natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šīs observatorijas izveide īstermiņa ir apšaubāma, jo nepieciešams optimizēt iegūto datu izmantošanu, pirms tiek uzsākta šī mērķa īstenošana.
Indeed, setting up the observatory would be a questionable course of action in the short term, since the data already gathered ought to be turned fully to account before embarking on a venture of that kind.
Dalībvalstu iesaistīšanās ES informācijas un saziņas politikā ir ārkārtīgi svarīga.
It is vital for Member States to be involved in EU information and communication policy.
Bez tās neviens vēstījums nevar sasniegt pilsoņus.
Without them, it would be virtually impossible for any message to get through.
Jāpievērš lielāka uzmanība vēstījumu saturam, lai rosinātu pilsoņu interesi, aplūkojot dažādas viņiem nozīmīgas problēmas.
Attention needs to focus to a greater extent on what is said, so as to ensure that messages strike a chord with citizens by addressing their different concerns.
Mums jāprot izskaidrot, ko Eiropa var darīt katra pilsoņa labā.
We need to succeed in explaining what Europe can do for each and every citizen.
Jāatrod veids, kā pārliecinošāk uzsvērt Eiropas nozīmes jautājumus, īstenojot informācijas un saziņas politiku reģionu un vietējā līmeni.
We have to find a way to bring our weight to bear more decisively on information and communication policy at regional and local level.
Konkrētiem dalībniekiem, piemēram, politiskajām partijām, jāspēj mobilizēt pilsoņus Eiropas politikas atbalstam, un tāpēc šo dalībnieku rīcībai ir izšķiroša loma.
Stakeholders such as political parties have to be able to mobilise citizens in support of European politics and accordingly have a crucial role to play.
Referents atbalsta Parlamenta, Komisijas un Padomes dialoga stiprināšanu un uzskata, ka šai nolūkā ir nepieciešama labāka iestāžu darbības koordinēšana.
The rapporteur believes that Parliament, the Commission, and the Council should intensify their three-cornered dialogue and, to that end, coordinate their activities more closely.
Vienīgais forums Komisijas un Parlamenta informācijas un saziņas dienestu kopīga viedokļa veidošanai ir Starpiestāžu informācijas grupa.
The only forum that the Commission’s and Parliament’s information and communication services have for pooling their ideas is the Interinstitutional Group on Information.
Tās pamatuzdevums ir noteikt programmas PRINCE prioritātes.
Its basic task is to set the priorities for the PRINCE programme.
Visas iniciatīvas, kas nav ietvertas minētajā programmā, tiek uzskatītas par īpašiem pasākumiem, un tās attiecīgi ir jāveicina vai nu Komisijai, vai Parlamentam.
Any initiatives not covered by that programme are treated as specific measures and pursued at the instigation of either the Commission or Parliament, as the case may be.
Saskaņā ar referenta viedokli, programmā PRINCE būtu ieteicams ietvert vairāk prioritāro jomu, kā arī līdz minimumam samazināt to gadījumu skaitu, kad iestādes veic īpašas darbības.
The rapporteur believes that the PRINCE programme should encompass more priority areas and each institution should take specific action only as and where necessary.
Turklāt Starpiestāžu informācijas grupai jādarbojas galvenokārt politiski un ir jāsamazina tās skaitliskais sastāvs, lai palielinātu darbības efektivitāti.
The institutional group should, moreover, be primarily political in character, and its membership scaled down to make for greater operating efficiency.
par Balto grāmatu par Eiropas Savienības komunikācijas politiku
on the White paper on a European communication policy
Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Kultūras un izglītības komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs calls on the Committee on Culture and Education, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. tā kā Eiropas demokrātijas pamatā jābūt tiesībām uz informāciju un vārda brīvībai, uz kurām jābalstās Eiropas un dalībvalstu politiskajām sistēmām, un tāpēc informācija pēc iespējas jādara pieejama sabiedrībai;
A. whereas the right to information and freedom of expression should be at the heart of democracy in Europe and underpin the political systems at European and national levels and thus, insofar as is possible, information should be made available to the public,
B. tā kā demokrātiska līdzdalība ir politiskā procesa stūrakmens, kam tieši jāietekmē Eiropas Savienības politikas veidošana;
B. whereas democratic participation is a cornerstone of the political process and should have a direct bearing on the Union's policy formulation,
C. tā kā pārredzamība un atklātība ir komunikācijas priekšnoteikums un tā kā šāda komunikācija ir abpusējs dialogs ar Eiropas Savienības pilsoņiem, kas ir būtisks demokrātijas aspekts, kurš nepieciešams sabiedrības diskusiju veicināšanai;
C. whereas transparency and openness are preconditions for communication and such communication is a two-way dialogue with European citizens, which is an essential element of democracy and indispensable for fostering public debate,
D. tā kā „pārdomu laika” mērķis ir padarīt Eiropas Savienību demokrātiskāku un efektīvāku un atjaunot ES saikni ar tās pilsoņiem;
D. whereas the aim of a 'period of reflection' is to make the Union more democratic and effective and to 'reconnect' it with the citizens,
E. norādot, ka Eiropas jautājumi un Kopienas tiesību aktu „pievienotā vērtība” tiek reti atzīti valsts līmeņa publiskajās debatēs, kurās šo valstu politiķi bieži piedēvē sev Eiropas „veiksmes stāstus”, vienlaikus tomēr labprāt kritizējot ES, nereti par politikas neveiksmēm, kas radušās pašu valsts līmenī;
E. pointing out that European issues and the "added value" of Community legislation are rarely acknowledged during national debates, with national politicians often taking credit for European "success stories", while, conversely, national politicians are quick to criticise the EU, often for failures in policy which arise at national level,
F. vēršot uzmanību uz Eiropas Savienības parlamentu priekšsēdētāju 2005. gada 6. un 7. maija konferences prezidentūras secinājumiem, kuros izteikts aicinājums dalībvalstu parlamentiem katru gadu, vēlams plenārsēdes laikā, apspriest Eiropas Komisijas likumdošanas un darba gada programmu,
F. drawing attention to the Presidency Conclusions of the Conference of the Speakers of European Union Parliaments (6 and 7 May 2005), which called upon the national parliaments to hold a debate, preferably in plenary session, each year on the annual legislative and work programme of the European Commission,
3. uzskata, ka ir jāpublicē ikviena Padomes, Komisijas un Parlamenta komiteju darba kārtība un visi dokumenti, kā arī viegli saprotama vispārēja informācija; norāda, ka šai informācijai jābūt viegli pieejamai sabiedrībai, jo īpaši internetā, kur šādi dokumenti publicējami un kur jānodrošina sanāksmju tiešraide un ieraksts;
Considers that all Council, Commission and European Parliament committees' agendas and documents, as well as easily understandable background information, should be published; points out that this information should be easily accessible to the public, notably via the Internet, through publication of such documents and the live and retrievable transmission of meetings;
5. mudina dalībvalstu parlamentus stiprināt pārbaudītāju pienākumu, ko pilda šo valstu valdības, darbojoties Padomē, tādējādi veicinot izpratni un līdz ar to ES iestāžu demokrātisku atbildību;
Encourages the national parliaments to enhance the scrutiny role of their governments when they act at the Council, thus raising awareness and thereby the democratic accountability of the EU institutions;
7. uzskata, ka diskusijās ir jāņem vērā invalīdu, mazākuma grupu, kā arī valsts un vietējās sabiedrības un konkrētu mērķgrupu īpašās vajadzības un darbība; norāda, ka vairāk uzmanības ir jāvelta tam, lai būtiska, kā arī reģionalizēta informācija tiek novirzīta noteiktai mērķauditorijai, tādējādi Eiropas mēroga jautājumus piesaistot pilsoņu ikdienas dzīvei;
Considers that the debate should take into account specific needs and activities of disabled people and minority groups as well as national and local audiences and specific target groups; points out that more attention should be paid to channelling relevant, as well as regionalised information, to defined target audiences, thereby connecting European issues with citizens' daily lives;
Baltā grāmata par Eiropas Savienības komunikācijas politiku
White paper on a European communication policy
Konstitucionālo jautājumu komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Kultūras un izglītības komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Constitutional Affairs calls on the Committee on Culture and Education, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
4. uzsver starpparlamentāro forumu par Eiropas nākotni sasaukšanas nozīmi – otrais šāds forums notiks saistībā ar Romas Līgumu 50. gadadienu; prasa Eiropas komunikācijas politikā ņemt vērā diskusijas, kuras notiek Eiropas iedzīvotāju pārstāvju līmenī;
Points to the importance of convening interparliamentary forums on the future of Europe, one of which will be meeting to mark the 50th anniversary of the Treaties of Rome; calls, as far as European communication policy is concerned, for the discussions among the representatives of the European people to be taken into account;
6. atgādina, ka Pamattiesību hartā jau ir noteiktas pilsoņu pamattiesības informācijas jomā, un jebkurā jaunā instrumentā būs jāievēro Parlamenta, kā vēlētas asamblejas prerogatīvas, īpaši viņa tiesības brīvi vērsties pie visas Eiropas Savienības pilsoņiem; aicina Konstitucionālo jautājumu komiteju izanalizēt šāda iestāžu sadarbības instrumenta iespējamo veidu un saturu;
Stresses that the Charter of Fundamental Rights already lays down citizens' rights regarding information and that any new instrument should respect the prerogatives of Parliament as an elected assembly, in particular its power to freely address citizens from across the Union; calls for its Committee on Constitutional Affairs to examine the possible form and content of an interinstitutional instrument of this kind;
9. uzsver, ka Baltās grāmatas stratēģija un saturs jāpiemēro un jāattīsta, pamatojoties uz Eiropas sabiedrībā un dalībvalstu starpā notiekošajām diskusijām;
Points to the need to adapt and further the strategies and substantive areas set out in the White Paper, taking into account the ongoing debates in European society and among the Member States;
13. pauž nožēlu par to, ka esošās informācijas politikas mērķis netiek sasniegts un informācija nenonāk līdz Eiropas pilsoņiem; tādēļ uzsver, ka jāmeklē pilnīgi jauni ceļi, it īpaši, izmantojot televīzijai raksturīgu žurnālistisko ievirzi; atbalsta domu informēt par Eiropu pēc „Universum” programmu parauga;
Regrets that the present information policy is failing to serve its purpose and not reaching European citizens; maintains, therefore, that fundamentally new departures are needed, in particular in the form of specific journalistic coverage designed for television; supports, therefore, the idea of European news modelled on Universum programmes;
19. uzsver Eiropas Konstitūcijas nozīmi, jo tā dotu Savienībai politiskāku un demokrātisku raksturu, un padarītu to pievilcīgāku pilsoņu acīs; atgādina, ka Eiropas Parlaments, Padome un Komisija ir politiski atbildīgi par šā procesa atbalstīšanu.
Points to the importance of a Constitution for Europe to make the Union more political and democratic and capable of attracting citizens; points out that Parliament, the Council, and the Commission have a political responsibility to support this process.
Baltā grāmata par Eiropas Savienības komunikācijas politiku
White Paper on a European communication policy
Ziņojums par Balto grāmatu attiecībā uz Eiropas Savienības komunikācijas politiku
Report on the White Paper on a European communication policy
GUE/NGL, EIROPAS APVIENOTĀS KREISO UN ZIEMEĻVALSTU ZAĻO KREISO SPĒKU KONFEDERĀLĀS GRUPAS MAZĀKUMA VIEDOKLIS 18
MINORITY OPINION OF THE GUE/NGL - CONFEDERAL GROUP OF THE EUROPEAN UNITED LEFT-NORDIC GREEN LEFT.........................................................20
– ņemot vērā Līgumu par Konstitūciju Eiropai, kas parakstīts Romā 2004. gada 29. oktobrī,
– having regard to the Treaty establishing a Constitution for Europe, signed in Rome on 29 October 2004,
– ņemot vērā 2005. gada 16.–17. jūnija un 15.–16. decembra Eiropadomes prezidentūras secinājumus, īpaši prezidentūras ziņojumus par Eiropas drošības un aizsardzības politiku (EDAP),
– having regard to the Presidency conclusions of the European Councils of 16/17 June and 15/16 December 2005, and in particular to the Presidency reports on ESDP,
– ņemot vērā tā 2005. gada 14. aprīļa rezolūciju par Eiropas drošības stratēģiju
– having regard to its resolution of 14 April 2005 on the European Security Strategy
– ņemot vērā 2003. gada 9. decembrī Padomes apstiprināto ES stratēģiju pret masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu,
having regard to the EU Strategy against proliferation of Weapons of Mass Destruction, endorsed by the Council on 9 December 2003,
– ņemot vērā bijušā komisāra Michel Barnier 2006. gada maija ziņojumu „Par Eiropas civilās aizsardzības spēkiem: Eiropas palīdzība”,
– having regard to the report entitled 'For a European civil protection force: europe aid' presented in May 2006 by former Commissioner Michel Barnier,
– ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 2. februāra rezolūciju par Padomes gada ziņojumu Eiropas Parlamentam attiecībā uz kopējās ārpolitikas un drošības politikas galvenajiem aspektiem un pamatvirzienu izvēli, tostarp finansiālo ietekmi uz Eiropas Kopienu vispārējo budžetu 2004. gadam
– having regard to its resolution of 2 February 2006 on the annual report from the Council to the European Parliament on the main aspects and basic choices of CFSP, including the financial implications for the general budget of the European Communities - 2004
– ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu ( A6-0366/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs ( A6‑0366/2006 ),
A. tā kā Eiropas drošības stratēģija ir daļa no vispārējās kopējās ārpolitikas un drošības politikas un Eiropas drošības un aizsardzības politikas, saskaņā ar kurām ES var īstenot visas iespējamās politiskās darbības, tostarp diplomātiskos, ekonomiskos un attīstības politikas pasākumus,
A. whereas the European Security Strategy is part of the overall CFSP and ESDP, under which the full range of possible political action by the European Union – including diplomatic, economic and development policy measures – can be deployed,
B. tā kā sabiedriskās domas aptaujas pēdējos 10 gadus ir uzrādījušas noturīgi augstu atbalsta līmeni — vairāk nekā 60 % pilsoņu atbalsta ES kopējo ārpolitiku un vairāk nekā 70 % atbalsta ES kopējo aizsardzības politiku; turklāt tā kā citas aptaujas ir parādījušas, ka militāro izdevumu pieaugums netiek atbalstīts,
B. whereas opinion polls over the last 10 years have shown a consistently high level of approval as it has emerged that more than 60% of EU citizens are in favour of a common European Union foreign policy and more than 70% are in favour of a common European Union defence policy; whereas, moreover, other polls show that there is no support for increasing military expenditure,
C. tā kā drošība un starptautiskā terorisma apkarošana tiek uzskatīta par ES prioritāti, EDAP ir vajadzīga vienota rīcība un kopēja stratēģija;
C. whereas security and combating international terrorism are considered as a priority for the EU; a joint response and common strategy are needed in the ESDP,
D. tā kā ES un arī citur jāstiprina kontrole pār ieroču eksportu,
D. whereas controls over arms exports must be tightened up by the European Union and also internationally,
6. uzskata, ka ģeopolitiskās problēmas ir ievērojami saasinājušās kopš Eiropas drošības stratēģijas apstiprināšanas 2003. gadā, radot nepieciešamību to pārskatīt vēlākais 2008. gadā; uzskata, ka stratēģiju vajadzētu pārskatīt reizi piecos gados un to vajadzētu izskatīt Eiropas Parlamentā un dalībvalstu parlamentos;
Considers that the geopolitical challenges have evolved considerably since the adoption of the European Security Strategy in 2003, making its revision necessary in 2008 at the latest; is of the opinion that the Strategy should be revised every 5 years and that it should be debated in the European Parliament and the parliaments of the Member States;
9. atbalsta iniciatīvas par ciešākām attiecībām un intensīvāku informācijas apmaiņu starp dalībvalstu parlamentiem un Eiropas Parlamentu saistībā ar jautājumiem par EDAP, lai kļūtu iespējams strukturētāks un regulārāks dialogs starp parlamentiem;
Advocates initiatives for closer relations and an intensified exchange of information between the parliaments of the Member States and the European Parliament in relation to questions concerning the ESDP, in order to make more structured and regular dialogue between the parliaments possible;
a) aizstāvētos pret jebkādu reālu un nepārprotamu drošības apdraudējumu,
(a) defend itself against any real and unequivocal threat to its security;
b) nodrošinātu mieru un stabilitāti visupirms ģeogrāfiskajos kaimiņreģionos un citās pasaules daļās saskaņā ar ANO Statūtu principiem,
(b) secure peace and stability first and foremost in its geographical neighbourhood and in other parts of the world, in accordance with the principles of the UN Charter;
c) veiktu humanitārās intervences un glābšanas operācijas,
(c) carry out humanitarian interventions and rescue operations;
d) novērstu un pārvaldītu konfliktus un veicinātu demokrātiju un cilvēktiesību ievērošanu,
(d) prevent and manage conflicts and promote democracy and respect for human rights;
11. uzsver, ka kādas trešās valsts bruņota uzbrukuma gadījumā Eiropas Savienībai, NATO nodrošinātu kolektīvo aizsardzību; atzinīgi vērtē NATO pieaugošās spējas piedalīties operācijās citos reģionos; tādēļ uzskata NATO par piemērotu forumu transatlantiskajam dialogam drošības jautājumos;
Emphasises that, in the event of an attack by the armed forces of a third country on the territory of the Union, NATO remains the guarantor of collective defence; welcomes NATO's increasing capability of playing a role in out-of-theatre operations; also regards NATO as the appropriate forum for transatlantic dialogue on security issues;
ir apņēmies neseno mēģinājumu atbilstoši Civilajiem pamatmērķiem 2008 iespaidā kompensēt agrāko nepietiekamo uzsvaru uz civilo spēju un potenciāla attīstību;
Welcomes the European Union's emphasis upon strengthening civil and military cooperation in crisis management and recognises that the development of civilian crisis management capabilities has been a distinct feature which provides added value in the development of the ESDP and across the spectrum of responses to conflict prevention, humanitarian intervention, post-conflict reconstruction and peace-building;
civilo un militāro vienību un operatīvo centru spēju mudināts plāno nopietni iesaistīties un palīdzēt izstrādāt ES pieeju integrētai civilmilitārai sadarbībai un koordinācijai; tādēļ iesaka uzlabot civilo un militāro vienību un operatīvo centru, lai tas kļūtu par Eiropas štābu civilmilitāro operāciju veikšanai;
16. is encouraged by recent attempts under the Civilian Headline Goal 2008 to redress the previous lack of emphasis on developing civilian capacities and capabilities; is further encouraged by the potential for the Civilian and Military Cell and the Operations Centre to play an important role in developing the Union's approach to integrated civil-military cooperation and coordination; recommends, therefore, that the Civilian and Military Cell and the Operations Centre be upgraded to become a European Headquarters for carrying out civil-military missions;
17. atzīst, ka gan civilo, gan militāro krīžu pārvaldības operācijām svarīgas ir galvenās spējas, ko nodrošina satelītu un izlūkošanas no gaisa sistēmas, integrētas telekomunikāciju sistēmas un stratēģiskie jūras un gaisa pārvadājumi; aicina Eiropas Drošības aģentūru kopā ar Komisiju uzsākt integrētu izpēti un pilnveidošanas procesus jomās, kas pastiprinātu integrētas un koordinētas civilmilitārās pieejas, un it īpaši satelītu un izlūkošanas no gaisa sistēmas un integrētas telekomunikāciju sistēmas;
17. recognises that the key enabling capabilities in the area of satellite-based and airborne intelligence systems, integrated telecommunications systems and strategic sea and airlift are essential to both civilian and military crisis management operations; calls for integrated research and development processes to be initiated by the European Defence Agency together with the Commission in areas that reinforce integrated and coordinated civil-military approaches, and in particular in the areas of satellite-based and airborne intelligence systems and integrated telecommunications systems;
Krīžu pārvaldība
Crisis management
22. uzskata, ka EDAP pilnveidošana ir veicinājusi „pelēko zonu” rašanos, ņemot vērā Padomes un Komisijas pilnvaras galvenokārt attiecībā uz civilo operāciju izpildi; sagaida, ka stabilitātes instrumenta pieņemšana radīs lielāku skaidrību, neatstājot negatīvas sekas uz krīzes pārvaldības elastīgumu, kas līdz šim ir apliecināts praksē;
Considers that the development of the ESDP has contributed to the emergence of 'grey areas' regarding the powers of the Council and the Commission relating to the performance of primarily civilian missions; expects that the adoption of the Stability Instrument will provide some clarification, without this having a negative effect on the flexibility in crisis management which has been demonstrated to date in practice;
Iekšējā drošība
Homeland security
– jānodrošina brīva piegādes plūsma rūpniecībai un individuāliem patērētājiem, jo sevišķi ogļūdeņraža piegāde, kas ir saistīta ar kuģniecības, lidojumu un cauruļvadu līniju drošību,
- secure the free flow of supplies for industry and individual consumers, and of hydrocarbons in particular, which entails the security of shipping, flights and pipelines;
– jāaizsargājas pret kiberuzbrukumu, kas var sagraut svarīgas komunikācijas, finanšu vai enerģētiskās sistēmas;
- defend itself against a cyber attack which may disrupt vital communications, financial or energy systems;
Ātra rīcība, pamatojoties uz ANO Statūtiem
Rapid action on the basis of the UN Charter
Rīcības noteikumi/apmācība
Rules of conduct/training
30. uzskata, ka karavīri tiks pakļauti nevajadzīgiem riskiem, ja to komandķēde, aprīkojums vai bruņojums neatbildīs operāciju vajadzībām; tādēļ uzskata par īpaši svarīgu nodrošināt, lai ES vienības būtu atbilstoši aprīkotas;
Is of the opinion that soldiers will be exposed to unnecessary risks if their chain of command, equipment or armaments do not meet the requirements of the operation; considers it particularly important, therefore, to ensure that the units to be placed under EU command are adequately equipped;
a) uzstājīgi prasa, lai pašreiz veidotās kaujas grupas saņemtu vienādu vai vismaz līdzvērtīgu izlūkošanas un telekomunikāciju aprīkojumu,
(a) strongly requests that the battle groups under development receive common or at least compatible equipment in the fields of intelligence and telecommunications;
b) pieprasa, lai nākošo paaudžu satelītu izlūkošanas sistēmas integrētu Eiropas sistēmā un tās rezultāti būtu pieejami izmantošanai militārām, policijas un katastrofu pārvaldības vajadzībām, izmantojot satelīta centru Torehonā;
(b) demands that the next generation of satellite intelligence-gathering systems be integrated into a European system whose output would be available for military, police and disaster management purposes using the satellite centre in Torrejón;