natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šis tīkls ar nosaukumu FIN-NET tika veidots īpaši tam, lai veicinātu patērētāju strīdu atrisināšanu ārpus tiesas gadījumos, kad pakalpojuma sniedzējs ir reģistrēts ES dalībvalstī, kurā patērētājs nedzīvo.
This network, called FIN-NET, has been designed particularly to facilitate the out-of-court resolution of consumer disputes when the service provider is established in an EU Member State other than that where the consumer lives.
Patlaban šis tīkls apvieno dažādas valsts shēmas, kas vai nu attiecas uz konkrētiem finanšu pakalpojumiem (piemēram, banku un apdrošināšanas ombuda shēmas), vai vispārīgi izskata patērētāju strīdus.
Today the network brings together different national schemes which either cover financial services in particular (e.g. banking and insurance ombudsmen schemes) or handle consumer disputes in general.
Saistībā ar shēmām, kas piedalās šajā tīklā, ir parakstīts brīvprātīgs saprašanās memorands (SM)
Participating schemes have signed up to a voluntary Memorandum of Understanding (MoU)
Saprašanās memorands par pārrobežu ārpustiesas sūdzību tīklu finanšu pakalpojumiem Eiropas Ekonomikas zonā. .
Memorandum of Understanding on a Cross-Border Out-of-Court Complaints Network for Financial Services in the European Economic Area. .
Šajā memorandā ir noteiktas sīki izstrādātas pamatnostādnes, kam jāreglamentē sadarbība pārrobežu sūdzību gadījumos.
The memorandum lays down detailed guidelines which should govern cooperation in cases of cross-border complaints.
Tomēr tā noteikumi nav juridiski saistoši pusēm, tādēļ tie nenosaka nekādas juridiskas tiesības vai pienākumus.
However, its provisions are not legally binding on the Parties and it does not therefore create any legal rights or obligations.
FIN-NET papildina EEJ-NET (Eiropas ārpustiesas sadarbības tīkls), kas izveido vispārīgāku alternatīvu strīdu izskatīšanas mehānismu tīklu (ASI), ko Komisijai paziņojušas dalībvalstis, piemērojot Komisijas ieteikumā Nr. 98/257/EK minētos pamatprincipus.
FIN-NET complements the EEJ-NET (European Extra-Judicial Network), which establishes a more general network of alternative dispute resolution mechanisms (ADRs) notified to the Commission by Member States as applying core principles contained in Commission Recommendation 98/257/EC.
Sadarbības vadlīnijas ir noteiktas SM 6. punktā.
Guidelines for cooperation are laid down in paragraph 6 of the MoU.
Saskaņā ar SM 6. punkta 1. un 2. apakšpunktu tuvākā shēma, tas ir, tāda strīdu izšķiršanas struktūra attiecīgo finanšu pakalpojumu jomā, kas atrodas patērētāja mītnes valstī, „ sniegs patērētājam visu vajadzīgo un atbilstīgo informāciju par sūdzību izskatīšanas tīklu un kompetento shēmu.
According to paragraphs 6(1) and 6(2) of the MoU, the nearest scheme, i.e. the dispute settlement body for the appropriate financial services sector in the consumer’s country of residence, " will give to the consumer all the necessary and appropriate information about the complaints network and about the competent scheme.
Vajadzības gadījumā tuvākā shēma atgādinās patērētājam par to, ka ieteicams vispirms vērsties ar sūdzību tieši pie finanšu pakalpojumu sniedzēja, jo bieži tas ir priekšnoteikumus, kas jāievēro, lai strīdu izšķiršanas struktūras varētu pieņemt sūdzības.
Where appropriate, the nearest scheme will remind the consumer of the advisability of first addressing complaints to the financial services provider directly, since this is often a precondition which must be fulfilled before dispute settlement bodies are able to take on board complaints.
Tāpat tuvākā shēma brīdinās patērētāju par iespējamu laika ierobežojumu, iesniedzot sūdzību kompetentajai shēmai, un iespējamu laika ierobežojumu, uzsākot jebkāda veida tiesvedību tiesās ”.
The nearest scheme will also warn the consumer that there may be a time limit for submitting the complaint to the competent scheme and possible time limits for any legal actions before the courts ".
Visbeidzot SM 6. punkta 4. apakšpunktā ir noteikts, ka šīs pamatnostādnes ir uzskatāmas par tīkla sadarbības pamatprocedūru un ka puses vienmēr var vienoties par alternatīvu sadarbības metodi, lai efektīvāk atrisinātu strīdu.
Finally paragraph 6(4) the MoU provides that these guidelines should be regarded as the basic cooperation procedure in the network and that Parties can always agree to an alternative method of cooperation in the interest of settling the dispute more efficiently.
7. punkts dod patērētājam iespēju izvēlēties valodu, kurā sazināties ar kompetento shēmu.
Paragraph 7 gives the consumer the possibility to choose the language in his dealings with the competent scheme.
Patērētājs var vai nu lietot kompetentās shēmas ikdienas darba valodu, vai sazināties ar to valodā, kurā sastādīts viņa līgums ar finanšu pakalpojumu sniedzēju, vai valodā, kurā viņš parasti sazinājās ar finanšu pakalpojumu sniedzēju.
He may either use the usual working language of the competent scheme or otherwise deal with it in the language either of his contract with the financial services supplier or in which he normally dealt with the financial services supplier.
8. punktā ir noteiktas pamatnostādnes informācijas apmaiņai starp iesaistītajām shēmām un Komisiju un starp kompetento shēmu un tuvāko shēmu.
Paragraph 8 lays down guidelines for the exchange of information both between participating schemes and the Commission and between the competent scheme and the nearest scheme.
Attiecībā uz tuvāko shēmu 8. punkta 3. apakšpunktā ir minēts: „ Savu iespēju robežās tuvākā shēma sniedz kompetentajai shēmai informāciju par piemērotām obligātām patērētāju aizsardzības normām, kas ir spēkā patērētāja mītnes valstī.
As regards the latter, paragraph 8(3) states the following: " Within the framework of its possibilities the nearest scheme provides the competent scheme with information on appropriate mandatory consumer protection rules in force in the consumer’s country of residence.
Kompetentā shēma lūdz šo informāciju ar īpaša rakstiska pieprasījuma palīdzību, kurā iekļauti konkrēti jautājumi par attiecīgo lietu.
The competent scheme should ask this information with a specific written request which includes concrete questions concerning the particular case.
Uz šādiem citu shēmu informācijas pieprasījumiem tiks atbildēts pēc iespējas ātrāk. ”
Such requests for information from other schemes will be replied to as swiftly as possible. "
Eiropas Komisijas FIN-NET sekretariāta pārstāvis E. Ducoulombier H9 īsumā paskaidroja tīkla modus operandi : „ Tīkla pamatprincips ir visnotaļ vienkāršs.
Mr DUCOULOMBIER from the European Commission's FIN-NET Secretariat in H9 explained the network's modus operandi in a nutshell: " The basic principle of the network is quite simple.
Patērētājam no valsts A ir strīds ar finanšu pakalpojumu sniedzēju no valsts B. FIN-NET princips paredz, ka patērētājam no valsts A ir jāzina tikai par savas mītnes valsts ombuda esību un jāsazinās ar savu ombudu dzimtajā valodā.
A consumer from country A has a dispute with a financial services provider situated in country B. The principle of FIN-NET is that the consumer from country A only has to be aware of the existence of his ombudsman in his own country of residence and would then contact his own ombudsman in his own language.
Patērētāja valsts ombuds – šis ombuds tiek saukts par „tuvāko shēmu” – pēc tam nodotu patērētāja prasību līdzīgai iestādei valstī B, kurā atrodas finanšu pakalpojumu sniedzējs.
The ombudsman in the country of the consumer – this ombudsman is referred to as the ‘nearest scheme’ – would then transfer the consumer’s claim to his counterpart in country B, country B being the Member State in which the financial services provider is located.
Tādējādi tā ir visnotaļ vienkārša sistēma, kuras uzdevums ir palīdzēt patērētājiem rast vispiemērotāko shēmu, kas būs atbildīga un spējīga atrisināt patērētāja pārrobežu strīdu.
So it is quite a simple system, which is intended to assist consumers in finding the most appropriate scheme which will be responsible and able to handle the consumer’s cross-border dispute.
Tas nozīmē, ka patērētājam nav jāzina svešvalodas un nav jābūt informētam par pārrobežu strīdu risināšanas shēmu esību citās dalībvalstīs.
It means that the consumer does not have to know languages and does not have to be informed about the existence of cross-border resolution schemes in other Member States.
Viņam ir jāzina tikai par savu ombudu. ”
He only has to know his own ombudsman. "
Tāpat viņš raksturoja Komisijas lomu attiecībā uz FIN-NET : „ Komisija ir šī tīkla koordinators, ... tā organizē praktisko darbu, ... tā organizē, sasauc un rīko sanāksmes un sagatavo šo sanāksmju īsus protokolus.
He also described the Commission's role with regard to FIN-NET: " We as the Commission, are the coordinators of this network, ... we organise the practical aspects ... we organise, convene and host the meetings and issue short minutes of these meetings.
[Lai gan] Komisija pilda gan sekretāra, gan koordinatora funkcijas, ... tā tieši neiejaucas lietu izskatīšanā. ”
[While] we act as both secretary and coordinators, ... we do not intervene directly in the handling of cases ."
Pēc E. Ducoulombier teiktā, FIN-NET katru gadu izskata 600 līdz 800 lietu.
Between 600 and 800 cases are handled by FIN-NET each year, according to Mr DUCOULOMBIER.
Viņš piebilda, ka „ mums nav iesniegta neviena lieta, kurā ombuds būtu pārkāpis FIN-NET nosacījumus, nenosūtot lietu atbildīgajai shēmai, tādēļ mums ir pamatots iemesls uzskatīt, ka pašreizējie nosacījumi patiesībā darbojas ”.
He added that " no cases have been reported to us where an ombudsman has breached the FIN-NET arrangements by not transferring a given case to the scheme responsible, so we have every reason to believe that the arrangements which are in place are in fact working ".
Arī vairāki liecinieki kopumā norādīja uz FIN-NET .
A number of other witnesses also made reference to FIN-NET in general.
W. Merriks norāda uz FIN-NET WE 56 : „ AK Finanšu ombuda dienests ir FIN-NET dibinātājs un loceklis. ...
Mr MERRIKS refers to FIN-NET in WE 56: " The UK Financial Ombudsman Service is a founder-member of FIN-NET. ...
FIN-NET saprašanās memorandā ir noteikts, ka sūdzības izskata tās dalībvalsts shēma, kurā atradās finanšu iestādes attiecīgā filiāle.”
The FIN-NET memorandum of understanding provides for complaints to be handled by the scheme in the Member State where the relevant branch of the financial institution was situated.
Pašreizējais Īrijas finanšu pakalpojumu ombuds J. Meade attiecībā uz FIN-NET WE 62 apgalvoja: „ Es esmu ... parakstījis saprašanās memorandu par ...
In WE 62, the current Irish Financial Services Ombudsman Mr MEADE stated the following in relation to FIN-NET: " I am ... a signatory to the Memorandum of Understanding on ...
Ombudam saskaņā ar FIN-NET ir pienākums nodrošināt efektīvu informācijas apmaiņu starp Eiropas ombudiem. ...
The Ombudsman has an obligation under FIN-NET to ensure efficient exchange of information between European ombudsmen. ...
Ja es saņemu sūdzību no Īrijas iedzīvotāja par finanšu pakalpojumu sniedzēju, kuru regulē regulēšanas iestāde citā EEZ valstī, kas ir pielīdzināma finanšu regulatoram šeit, es varu šo sūdzību nosūtīt izskatīšanai atbilstīgās EEZ valsts ombuda shēmai.
If I receive a complaint from an Irish resident about a financial service provider regulated by a Regulatory Authority in another EEA member state, which is comparable to the Financial Regulator here, I may refer that complaint to the Ombudsman Scheme of the appropriate EEA member state to be dealt with there.
Piemēram, ja tiek saņemta sūdzība par finanšu pakalpojumu sniedzēju no AK, kas darbojas Īrijā, bet ko regulē Finanšu pakalpojumu regulēšanas iestāde AK, šādu sūdzību var nosūtīt izskatīšanai Finanšu ombuda dienestam AK, un otrādi. ”
For example, if a complaint is received about a UK financial service provider operating in Ireland but regulated by the Financial Services Authority in the UK, such a complaint may be referred to the Financial Ombudsman Service in the UK for investigation and vice versa ."
E. Ducoulombier ( H9 ) informēja komiteju, ka šobrīd FIN-NET piedalās 49 ombuda shēmas no 21 valsts.
Mr DUCOULOMBIER (H9) informed the committee that at present 49 ombudsman schemes from 21 countries are members of FIN-NET.
Tīkls neaptver visas ES dalībvalstis.
The network does not cover all EU Member States.
Pirmkārt tāpēc, ka „ dažās dalībvalstīs ... ir pieejamas alternatīvas kompensācijas sistēmas ” ( E. Ducoulombier , H9 ).
This is, firstly, because " in some Members States ... there is no alternative redress available " (Mr DUCOULOMBIER, H9).
( E. Ducoulombier , H9 ) Viņš norādīja, ka pašlaik nepastāv saistošas normas, kas uzliktu dalībvalstīm pienākumu izveidot alternatīvas strīdu risināšanas shēmas.
Furthermore, Mr DUCOULOMBIER (H9) emphasised the heterogeneity of FIN-NET members in terms of coverage, powers and definition of their respective jurisdictions. "
Turklāt E. Ducoulombier ( H9 ) uzsvēra FIN-NET locekļu neviendabīgumu attiecībā uz viņu attiecīgās jurisdikcijas jomu, pilnvarām un noteikšanu. „FIN-NET locekļu vidū ir ombudi ar atšķirīgām lomām un pienākumiem ... . ”
Within FIN-NET, there are Ombudsmen with different roles and responsibilities ..."
Piemēram, AK un Īrijā ombuda dienests horizontāli un vispusīgi aptver visus finanšu pakalpojumus, turpretim citās dalībvalstīs ir atšķirīgi ombudi, kas atbildīgi par dažādiem finanšu pakalpojumiem, piemēram, banku, apdrošināšanas vai hipotekārajiem pakalpojumiem.
For instance, in the UK and Ireland, the ombudsman service has a horizontal, comprehensive coverage of all financial services, whereas in other Member States there are different ombudsmen responsible for the various financial services such as banking, insurance or mortgage.
Otrkārt, pēc E. Ducoulombier ( H9 ) teiktā, to pilnvaras atšķiras: „ Dažu [ombudu] pilnvaras gandrīz līdzinās tiesu pilnvarām; tie var pieņemt spriedumus, kas ir saistoši abām pusēm.
Secondly, the powers vary according to Mr DUCOULOMBIER (H9): " Some of [the ombudsmen] have almost court-like powers; they can render sentences which are binding on both parties.
Dažiem ombudiem nav tādu iespēju.
Some cannot do this.
Daži ombudi vienkārši cenšas samierināt puses un ... piedāvāt izlīgumu, ... bet tie nevar noteikt nekādu pienākumu ... . ”
Some will just try to find a bridge between the parties and ... propose an amicable solution ... but they cannot impose anything. ... "
Visbeidzot E. Ducoulombier uzsvēra ombudu jurisdikcijas definīciju atšķirības.
Finally, Mr DUCOULOMBIER stressed differences in the definitions of ombudsmen's jurisdiction.
Piemēram, „ AK ombudam ir jurisdikcija pār lietām, kas radušās AK, vai līgumiem, kas faktiski tika realizēti no AK ”, turpretī Vācijas apdrošināšanas ombudam ir jurisdikcija tikai pār „ sūdzībām par līgumiem, kas noslēgti ar uzņēmumu, kurš [brīvprātīgi kļuvis] par Vācijas apdrošināšanas uzņēmumu asociācijas locekli ”.
For instance, " in the UK the Ombudsman has jurisdiction on cases which are located in the UK or for contracts which were actually handled from the UK ", whereas the German Insurance Ombudsman has jurisdiction only over " complaints about contracts, which had been entered into with a company which [has voluntarily become] a member of the association of German insurance companies ".
Attiecībā uz Equitable Life lietu jāatzīmē, ka pašreizējās ombuda shēmas un to priekšteces no AK, Īrijas un Vācijas ir (bija) FIN-NET locekles.
As regards the Equitable Life case, it should be noted that current financial ombudsman schemes and their predecessors from the UK, Ireland and Germany are (were) parties to FIN-NET.
Kā norādīts ES 3
As pointed out in ES 3
88. lpp. , „ Vācijas ombuda shēmas pamatā ir brīvprātīga sistēma, tādēļ ombudam ir jurisdikcija tikai pār tiem uzņēmumiem, kas brīvprātīgi piekrituši pievienoties šai shēmai. ...
Page 88. , " the German ombudsman scheme is based on a voluntary system so that the ombudsman only has jurisdiction upon those undertakings which have voluntarily agreed to join the scheme. ...
Situācijā, kad AK uzņēmums atver filiāli Vācijā un nolemj nepievienoties Vācijas ombuda shēmai [līdzīgi kā ELAS], apdrošinājuma ņēmējs, kas iegādājās polisi šajā filiālē, nevar iesniegt Vācijas ombudam sūdzību par apdrošināšanas produkta nelikumīgu pārdošanu.
In a situation where a UK company opens a branch in Germany and decides not to join the German ombudsman scheme [like ELAS], a policyholder who purchased a policy through the branch would be unable to bring a complaint for mis-selling an insurance product to the German Ombudsman.
Arī Lielbritānijas ombuds atteiksies izskatīt šādu sūdzību, jo attiecīgo polisi nepārdeva AK dibināts uzņēmums.
The British ombudsman will also refuse to investigate the complaint because the policy was not sold by a company established in the UK .
Rezultātā apdrošinājuma ņēmējam nav pieejama ārpustiesas strīdu izšķiršanas sistēma ” ( ES 3
As a result, the policyholder is left out with no access to an out-of-court dispute settlement system " (ES 3
Līdzīgu piezīmi izteica E. Ducoulombier ( H9 ), kurš atsaucās uz kādu konkrētu lietu: „ Kāda persona no Vācijas bija iegādājusies vienu no Equitable Life shēmām un iesniegusi sūdzību.
A similar note was struck by Mr DUCOULOMBIER (H9), who referred to a specific case: " There was one person based in Germany who had bought one of these Equitable Life schemes and had lodged a complaint.
Tā kā šī persona dzīvoja Vācijā, tā vispirms iesniedza sūdzību vienam no daudzajiem Vācijas ombudiem.
Since she was in Germany , she first of all lodged a complaint with one of the many German ombudsmen.
Tā saņēma negatīvu atbildi, jo tās sūdzība nebija attiecīgā ombuda jurisdikcijā.
She was given a negative reply because that German ombudsman did not have jurisdiction.
Pēc tam tā vērsās pie Finanšu pakalpojumu ombuda AK un saņēma atbildi, ka [arī] Finanšu pakalpojumu ombudam no AK ... nav jurisdikcijas pār šo lietu.
So she then turned to the Financial Services Ombudsman in the UK and was told that the Financial Services Ombudsman in the UK ... had no jurisdiction in this case [either].
Protams, tas mūs satrauca, jo tas nozīmēja, ka mūsu tīklam ir trūkumi.
This was obviously quite disturbing for us because it meant that our network had some gaps.
Šī konkrētā Equitable Life sūdzība, ko iesniedza šī konkrētā persona, kura pēc tam vērsās pie Komisijas, palīdzēja mums apzināties, kādā jomā mēs varam uzlabot savu tīklu. ”
This particular Equitable Life complaint lodged by this particular person, who then turned to the Commission, helped us to identify where we can improve our network ".
Tam joprojām ir nepilnības. ”
There are still some gaps " (Mr DUCOULOMBIER).
( E. Ducoulombier ) Līdzīgi ES 3
Similarly, ES 3
87. lpp. ir secināts, ka „ valstu ārpustiesas sistēmu atšķirīgās struktūras un jurisdikcijas normas var radīt nepilnības, kas nostāda finanšu produktu pārrobežu patērētājus neizdevīgākā situācijā salīdzinājumā ar vietējiem patērētājiem ”.
Page 87. concludes that " the varying structures and rules of jurisdiction of the national out-of-court systems may create loopholes that place cross-border consumers of financial products at a disadvantage vis-à-vis domestic consumers ".
W. Merricks WE 56 izteica līdzīgu piezīmi: „ Ir skaidrs, ka dažādās dalībvalstīs kompensācijas shēmu noteikumos ir vairākas nepilnības ... . ”
Mr MERRICKS strikes a similar note in WE 56: " It is noticeable that there are a number of gaps in provision of redress schemes in the different Member States. ... "
J. Meade WE 68 pauž viedokli, ka „FIN-NET ir ļoti noderīga metode, lai apmainītos ar informāciju un nodrošinātu, ka sūdzības var izskatīt visas Eiropas līmenī ”, tomēr tās „ [nepilnība] izpaužas tajā, ka pretēji situācijai Īrijā un AK vairums shēmu ir brīvprātīgas, tādēļ tām nav likumā noteiktu pilnvaru īstenot savu lēmumu, bet Īrijas un AK shēmām tādas ir ”.
Mr MEADE in WE 68 expresses the opinion that " FIN-NET is a very useful method for exchanging information and for ensuring that complaints can be dealt with on a European-wide basis ", but that it would " [suffer] from the situation that unlike in Ireland, and in the UK most of the Schemes are voluntary and therefore do not have the statutory powers of enforcement which the Irish and UK Schemes have ".
„ Mēs esam apņēmušies risināt šīs nepilnības.
" We are determined to address these gaps.
Tās ir nepieņemamas, un nav pieņemami, ka rodas situācijas, kurās patērētājs nesaņem ārpustiesas kompensāciju par finanšu pakalpojumiem, ” teica E. Ducoulombier ( H9 ).
They are unacceptable and it is unacceptable that there are situations in which the consumer is not getting out-of-court redress in financial services ", said Mr DUCOULOMBIER (H9).
Komisārs C. McCreevy apstiprināja, ka „ mēs ... turpinām pilnveidot FIN-NET sistēmu ” ( H8 ).
Commissioner McCREEVY confirmed that " we are ... further developing the FIN-NET system " (H8).
Runājot konkrēti, Komisija pašlaik sagatavo „ aptaujas anketu, ko mēs lūgsim aizpildīt dalībvalstīm, lai mudinātu tās nodrošināt, ka to teritorijā ir pienācīgas alternatīvas strīdu izšķiršanas shēmas attiecībā uz finanšu pakalpojumiem, lai novērstu vismaz ģeogrāfiskās nepilnības dalībvalstu starpā ” ( E. Ducoulombier , H9 ).
In concrete terms, the Commission is currently preparing a " questionnaire, which we will address to the Member States with a view to encouraging them to ensure that, within their respective territories, there are proper alternative dispute resolution schemes for financial services so that there will be no gaps, at least geographically speaking, between the Member States " (Mr DUCOULOMBIER, H9).
To apstiprina W. Merricks paziņojums WE 56 : „ Pavisam nesen FIN-NET lūdza Komisiju iesniegt aptaujas anketu valstu regulatoriem par viņu vietējo finanšu ārpustiesas shēmu būtību un darbības jomu.
This is confirmed by Mr MERRICKS' statement in WE 56: " Very recently, FIN-NET has asked the Commission to issue a questionnaire to national regulators about the identity and coverage of their local financial out-of court schemes.
Mērķis ir tāds, ka iegūtā informācija var pamudināt valstu regulatorus novērst tīkla nepilnības, izveidojot jaunas vai uzlabojot esošās shēmas. ”
The intention is that the information gathered may encourage national regulatory bodies to fill gaps in the network – by establishing new or improving existing schemes. "
E. Ducoulombier ( H9 ) arī apgalvoja, ka nākotnē Komisija plāno iedalīt FIN-NET „ daudz svarīgāku lomu, atbalstot Komisiju tās politikas pilnveidošanā ”, jo „ tam ir iespēja sekot līdzi finanšu pakalpojumu tirgum praksē no patērētāju viedokļa ” un „ [palīdzēt] mums atklāt problēmas ”.
Mr DUCOULOMBIER (H9) stated furthermore that in the future the Commission intends to give FIN-NET a " much more prominent role in assisting the Commission to shape its policy ", since " they are privileged observers of the financial services realities from the consumers' angle " and " [help] us to identify where there are problems ".
ES 3 attiecībā uz FIN-NET ir izdarīts šāds secinājums: „ Nav šaubu, ka FIN-NET ir efektīvs mehānisms, lai veicinātu patērētāju interešu aizsardzību attiecībā uz finanšu produktu pārrobežu iegādi, bet tam ir savi trūkumi.
ES 3 concludes in relation to FIN-NET as follows: " There is no doubt that the FIN-NET constitutes an effective mechanism to enhance the protection of consumers’ interests relating to cross-border shopping of financial products, but it is not problem-free.
Ir jāturpina strādāt Eiropas līmenī, lai nodrošinātu, ka tiek efektīvi aizsargātas tāda patērētāja intereses, kurš iesaistās pārrobežu darījumos. ”
Work still needs to be done at European level to ensure that the interests of consumers who engage in cross-border transactions are protected effectively ."
Kopumā, šķiet, liecinieku starpā ir vienprātība, ka FIN-NET ir potenciāli noderīgs tīkls, kas varētu palīdzēt patērētājiem atrast shēmu, kura ir kompetenta izskatīt viņu sūdzību pārrobežu situācijās.
In summary, there appears to be consensus among witnesses that FIN-NET is a potentially useful network, which may help to direct consumers to the scheme which is competent for dealing with their complaint in cross-border situations.