) has already, in its assessment of the EU Strategy for Africa, stated that these targets will be met.
Tomēr jāatzīmē, ka „Parīzes kluba” parāda atvieglojumu dēļ ODA 2005. gadā bija īpaši liela.
We should note however, that ODA was exceptionally high in 2005 due to large Paris Club debt relief operations.
2006. gadā divpusējā palīdzība Zemsahāras Āfrikai pieauga par 23 %, t.i., par EUR 21 miljardu, tomēr, ja neņem vērā parāda atvieglojumus Nigērijai, divpusējā palīdzība pieauga tikai par 2 %.
Bilateral aid to Sub-Saharan Africa rose by 23% in real terms to €21bn in 2006, however, if we exclude debt relief to Nigeria, bilateral aid to the region rose by only 2%.
Neskaitāmas ESAO konvencijas ļauj devējām valstīm norakstīt parāda nominālvērtību kā atbalstu, taču patiesībā parādu atvieglojumi neietver sevī nekādu jaunu resursu nodošanu attīstības veicināšanai.
The counting conventions used by the OECD do actually allow donors to add in the nominal value of debt write off as aid but the reality is that debt relief does not represent a transfer of any new resources for development.
Tāpat kā Monterejas konsenss, arī parādu atvieglojumi būtu jāsvītro no tiem rādītājiem, kas parāda Āfrikai reāli sniegtā atbalsta apjomus.
In line with the Monterrey Consensus, debt relief should be taken out of all figures intended to give a clear picture of levels of actual aid to Africa.
Ir skaidrs, ka TAM nevarēs sasniegt, ja vien nabadzīgākās jaunattīstības valstis nesaņems pastiprinātu un uzlabotu atbalstu, lai papildinātu pašmāju resursu mobilizāciju.
Clearly the MDGs will not be reached unless the poorest developing countries receive increased and improved aid to complement their own domestic resource mobilisation.
ANO, ĀS, G8 un ES jāmudina rēķināties ar pašreizējiem aprēķiniem, kas parāda, ka devējām valstīm jāplāno budžets, nodrošinot pieaugumu aptuveni par EUR 3,7 miljardiem gadā tā, lai līdz 2010. gadam varētu īstenot mērķi un sniegt reālu palīdzību Āfrikai EUR 18,7 miljardu apmērā.
The UN, AU, G8 and EU must be galvanised to deal with the current estimates which show that donors should be budgeting for the provision of increases of roughly €3.7bn a year so that the objective of reaching the level of €18.7bn in real resources for Africa can be achieved by 2010.
Tāpat nepieciešamas stiprākas saistības, lai sasniegtu Parīzes Deklarācijas nolīgumu par atbalsta efektivitāti, kas garantētu būtisku, ilgtermiņā paredzamu finansējumu.
We also need to see a greater commitment to meeting the Paris Declaration Agreement on Aid Effectiveness, which would guarantee essential, long-term predictable funding.
Vēl ir jāsaprot tas, ka ir ļoti daudz pie ODA nepiederošu devēju, piemēram, Krievija, Ķīna un ES dalībvalstis, kas nav ODA sniedzējas.
Another factor that needs to be understood is that there are an increasing number of non-DAC donors, including Russia, China and non-DAC EU Member States.
Viņu iesaistīšanās ir jāņem vērā, īpaši dažu devēju ietekme uz pārvaldību, ekonomikas politiku un pārredzamību.
Their involvement should be taken into account, particularly the influence of some on governance, economic policy and transparency.
VĒL VAIRĀK RESURSU ATTĪSTĪBAI
MORE RESOURCES FOR DEVELOPMENT
Izdevumi par attīstību jāņem vērā, pārskatot EK kopējos izdevumus, sākot ar 2008. gadu.
Development spending must be adequately taken into account when the fundamental review of EC expenditure takes place, starting in 2008.
Būtu jāizpēta arī jauni finanšu avoti kā papildinājumi ODA .
Innovative sources of finance should also be explored as alternative sources of funding in addition to ODA.
Starptautiskie finanšu instrumenti imunizāciju saistībām pieauguši par EUR 0,75 miljardiem par Pasaules Vakcīnu un imunizācijas savienībā veiktām imunizācijām.
International Finance Facility for Immunisation bonds have raised €0.75bn for immunisation through the Global Alliance for Vaccines and Immunisation.
Nodokļos par Francijas gaisa satiksmes biļetēm ir paredzēts savākt EUR 187 miljonus gadā.
The French air ticket levy is expected to raise €187mn a year.
Astoņas Āfrikas un četras attīstītās valstis jau veikušas sākotnējos pasākumus, lai ieviestu aviācijas nodokļus.
Eight African and four developed countries have taken initial steps to introduce an aviation levy.
Dalībvalstīm jāattīsta stratēģijas, kas ļaus tām virzīt vēl vairāk naudas caur Komisiju.
Member States should develop strategies that will enable them to channel more money through the Commission.
Viens no ieteikumiem bija radīt speciālu TAM fondu, kas koncentrēts uz nabadzības samazināšanu visās nabadzīgajās valstīs un ko pārvalda pārredzami un atbildīgi.
One suggestion has been the creation of a special MDG fund focused on poverty-reducing activities in all poor countries and governed in a transparent and accountable way.
PARĀDU ATVIEGLOJMI
DEBT RELIEF
Solījums sniegt 100 % parādu atvieglojumus nabadzīgajām valstīm ar augstu parāda līmeni ( HIPC ) sniegts Glenīglā.
The promise to deliver 100% debt relief to HIPC countries at Gleneagles has been met.
Sjerraleone bija septiņpadsmitā valsts, kas izpildīja HIPC noteiktās prasības līdz 2006. gada beigām.
Sierra Leone was the seventeenth country to reach the HIPC completion point at the end of 2006.
Astoņas valstis pašlaik vēl lemj, un pārējās astoņas vēl nav sākušas lemšanas procesu.
Eight countries are currently at decision point and a further eight are at pre-decision point.
Parādu atvieglojumi veicinājuši EUR 420 miljonu novirzīšanu sociālo vajadzību apmierināšanai Āfrikā, piemēram, skolas maksu atcelšana vairākās valstīs.
Debt relief has enabled €420mn to be redirected to social spending in Africa, such as the abolition of school fees in a number of countries.
ĀS aicinājusi starptautisko sabiedrību izveidot „taisnīgu un vienlīdzīgu sistēmu un atvieglot piekļuvi to tirgiem”.
The AU has called upon the international community to establish 'fair and equitable trading systems and to facilitate access to their markets'.
Ar ES kā vienīgo tirdzniecības bloku Dohas sarunās ir skaidri iezīmēta teritorija, kur Eiropai ir lielas iespējas panākt pārmaiņas.
With the EU negotiating the Doha Round as a single trading bloc, it is clearly an area where Europe has the greatest capacity to affect change.
Starptautiskā līmenī un ekonomisko partnerattiecību nolīgumu ( EPA ) sarunās tirgus piekļuves apstākļi, tirdzniecības tehniskās barjeras un ierobežojošie Izcelsmes noteikumi traktējami kā nopietni jaudas ierobežojumi.
At the international level and at the level of the EPA negotiations, conditions for market access, technical barriers to trade and restrictive Rules of Origin need to be addressed, as do serious capacity constraints.
ANO Starpvaldību ekspertu grupa klimata pārmaiņu jautājumos ir uzsvērusi, ka, lai gan pasaules nabadzīgākās valstis ir vismazāk veicinājušas klimata pārmaiņu problēmu, tās ir visvairāk cietušas no šīm pārmaiņām.
The UN Intergovernmental Panel on Climate Change has stressed that while the worlds poorest countries have contributed the least the problem of climate change, they are the worst hit by the phenomenon.
ES jau uzlikusi saistības, lai samazinātu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju par 20 % līdz 2020. gadam un par 30 %, ja līdzīgu atbalstu sniegtu citas industrializētās valstis.
The EU has already made a commitment to reduce greenhouse gas emissions by 20% by the year 2020 and by 30% if there is similar support from other industrialized nations.
Devējas valstis laika posmā no 2000. līdz 2005. gadam palielinājušas savus finansējumus vides programmām, taču tos vajag vēl paaugstināt, lai sekmētu nabadzīgās un ievainojamās valstis piemēroties jūras līmeņa izmaiņām, lielam sausumam un vēl ekstrēmākiem laika apstākļiem.
Donors have also increased their funding to environmental programmes between 2000 and 2005 but this needs to be scaled up to enable poor, vulnerable countries to adapt to sea level rises, deprivation, increased drought and more extreme weather.
ES jāsadarbojas ar jaunattīstības valstīm, lai attīstītu atvieglojumus, atbalstot tīras, enerģiju taupošas un efektīvas tehnoloģijas nodošanu un ieguldījumus oglekļa emisiju novērtēšanā.
The EU should also work with developing countries to develop mitigation efforts, by supporting clean, energy-saving and efficient technologies transfer and carbon-proofing investments.
IZGLĪTĪBAS PIEEJAMĪBA
ACCESS TO EDUCATION
Saskaņā ar Pasaules Bankas datiem ir panākts ievērojams progress TAM izglītības jomā sasniegšanā, tomēr, lai izpildītu plānu līdz 2010. gadam, skolās jāiekārto vēl 50 miljoni Āfrikas bērnu.
Progress towards meeting the universal education MDG is encouraging according the World Bank, but we still need 50 million African children to be enrolled in school if we are to hit the target by 2010.
Pirmais TAM plāns par dzimumu vienlīdzību – izlīdzinot dzimumu atšķirības izglītības jomā – tika izstrādāts 2006. gadam, un tā termiņš jau beidzies.
The first MDG target on gender equality- closing the educational gender gap - was set for 2006 and has already been missed.
Gan UNESCO, gan Pasaules Bankas Ātrās izglītības programma ( FTI ) atzīmē, ka stratēģijām jānodrošina, lai „grūti aizsniedzamiem” bērniem būtu pieejama pamatizglītība – tai skaitā bērniem ar invaliditāti vai bērniem no attāliem reģioniem, hroniski nabadzīgām ģimenēm vai no tādām ģimenēm, kas padzītas no savas etniskās zemes.
Both UNESCO and the World Bank Fast Track Initiative (FTI) note that strategies must ensure that 'hard to reach' children can access their right to basic education - this includes children with disabilities, or from remote regions, chronically poor families or those excluded on the grounds of ethnicity.
Izglītības kvalitāte ir jāuzlabo, un UNESCO jau brīdinājusi, ka līdz 2015. gadam Zemsahāras Āfrikas skolotāju skaits jāpalielina no 2,4 miljoniem uz 4 miljoniem, lai varētu nodrošināt labas kvalitātes pamatizglītību.
There needs to be improvement in the quality of education and UNESCO has warned that the number of primary teachers in sub-Saharan Africa will need to grow from 2.4 million to 4 million by 2015 to ensure universal primary education of quality.
Tāpat nepieciešams arī starptautisks atbalsts, lai palīdzētu valstīm celt nacionālās spējas mācību rezultātu uzraudzībai.
Internationally supported efforts are also needed to help countries build national capacity to track and monitor learning outcomes.
Starptautiskajiem atbalstītājiem jāaizpilda finanšu iztrūkums, kas ir apmēram EUR 5,3 miljardi gadā.
International partners must now work towards closing the current global financing gap which stands at around €5.3bn per year.
Varam apsveikt EK par to, ka tā 2007. gada maijā sasauca ES devējas valstis, lai tās varētu izteikt solījumus par pamatizglītību.
We should congratulate the EC in bringing EU donors together in May 2007 in order that pledges for basic education can be made.
PAMATA VESELĪBAS APRŪPES PIEEJAMĪBA UN SLIMĪBU UZVEIKŠANA
ACCESS TO BASIC HEALTHCARE AND COMBATTING DISEASE
Nodrošinājums ar specifisko slimību ārstēšanu pieaug, taču veselības aprūpes sistēmas ir tik vājas, ka bērnu slimību samazināšana norit ļoti lēni un arī bērnu, zīdaiņu un jauno māmiņu mirstības rādītāji sarūk ļoti lēni.
The provision of treatment for specific diseases is increasing but health systems are so weak that progress on efforts to reduce childhood disease and child, infant and maternal mortality is desperately slow.
Miljoniem bērnu mirst, lai gan ir pieejamas vienkāršas, lētas un preventīvas iejaukšanās.
Millions of children are dying despite the availability of simple, low cost, preventative interventions.
Tāpat arī miljoniem sieviešu mirst dzemdībās vai grūtniecības laikā.
Equally, millions of women are dying in childbirth or from pregnancy-related causes.
Āfrikā vidēji mirst viena no 6 topošajām māmiņām.
In Africa, the risk of maternal mortality is a shocking 1 in 6.
Šīm problēmām jāpieskaita arī Āfrikas veselības speciālistu migrācija.
The migration of African health professionals adds to these problems.
Saskaņā ar Oxfam datiem 12 Zemsahāras valstīs tikai 10 % iedzīvotāju ir nodrošināti ar veselības aprūpes speciālistiem.
Oxfam calculates that in 12 countries in Sub Saharan Africa, only 10 per cent of the population is being covered by health workers.
Laika posmā no 1990. līdz 2002. gadam kopējie izdevumi veselības aprūpes jomā pieauga no 4,1 % līdz 5,6 % no IKP, bet dažās valstīs mājsaimniecību izdevumu bija nemainīgi vai pat mazinājās.
Total health spending increased from 4.1% to 5.6% of GDP between 1990 and 2002, but in some countries domestic spending stagnated or even reversed.
Tomēr ir liels finanšu līdzekļu deficīts attiecībā uz TAM veselības jomā īstenošanu, kura apjomu Pasaules Banka lēš starp EUR 18,7 un EUR 37,5 miljardiem ik gadus.
There remains a large shortfall relative to financing needs to reach the health MDGs, conservatively estimated by the World Bank at between €18.7 billion and € 37.5 billion annually.
Atkal jau Globālajam fondam nepieciešams nozīmīgs, paredzams ilgtermiņa nodrošinājums.
Again the Global Fund needs the promise of substantial, predictable long term funding.
Pašlaik vairāk nekā 90 % no veselības aprūpes izpētes līdzekļiem tiek tērēti slimībām, kas skar tikai desmit procentus pasaules iedzīvotāju.
At present, over 90% of health research resources are spent on diseases that affect just ten per cent of the world’s population.
Patentu sistēmas ir kā stimuli pētniecībai un attīstībai jaunattīstības valstīs, bet tas neattiecas uz novārtā atstātām slimībām, kas skar nabadzīgos cilvēkus.
Patent systems may have been working as an incentive for R&D in developed countries but this has not been the cases for neglected diseases affecting the poor.
2000.–2001. gadā Abujā Āfrikas valdības solījās tērēt vismaz 15 % no saviem budžetiem veselības aprūpei.
At Abuja in 2000-2001, African governments pledged to spend at least 15% of their budgets on healthcare targets.
Kopš tā laika tikai divas valstis iekļāvušas veselības sistēmas savās attīstības pamatprogrammās un tikai divas, Botsvāna un Gambija, izpildījušas Abujā dotos solījumus.
Since then only a few African countries have addressed health systems in their central development frameworks and only two, Botswana and The Gambia have met the Abuja Commitments.
AR TIESĪBĀM PAMATOTA PIEEJA TAM ĪSTENOŠANAI
A RIGHTS BASED APPROACH TO ACHIEVING THE MDGS
2006. gada Pasaules Attīstības ziņojums par vienlīdzību un attīstību attiecas uz dzimumu vienlīdzību kā „arhetipisku nevienlīdzības slazdu”.
The 2006 World Development Report on equity and development refers to gender inequality as the 'archetypal inequality trap'.
Šī nevienlīdzība atspoguļojas faktā, ka daudzos TAM reti parādās sievietes vai meitenes.
This inequality is reflected in the poorer performance by women and girls across many of the MDGs.
Sieviešu diskriminācija turpina radīt šķēršļus progresam, kas TAM īstenošanu varētu padarīt iespējamu.
Entrenched discrimination against women continues to provide a major impediment to the kind of progress which will make the realisation of the MDGs possible.