natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tādēļ jūras ūdeņu stāvokļa attīstīšana nav jāapsver tikai no vides aizsardzības viedokļa, bet tai ir jāapvieno dabas zinātne ar reģiona ekonomisko, sociālo un administratīvo attīstību.
The development of the status of marine waters should therefore not be considered only from the environmental point of view, but should combine the natural science with the economic, social and administrative development of the area.
Jauna pieeja jūras vides aizsardzībai prasa atteikties no tradicionālās nozaru domāšanas.
A new kind of approach for the marine protection requires abolishing of the traditional sectored thinking.
(12) Atbilstīgi jūras vides stratēģijām veikto pasākumu programmas dos panākumus tikai tad, ja tās izstrādās, balstoties uz padziļinātām zināšanām par jūras vides stāvokli noteiktā apgabalā, un pēc iespējas pielāgos katras dalībvalsts vajadzībām attiecībā uz tās ūdeņiem, ņemot vērā attiecīgā jūras vides reģiona vispārējo perspektīvu; tādēļ valstu mērogā jāsagatavo atbilstīga sistēma ar informāciju pamatotas politikas veidošanai.
(12) Since the programmes of measures executed under Marine Strategies will be effective only if they are devised on the basis of a sound knowledge of the state of the marine environment in a particular area and tailored as closely as possible to the needs of the waters concerned in the case of each Member State and within the general perspective of the Marine Region concerned, it is necessary to provide for the preparation at national level of an appropriate framework for informed policy-making.
(12) Atbilstīgi jūras vides stratēģijām veikto pasākumu programmas dos panākumus un būs tik rentablas, cik iespējams, tikai tad, ja tās izstrādās, balstoties uz padziļinātām zinātniskām zināšanām par jūras vides stāvokli noteiktā apgabalā, un pēc iespējas pielāgos katras dalībvalsts vajadzībām attiecībā uz tās ūdeņiem, ņemot vērā attiecīgā jūras vides reģiona vispārējo perspektīvu; tādēļ valstu mērogā jāsagatavo atbilstīga sistēma, kas ietver jūras pētniecības un monitoringa operācijas , ar informāciju pamatotas politikas veidošanai.
(12) Since the programmes of measures executed under Marine Strategies will be effective and as cost-effective as possible only if they are devised on the basis of a sound scientific knowledge of the state of the marine environment in a particular area and tailored as closely as possible to the needs of the waters concerned in the case of each Member State and within the general perspective of the Marine Region concerned, it is necessary to provide for the preparation at national level of an appropriate framework , including marine research and monitoring operations, for informed policy-making.
Ir jāuzsver zinātnes un pētniecības nozīme, lai politikas veidošana būtu tik precīza un rentabla, cik iespējams.
The role of science and research should be emphasized in order for the policy making to be as accurate and cost-effective as possible.
(13) Dalībvalstīm jūras vides reģionā kā pirmais šādas sagatavošanās posms jāveic jūras ūdeņu raksturīgo iezīmju un darbības analīze, nosakot galvenās problēmas un faktorus, kas ietekmē šos ūdeņus, to ekonomisko un sociālo izmantojumu un jūras vides degradācijas radītās izmaksas.
(13) As a first step in that preparation, Member States across a Marine Region should undertake analyses of the characteristics and functions of their marine waters, identifying the predominant pressures and impacts on those waters, their economic and social use and the cost of degradation of the marine environment.
Kopā ar jūras ūdeņu iezīmju analīzi ir svarīgi analizēt arī to, kā ūdeņi funkcionē.
Along with the characteristics of the marine waters, it is also important to analyse how the waters function in practice.
(14a) Kopienai ir jārada nepieciešamie apstākļi, kuri ļautu dalībvalstīm gūt labumu no to pētījumu kvalitātes un zināšanu kopuma, kas tiek radīts universitātēs, kurās tiek apgūtas jūras zinātnes.
(14a) The Community should create the necessary conditions to enable the Member States to benefit from the quality of research and the body of knowledge produced in universities dedicated to the study of marine sciences.
Zinātniskā un tehniskā informācija, kas nepieciešama, lai īstenotu dažādus šīs direktīvas etapus, jāiegūst no uzticamiem avotiem, kā arī jānodrošina to piekrastes reģionu, kur šie mācību centri parasti atrodas, ilgtspējība.
The scientific and technical information required for the implementation of the various stages created by this Directive should thus be obtained from reliable sources and the sustainability of coastal areas where such teaching centres are normally located should be guaranteed .
Eiropas universitātes, kas nodarbojas ar jūras vides zinātnēm, rada augstas kvalitātes informāciju, kura būtu jāizmanto.
European universities devoted to marine environmental sciences produce high-quality information which should be utilised.
Tās būtu jāatbalsta arī saistībā ar piekrastes reģionu ilgtspējīgu attīstību.
They should also be supported in the context of the sustainable development of coastal areas.
Tas ļauj vienlaikus īstenot divus mērķus: panākt piekrastes reģionu ilgtspējību un iegūt direktīvas īstenošanai nepieciešamo informāciju.
This makes it possible to pursue two objectives at the same time: the sustainability of coastal areas and the acquisition of the information necessary for the Directive to be applied.
(14b) Atbalsts jūras vides pētījumiem ir jāparedz Septītajā pamatprogrammā par pētniecību un attīstību.
(14b) Support for research into the marine environment should be enshrined in the Seventh Framework Programme on research and development.
Eiropas universitātes un pētniecības laboratorijas, kas nodarbojas ar jūras vides zinātnēm, rada augstas kvalitātes informāciju, kura būtu jāizmanto.
European universities and research laboratories devoted to marine environmental sciences produce high-quality information which should be utilised.
(17a) Pasākumu programmu plānošana, īstenošana un pārvaldība var būt saistīta ar ievērojamiem izdevumiem.
(17a) The planning, implementation and management of the programmes of measures may require considerable expenditure.
Ņemot vērā to, ka pasākumu programmas ir veids, kā sasniegt direktīvas mērķus, Kopienai jāuzņemas daļa dalībvalstu izmaksu, kas rodas šo programmu sagatavošanas, īstenošanas un saskaņošanas laikā.
Bearing in mind that the programmes of measures are the means of achieving the objectives of this Directive, the Community should contribute to Member States' expenditure during the preparation, implementation and coordination of those programmes.
Pasākumu programmas ir galvenais veids, kā sasniegt direktīvas mērķus; to ietekmei ir nozīme visā Kopienā, un tādēļ ir jānodrošina, ka Kopiena uzņemas daļu no dalībvalstu izdevumiem.
The programmes of measures are the basic tool for achieving the objective of the Directive; they have an impact at Community level and, therefore, provision should be made for a Community contribution to the Member States' expenditure.
(26) Ir lietderīgi, ka Komisija iesniedz pirmo novērtējuma ziņojumu par šīs direktīvas īstenošanu divu gadu laikā pēc visu pasākumu programmu saņemšanas, bet jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 2021. gadā.
(26) It is appropriate that the Commission should present a first evaluation report on the implementation of this Directive within two years of receiving all programmes of measures and, in any case, by 2021 at the latest.
Turpmāki Komisijas ziņojumi pēc tam jāpublicē reizi sešos gados.
Subsequent Commission reports should be published every six years thereafter.
(26) Ir lietderīgi, ka Komisija iesniedz pirmo novērtējuma ziņojumu par šīs direktīvas īstenošanu divu gadu laikā pēc visu pasākumu programmu saņemšanas, bet jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 2017. gadā.
(26) It is appropriate that the Commission should present a first evaluation report on the implementation of this Directive within two years of receiving all programmes of measures and, in any case, by 2017 at the latest.
Grozījums Nr. 21 28. apsvērums
Amendment 21 Recital 28
(28) Zivsaimniecības vadību regulējošus pasākumus var veikt tikai kopējās zivsaimniecības politikas kontekstā, kā noteikts Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku , pamatojoties uz zinātniskiem atzinumiem, un tādēļ šī direktīva uz tādiem pasākumiem neattiecas .
(28) Measures regulating fisheries management can only be taken in the context of the Common Fisheries Policy, as set out in Council Regulation (EC) No 2371/2002 of 20 December 2002 on the conservation and sustainable exploitation of fisheries resources under the Common Fisheries Policy, based on scientific advice, and are therefore not addressed by this Directive.
Radioaktīvu materiālu izmantošanas izraisītas izplūdes un emisijas kontroli regulē Euratom Līguma 30. un 31. pants, tādēļ šī direktīva uz to neattiecas.
The control of discharges and emissions resulting from the use of radioactive material is regulated by Articles 30 and 31 of the EURATOM Treaty and is therefore not addressed by this Directive.
(28) Zivsaimniecības vadību regulējošus pasākumus var veikt cita starpā kopējās zivsaimniecības politikas kontekstā, kā noteikts Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku, pamatojoties uz zinātniskiem atzinumiem, un tādēļ šī direktīva attiecas arī uz tādiem pasākumiem.
(28) Measures regulating fisheries management can be taken , inter alia, in the context of the Common Fisheries Policy, as set out in Council Regulation (EC) No 2371/2002 of 20 December 2002 on the conservation and sustainable exploitation of fisheries resources under the Common Fisheries Policy, based on scientific advice, and are therefore also addressed by this Directive.
Radioaktīvu materiālu izmantošanas izraisītas izplūdes un emisijas kontroli regulē EURATOM līguma 30. un 31. pants, tādēļ šī direktīva uz to neattiecas.
The control of discharges and emissions resulting from the use of radioactive material is regulated by Articles 30 and 31 of the EURATOM Treaty and is therefore not addressed by this Directive.
Tādām darbībām kā zivsaimniecība ir liela ietekme uz jūras vidi, tādēļ tā arī pakļaujas šai direktīvai.
Activities such as fishing have a major impact on the marine environment and therefore also fall under this directive.
Grozījums Nr. 22 28.a apsvērums (jauns)
Amendment 22 Recital 28 a (new)
(28a) Kopējās zivsaimniecības politikas nākotnes reformai ir jāņem vērā zvejas ietekme uz vidi un šīs direktīvas mērķi.
(28a) Future reform of the Common Fisheries Policy should take into account the environmental impacts of fishing and the objectives of this Directive.
Neilgtspējīga zveja ir viens no lielākajiem apdraudējumiem Eiropas jūrām.
Unsustainable fishing is one of the biggest threats to Europe's seas.
(29a) Dalībvalstu rīcības pamatā ir jābūt piesardzības principam un ekosistēmu metodei;
(29a) Action by Member States should be based on the precautionary principle and an ecosystem-geared approach.
Ar šo direktīvu izveido regulējumu jūras vides stratēģiju izstrādei, kas paredzētas, lai ne vēlāk kā 2021. gadā panāktu labu vides stāvokli jūras vidē un lai nodrošinātu jūras vides turpmāku aizsardzību un saglabāšanu, kā arī novērstu tās stāvokļa pasliktināšanos .
This Directive establishes a framework for the development of Marine Strategies designed to achieve good environmental status in the marine environment [ by the year 2021 at the latest ], and to ensure the continued protection and preservation of that environment and the prevention of deterioration.
Ar šo direktīvu izveido regulējumu, kura ietvaros dalībvalstis ne vēlāk kā 2017 . gadā panāk labu vides stāvokli jūras vidē un veic pasākumus, kuri:
This Directive establishes a framework within which Member States shall achieve good environmental status in the marine environment by the year 2017 at the latest and take measures which:
Šajā direktīvā „vides stāvoklis” ir vispārējais vides stāvoklis attiecīgā apgabala jūras ūdeņos, ņemot vērā tajos ietilpstošo jūras ekosistēmu struktūru, funkcijas un tajās notiekošos procesus, dabīgos fizioģeogrāfiskos un klimatiskos faktorus, kā arī fizikālos un ķīmiskos apstākļus, tostarp cilvēka darbības izraisītos apstākļus.
For the purposes of this Directive, “environmental status” means the overall state of the environment in marine waters, taking into account the structure, function and processes of the constituent marine ecosystems together with natural physiographic, geographic and climatic factors, as well as physical and chemical conditions including those resulting from human activities in the area concerned.
a) aizsargā un saglabā jūras vidi vai padara iespējamu tās atjaunošanos, vai, ja tas ir iespējams, atjauno jūras bioloģiskās daudzveidības un jūras ekosistēmu darbību, tajās notiekošos procesus un to struktūru;
(a) protect and preserve the marine environment or allow recovery of it or, where practicable, restore the function, processes and structure of marine biodiversity and marine ecosystems ;
b) novērš jūras vides piesārņojumu un to pakāpeniski izskauž, lai novērstu tā ietekmi un risku, kas varētu būtiski kaitēt jūras bioloģiskajai daudzveidībai, jūras ekosistēmām, cilvēku veselībai vai likumīgai jūras izmantošanai;
(b) prevent and phase out pollution in the marine environment so as to ensure that there are no significant impacts on or risks to marine biodiversity, marine ecosystems, human health or legitimate uses of the sea;
c) ierobežo darbības jūras vidē līdz ilgtspējīgam līmenim tā, lai tās neapdraud ne nākamo paaudžu darbības iespējas, ne jūras ekosistēmas spēju reaģēt uz dabas un cilvēku radītajām pārmaiņām.
(c) limit activities in the marine environment to levels that are sustainable and that do not compromise uses and activities of future generations nor the capacity of marine ecosystems to respond to natural and human-induced changes.
Direktīva piemērojama visiem ūdeņiem Eiropā, kuri atrodas jūras virzienā no bāzes līnijas, no kuras mēra teritoriālo ūdeņu platumu, un sniedzas līdz vistālākajam punktam apgabalā, kas ir dalībvalsts suverenitātē vai jurisdikcijā, ietverot visu šādu ūdeņu gultni un grunti, turpmāk „jūras ūdeņi Eiropā”.
This Directive is applicable to all European waters on the seaward side of the baseline from which the extent of territorial waters is measured extending to the outmost reach of the area covered by the sovereignty or jurisdiction of Member States including the bed of all those waters and its sub-soils, hereinafter “ European marine waters ” .
Direktīva piemērojama visiem „jūras ūdeņiem Eiropā” un ņem vērā vajadzību nodrošināt asociēto valstu un kandidātvalstu jūras vides kvalitāti.
This Directive is applicable to all European marine waters and shall take account of the need to ensure the quality of the marine environment of associated and applicant States .
Grozījums Nr. 26 2.a pants (jauns)
Amendment 26 Article 2 a (new)
Pastāvošie pienākumi, saistības un iniciatīvas
Existing obligations, commitments and initiatives
Šī direktīva neskar:
This Directive shall be without prejudice to:
a) dalībvalstu vai Kopienas pašreizējās saistības un maksājumu saistības Kopienas vai starptautiskajā līmenī attiecībā uz vides aizsardzību jūras ūdeņos Eiropā; un
(a) existing obligations and commitments of Member States, or the Community, at Community or international level regarding environmental protection in European marine waters; and
b) dalībvalstu kompetenci jau esošajās starptautiskajās institucionālajās struktūrās .
(b) the competence of Member States in existing international institutional structures.
Šis grozījums cenšas precizēt dalībvalstu lomu Eiropas reģionālajās jūras konvencijās.
This amendment seeks to clarify the role of Member States in Europe's Regional Seas Conventions.
Šajā direktīvā:
For the purposes of this Directive:
1) „jūras ūdeņi Eiropā” ir
(1) ‘European marine waters’ shall mean:
visi ūdeņi Eiropā, kuri atrodas jūras virzienā no bāzes līnijas, no kuras mēra teritoriālo ūdeņu platumu, un sniedzas līdz vistālākajam punktam apgabalā, kas ir dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā, ietverot visu šādu ūdeņu gultni un grunti; un
- all European waters on the seaward side of the baseline from which the extent of the territorial waters is measured, extending to the outmost reach of the area covered by the sovereignty or jurisdiction of Member States, including the bed of those waters and its subsoil; and
- visi paisuma un bēguma ūdeņi, kuri atrodas dalībvalsts iekšienē vai to apskalo un no kuriem tiek mērīts teritoriālo ūdeņu attālums, un jebkāda zeme vai jūras gultne, ko nepārtraukti vai periodiski klāj šie ūdeņi;
- all tidal waters - either in or adjacent to the Member States - from which the distance of the territorial waters is measured, and any land or seabed covered continuously or intermittently by those waters;
2) „vides stāvoklis” ir vispārējais stāvoklis attiecīgā apgabala ūdens vidē, ņemot vērā:
(2) ‘environmental status’ shall mean the overall status of the environment of the waters in question, taking into account:
a) jūras ekosistēmu struktūru, funkcijas un tajā notiekošos procesus; un
(a) the structure, function and processes of the constituent marine ecosystems; and
b) komponentus, apstākļus un faktorus – akustiskus, bioloģiskus, ķīmiskus, klimatiskus, ģeogrāfiskus, ģeoloģiskus, fiziskus vai fizioģeogrāfiskus – starp kuriem notiek savstarpēja mijiedarbība un kuri nosaka attiecīgās a) punktā norādītās jūras ekosistēmu apstākļus, produktivitāti, kvalitāti un stāvokli.
(b) the components, conditions and factors, whether acoustic, biological, chemical, climatic, geographic, geological, physical or physiographic, which interact and determine the condition, productivity, quality and state of the marine ecosystems referred to in point (a).
Komponenti, apstākļi un faktori, kas norādīti b) punktā ietver tos, kuri radušies cilvēka darbības rezultātā neatkarīgi no tā, vai šīs darbības tiek veiktas Eiropas jūras ūdeņos vai ārpus tiem;
The components, conditions and factors referred to in point (b) include those arising as a result of human activities, irrespective of whether such activities occur within or outside the European marine waters in question;
3) „labs vides stāvoklis” ir tāds vides stāvoklis, kad:
(3) ‘good environmental status’ shall mean the state of the environment when:
a) jūras vides ietilpstošo ekosistēmu struktūra, funkcijas un tajās notiekošie procesi ļauj šīm ekosistēmām darboties pilnīgi pašuzturoši, kā tas notiek dabiski.
(a) the structure, function and processes of the constituent marine ecosystems enable these ecosystems to function in their natural self-maintaining manner.
Jūras ekosistēmas uztur savu dabisko pretošanās spēju, ja nākas saskarties ar lielākām vides pārmaiņām;
The marine ecosystems retain their natural resilience to broader environmental change;
b) visas cilvēka darbības attiecīgajā apgabalā un ārpus tā notiek tādā veidā, lai to kopējā ietekme uz jūras ekosistēmām būtu savienojama ar labu vides stāvokli.
(b) all human activities within and outside the area in question are managed in a manner that makes their collective pressure on the marine ecosystems compatible with good environmental status.
Cilvēku darbības jūras vidē notiek tā, lai nepārsniegtu ilgtspējības līmeni novērtējumam pakļautajā ģeogrāfiskajā apvidū.
Human activities in the marine environment shall not exceed levels that are sustainable at the geographical scale appropriate for assessment purposes.
Tiek saglabāts potenciāls, kas nākamajām paaudzēm ir nepieciešams jūras vides izmantošanai un darbībai tajā;
The potential for uses and activities of future generations in the marine environment is maintained;
c) bioloģiskā daudzveidība un jūras ekosistēmas tiek aizsargātas, tiek novērsta to degradācija, ir iespējama reģenerācija un iespēju robežās tiek atjaunotas to funkcijas, tajās notiekošie procesi un to struktūra;
(c) marine biodiversity and ecosystems are protected, their deterioration is avoided, recovery is possible and, where possible, their functions, processes and structure are restored;
d) jūras vidē pastāvīgi tiek samazināts piesārņojums un enerģija, kā arī troksnis, nodrošinot tās ietekmes vai riska samazināšanu līdz minimumam, kas apdraud bioloģisko daudzveidību, jūras ekosistēmas, cilvēku veselību vai likumīgu jūras izmantošanu; un
(d) pollution and energy, including noise, in the marine environment are steadily reduced so as to ensure that the impact on or risks for marine biodiversity and marine ecosystems, human health or legitimate uses of the sea are minimised; and
e) visi I pielikumā uzskaitītie nosacījumi tiek ievēroti;
(e) all the conditions listed in Annex -I are met;
4) „piesārņojums” ir cilvēka darbības rezultātā radies tāds tiešs vai netiešs piesārņojums ar vielām vai enerģiju, kā arī ar troksni, kam ir vai var būt kaitīga ietekme uz jūras bioloģisko daudzveidību un uz jūras ekosistēmām, kurš var radīt risku cilvēku veselībai, kā arī radīt šķēršļus jūras likumīgai izmantošanai;
(4) 'pollution' shall mean the direct or indirect introduction, as a result of human activity, of substances or energy, including noise, into the marine environment which results or may result in such deleterious effects as harm to marine biodiversity and marine ecosystems, hazards to human health and hindrance to legitimate uses of the sea.
5) „aizsargājamās jūras teritorijas” ir teritorijas, kurās ir ierobežotas vai aizliegtas darbības, kuras (pēc definīcijas) izdara svarīgu spiedienu un/vai stipri ietekmē jūras vidi.
(5) ‘marine protected areas’ shall mean areas in which activities identified as exerting an important pressure and/or impact on the marine environment shall be limited or forbidden.
Jūras vides stratēģijas sagatavošanas posmā dalībvalstis nosaka aizsargājamās jūras teritorijas, un tās ietilpst jūras teritoriālās plānošanas sistēmā, kas ir saskaņota Kopienas, reģionālajā un apakšreģionālajā līmenī un ir saskaņā ar Kopienas parakstītajām starptautiskajām saistībām.
Marine protected areas are identified by Member States during the preparation phase of the Marine Strategy, and belong to a system of marine spatial planning which is consistent at Community, regional and sub-regional level, and in line with international commitments to which the Community is party.
Īstenojot saistības saskaņā ar šo direktīvu, dalībvalstis ņem vērā, ka to jūras ūdeņi Eiropā ir šādu jūras vides reģionu neatņemama daļa :
Member States shall, when implementing their obligations unde r this Directive , take due account of the fact that their European marine waters form an integral part of the following Marine Regions:
Dalībvalstis īsteno šo direktīvu attiecībā uz šādiem jūras reģioniem :
Member States shall implement this Directive with reference to the following Marine Regions:
a) Baltijas jūra;
(a) the Baltic Sea;
a) Baltijas jūru ;
(a) the Baltic Sea;
b) Ziemeļaustrumu Atlantija;
(b) the North East Atlantic Ocean;
b) Ziemeļaustrumu Atlantiju ;
(b) the North East Atlantic Ocean;
ca) Melno jūru.
(ca) the Black Sea .
Lai ņemtu vērā konkrēta apgabala īpatnības, dalībvalstis var īstenot šo direktīvu, atsaucoties uz 1. punktā minēto jūras ūdeņu apakšiedalījumu, ar nosacījumu, ka šādu apakšiedalījumu ierobežo atbilstīgi šādiem jūras vides apakšreģioniem:
Member States may, in order to take into account the specificities of a particular area, implement this Directive by reference to subdivisions of the marine waters referred to in paragraph 1, provided that such subdivisions are delimited in a manner compatible with the following Marine Sub-Regions:
Lai ņemtu vērā konkrēta apgabala īpatnības, dalībvalstis var īstenot šo direktīvu, atsaucoties uz 1. punktā minēto jūras ūdeņu apakšiedalījumu, ar nosacījumu, ka šādu apakšiedalījumu ierobežo atbilstīgi starptautiskajiem nolīgumiem un tas ir saderīgs ar šādiem jūras vides apakšreģioniem:
Member States may, in order to take into account the specificities of a particular area, implement this Directive by reference to subdivisions of the marine waters referred to in paragraph 1, provided that such subdivisions are delimited in a manner consistent with international agreements and are compatible with the following Marine Sub-Regions: