natgillin/translations-raw huggingface dataset:
D. tā kā nesaistošu tiesību normu instrumenti, kuri paši par sevi nav juridiski saistoši, bet tomēr tiem var būt noteikts netiešs juridiskais spēks, ir izrādījušies lietderīgi dažu Kopienas darbības jomu efektīvā noregulēšanā saistībā ar un saskaņā ar EK Līgumos noteiktajiem nosacījumiem,
D. whereas 'soft law' instruments, which have not been attributed legally binding force as such, but which, nevertheless may have certain - indirect - legal effects, have proved capable of effectively regulating some areas of community activity, in the context of, and under the conditions laid down in, the EU Treaties,
E. tā kā ir iespējams, ka gadījumā, ja ieteikumus neizmanto pietiekami uzmanīgi, var radīt situāciju, kad atsevišķi Komisijas akti ir ultra vires ;
E. whereas it is possible that the recommendations, if used without sufficient care, may result in certain acts of the Commission being ultra vires,
F. tā kā Parlaments stingri atbalsta 2003. gada Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu labāku izstrādi,
F. whereas Parliament strongly supports the Interinstitutional Agreement on better law-making of 2003,
G. tā kā šobrīd risinās domstarpības par to, kā Eiropas Savienības regulējošās funkcijas padarīt efektīvākas gan attiecībā uz nesaistošajām, gan saistošajām tiesību normām,
G. whereas there is currently a dispute as to how to make the regulatory function of the European Union more efficient with regard to both 'soft law' and 'hard law',
H. tā kā nesaistošās tiesību normas nenodrošina pilnīgu tiesisko aizsardzību,
H. whereas 'soft law' does not provide full judicial protection,
I. tā kā nesaistošu tiesību normu plaša izmantošana liecina par pāreju no unikāla Eiropas Kopienas modeļa uz ierastu starptautiskas organizācijas modeli,
I. whereas extensive recourse to 'soft law' instruments shall signify a shift from the unique Community model to that of a traditional international organisation,
J. tā kā nesaistošu tiesību normu instrumentus izmanto kā saistošu tiesību aktu sagatavošanas instrumentus, kurus aizvieto, ja pieņem attiecīgos tiesību aktus, un tā kā tie sniedz atbalstu Kopienas tiesību aktu interpretēšanā un piemērošanā,
J. whereas 'soft law' instruments are to be used as preparatory instruments for binding legislative acts, subject to being replaced when the appropriate legislative will is arrived at; and whereas they assist in the interpretation and enforcement of Community legislation,
K. tā kā nesaistošas tiesību normas ir plaši atzīta ES reglamentējošās politikas mijiedarbīga forma līdztekus koordinēšanai, sadarbībai, pārrunām un hierarhijai,
K. whereas as 'soft law' constitutes a widely accepted interactive form of EU regulatory policy along with coordination, cooperation, negotiation and hierarchy,
Nesaistošu tiesību normu instrumentu izmantošanas institucionālā un juridiskā ietekme
Institutional and legal implications of the use of 'soft law' instruments
par nesaistošu tiesību normu instrumentu izmantošanas institucionālo un juridisko ietekmi
on the institutional and legal implications of the use of ‘soft law’ instruments
Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja lūdz atbildīgo Juridisko komiteju rezolūcijā iekļaut šādus priekšlikumus:
The Committee on the Internal Market and Consumer Protection calls on the Committee on Legal Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
Spriedumi lietā 108/83, Luksemburga/Parlaments, Eiropas Kopienu Tiesas prakses apkopojums, 1984.. g., 1945. – 1957. lpp.
Judgments in Case 108/83 Luxembourg v Parliament [1984] ECR 1945, at p.
4. apzinās, ka klasiskais regulējums ne vienmēr ir efektīvākais veids vēlamo politisko mērķu sasniegšanai, it īpaši ņemot vērā to, ka ne vienmēr iespējams garantēt noteikumu ievērošanu, un ka klasiskais regulējums dažkārt rada administratīvus slogus, kas mazina rezultātu;
Is aware that classic regulation is not always the most effective way to achieve desired policy objectives, especially given that compliance cannot always be guaranteed and that, sometimes, classic regulation invites the creation of administrative burdens which undermine outcomes;
6. uzskata, ka Komisijas no paziņojumiem saistībā ar Zaļajām un Baltajām grāmatām neizriet nekādas tiešas juridiskās saistības; tomēr no apspriežu dokumentu un politisko nodomu memorandu pieņemšanas nedrīkst izrietēt juridiskas saistības pieņemt attiecīgus regulējumus;
Is of the opinion, as regards Commission communications, that green and white papers do not give rise to any direct legal obligations; takes the view, however, that the adoption of consultation papers and political declarations of intent should not be seen as implying any legal obligation to enact the corresponding regulations;
8. tādēļ uzskata, ka paziņojumi, kas atbilst minētajiem kritērijiem, jāpieņem gadījumos, ja likumdevēji – Eiropas Parlaments un Padome – ir aicinājuši Komisiju izstrādāt attiecīgus interpretējošus paziņojumus; Līguma precizēšana jāatstāj likumdevēja, bet tā interpretēšana — Eiropas Kopienu Tiesas pārziņā;
Is of the opinion that communications satisfying the criteria referred to above should consequently be issued only in those cases where Parliament and the Council, in other words the legislature, have instructed the Commission to draw up the necessary interpretative communications; considers that translating the Treaty into reality is the responsibility of the legislature and that its interpretation is the responsibility of the Court of Justice;
11. uzskata, ka Iestāžu nolīgumi var izraisīt tiesiskas sekas tikai attiecībā uz ES iestādēm un ka tie nav uzskatāmi par nesaistošām tiesību normām, kas rada juridiskas sekas attiecībā uz trešām personām;
Considers that interinstitutional agreements can produce legal effects only on relationships between EU institutions and that they therefore do not constitute soft law defined in terms of a legal effect in relation to third parties;
Nesaistošu tiesību normu instrumentu izmantošanas institucionālā un juridiskā ietekme
Institutional and legal implications of the use of ‘soft law’ instruments
par nesaistošu tiesību normu instrumentu izmantošanas institucionālajām un juridiskajām sekām
on institutional and legal implications of the use of 'soft law' instruments
A. tā kā praksē lietotais jēdziens nesaistošas tiesību normas ir daudznozīmīgs un bīstams un tādēļ šo jēdzienu nevajadzētu izmantot Kopienas iestāžu dokumentos,
A. whereas the notion of soft law, based on common practice, is ambiguous and pernicious and should not be used in any documents of the Community institutions,
B. tā kā nevajadzētu nedz pieļaut, nedz atzīt dura lex un mollis lex nošķiršanu, kas ir konceptuāli neatbilstoša,
B. whereas the distinction between dura lex/mollis lex, being conceptually aberrant , should not be accepted or recognised,
C. tā kā par nesaistošām tiesību normām dēvētajiem instrumentiem, piemēram, ieteikumiem, Zaļajām grāmatām, Baltajām grāmatām vai Padomes secinājumiem, nav juridiska spēka, un tie nav saistoši,
C. whereas so-called soft law instruments, such as recommendations, green and white books or Council conclusions, do not have any legal value or binding force,
D. tā kā instrumentus, kurus var izmantot, interpretējot vai sagatavojot saistošos tiesību aktus, nevajadzētu nedz uzskatīt par likumiem, nedz arī piešķirt tiem normatīvu raksturu,
D. whereas such instruments, which can be used as interpretative or preparatory tools for binding legislative acts, should neither be treated as legislation nor be given any norm-setting effectiveness,
E. tā kā šāda situācija varētu izraisīt apjukumu un nedrošību jomā, kur dalībvalstu un iedzīvotāju interesēs nepieciešama skaidrība un juridiska noteiktība,
E. whereas such a situation would bring confusion and insecurity to a field in which clarity and legal certainty should prevail, in the interest of the Member States and of the citizens ,
3. norāda, ka jo īpaši izglītības, apmācības un jaunatnes lietu jomās ierastais sadarbības veids ir atklātā koordinācijas metode; pauž nožēlu par nepietiekamu Parlamenta iesaistīšanu;
Points out that, especially in the fields of education, training and youth, the open method of coordination is a common form of cooperation; deplores the fact that Parliament's involvement is weak;
6. tādēļ uzsver, ka katrā ziņā vajadzētu atteikties no nesaistošu tiesību normu jēdziena izmantošanas un piemērošanas jebkurā oficiālā Eiropas iestāžu dokumentā.
Stresses, therefore, that the expression of soft law, as well as its invocation, should be avoided at all times in any official documents of the European institutions.
Nesaistošu tiesību normu instrumentu izmantošanas institucionālajās un juridiskajās sekas
Institutional and legal implications of the use of 'soft law' instruments
par ieteikumu Padomes lēmumam par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos 1995. gada 26. jūlija Konvencijai par Eiropas Policijas biroja izveidi, kuras pamatā ir Līguma par Eiropas Savienību K3. pants (Eiropola konvencija)
on the recommendation for a Council decision concerning the accession of Bulgaria and Romania to the Convention of 26 July 1995, based on Article K.3 of the Treaty on European Union, on the establishment of a European Police Office (Europol Convention)
– ņemot vērā Komisijas ieteikumu Padomei ( COM(2007)0215 )
– having regard to the Commission recommendation to the Council ( COM(2007)0215 )
– ņemot vērā Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās akta 3. panta 4. punktu, saskaņā ar kuru Padome apspriedās ar Parlamentu ( C6‑0169/2007 ),
– having regard to Article 3(4) of the Act of Accession of Bulgaria and Romania, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6-0169/2007 ),
– ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu ( A6‑0260/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A6-0260/2007 ),
Ar Bulgārijas un Rumānijas 2005. gada Pievienošanās aktu
The 2005 Act of Accession of Bulgaria and Romania
OV 2005, L 157, 203. lpp. tika ieviesta vienkāršota sistēma, lai Bulgārija un Rumānija varētu pievienoties konvencijām (un protokoliem), ko dalībvalstis ir noslēgušas, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību 34. pantu.
OJ 2005, L 157, p.203 provides for a simplified system for accession of Bulgaria and Romania to the conventions (and protocols) concluded by the Member States on the basis of Article 34 of the Treaty on European Union.
Minētā Pievienošanās akta I pielikumā sniegts saraksts, kurā iekļautas septiņas konvencijas un protokoli, kuri attiecas uz tieslietu un iekšlietu jomu, tostarp 1995. gada 26. jūlija Konvencija par Eiropas Policijas biroja izveidi, kuras pamatā ir Līguma par Eiropas Savienību K3. pants (Eiropola konvencija), 1996. gada 24. jūlija Protokols, kas sastādīts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. pantu, par to, kā Konvenciju par Eiropas Policijas biroja izveidi interpretē ar Eiropas Kopienu Tiesas prejudiciālu nolēmumu palīdzību, 1997. gada 19. jūnija Protokols par Eiropola, tā struktūru locekļu, direktora vietnieku un Eiropola darbinieku privilēģijām un imunitāti, kas sastādīts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. pantu un Eiropola konvencijas 41. panta 3. punktu, 2000. gada 30. novembra Protokols, kas sastādīts, pamatojoties uz Konvencijas par Eiropas Policijas biroja izveidi (Eiropola konvencijas) 43. panta 1. punktu, un ar ko groza minētās konvencijas 2. pantu un pielikumu, 2002. gada 28. novembra Protokols, ar ko groza Konvenciju par Eiropas Policijas biroja izveidi (Eiropola konvenciju) un Protokolu par Eiropola, tā struktūru locekļu, direktora vietnieku un Eiropola darbinieku privilēģijām un imunitāti, un 2003. gada 27. novembra Protokols, kas sastādīts, pamatojoties uz Konvencijas par Eiropas Policijas biroja izveidi (Eiropola konvencijas) 43. panta 1. punktu, un ar ko groza minēto konvenciju.
Annex I to the above-mentioned Act of Accession gives the list of the seven conventions and protocols concerned in the Justice and Home Affairs area, including the Convention of 26 July 1995 on the establishment of a European Police Office (Europol Convention), the Protocol of 24 July 1996 on the interpretation, by way of preliminary rulings, by the Court of Justice of the European Communities of the Convention on the establishment of a European Police Office, both based on Article K.3 of the Treaty on European Union, the Protocol of 19 June 1997, drawn up on the basis of Article K.3 of the Treaty on European Union and Article 41 (3) of the Europol Convention, on the privileges and immunities of Europol, the members of its organs, the deputy directors and employees of Europol, the Protocol of 30 November 2000, drawn up on the basis of Article 43(1) of the Convention on the establishment of a European Police Office (Europol Convention) amending Article 2 and the Annex to that Convention, the Protocol of 28 November 2002 amending the Convention on the establishment of a European Police Office (Europol Convention) and the Protocol on the privileges and immunities of Europol, the members of its organs, the deputy directors and the employees of Europol, and the Protocol of 27 November 2003, drawn up on the basis of Article 43(1) of the Convention on the Establishment of a European Police Office (Europol Convention), amending that Convention.
Ņemot vērā iepriekš minēto vienkāršoto sistēmu, vairs nav nepieciešams apspriest un noslēgt īpašus pievienošanās protokolus.
Taking into account the above-mentioned simplified system, it is not anymore necessary to negotiate and conclude specific accession protocols.
Lai Eiropola konvencija un ar to saistītie protokoli stātos spēkā attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju, Padomei, iepriekš apspriežoties ar Eiropas Parlamentu, vienīgi jāpieņem lēmums, ar ko nosaka Konvencijas un tās protokolu spēkā stāšanās datumu
In order to make the Europol Convention and its related protocols enter into force for Bulgaria and Romania, the Council should only adopt a decision determining the date on which the Convention and its protocols shall enter into force, after having consulted the European Parliament
saskaņā ar Bulgārijas un Rumānijas 2005. gada Pievienošanās akta 3. panta 3. punktu un 3. panta 4. punktu, OV 2005, L 157, 203. lpp. .
According to article 3(3) and 3 (4) of the 2005 Act of Accession of Bulgaria and Romania, OJ 2005, L 157, p.203 .
Tādēļ referente ierosina pieņemt Padomes lēmumu bez grozījumiem.
The rapporteur therefore proposes to adopt the Council decision without amendments.
Tomēr referente aicina, lai Padome savā lēmumā, kura pamatā ir Komisijas ieteikums, veiktu izmaiņas attiecībā uz pēdējo triju sarakstā minēto protokolu
However, the rapporteur invites the Council to rectify the Council decision based on the Commission's recommendation as regards the entry into force of the three last protocols
2000. gada 30. novembra Protokols, 2002. gada 28. novembra Protokols un 2003. gada 27. novembra Protokols stāšanos spēkā, tādēļ ka šie protokoli stājās spēkā 2007. gada martā un aprīlī.
The Protocols of 30 November 2000, 28 November 2002 and 27 November 2003. since they entered into force in March/April 2007.
Bulgārijas un Rumānijas gadījumā nav iespējama spēkā stāšanās ar atpakaļejošu datumu, tādēļ ir jānosaka tāds datums, kas seko Padomes lēmuma pieņemšanas datumam.
Since no retroactive effect will be possible for Bulgaria and Romania, a new date following the adoption of this decision should be foreseen.
Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās 1995. gada 26. jūlija Eiropola konvencijai
Accession of Bulgaria and Romania to the Convention of 26 July 1995 on the Europol Convention
Edit Bauer, Simon Busuttil, Gérard Deprez, Koenraad Dillen, Maria da Assunção Esteves, Iratxe García Pérez, Ignasi Guardans Cambó, Metin Kazak, Jörg Leichtfried, Marianne Mikko, Herbert Reu l
Edit Bauer, Simon Busuttil, Gérard Deprez, Koenraad Dillen, Maria da Assunção Esteves, Iratxe García Pérez, Ignasi Guardans Cambó, Metin Kazak, Jörg Leichtfried, Marianne Mikko, Herbert Reul
par ieteikumu Padomes lēmumam par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos 2000. gada 29. maija Konvencijai par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpēju palīdzību krimināllietās, ko Padome izstrādājusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 34. pantu
on the recommendation for a Council decision concerning the accession of Bulgaria and Romania to the Convention of 29 May 2000, established by the Council in accordance with Article 34 of the Treaty on European Union, on Mutual Assistance in Criminal Matters between the Member States of the European Union
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( COM(2007)0213 )
– having regard to the Commission recommendation ( COM(2007)0213 )
– ņemot vērā Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās akta 3. panta 4. punktu, saskaņā ar kuru Padome apspriedās ar Parlamentu ( C6‑0158/2007 ),
– having regard to Article 3(4) of the Act of Accession of Bulgaria and Romania, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6-0158/2007 ),
– ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu ( A6‑0216/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A6‑0261/2007 ),
Šā Pievienošanās akta I pielikumā sniegts saraksts, kurā iekļautas septiņas konvencijas un protokoli, kuri attiecas uz tieslietu un iekšlietu jomu, tostarp 2000. gada 29. maija Konvencija par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpēju palīdzību krimināllietās, ko Padome izstrādājusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 34. pantu, kā arī 2001. gada 16. oktobra Protokols, kas pievienots Konvencijai par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpēju palīdzību krimināllietās un ko Padome izstrādājusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 34. pantu.
Annex I to the above-mentioned Act of Accession gives the list of the seven conventions and protocols concerned in the Justice and Home Affairs area, including the Convention of 29 May 2000, established by the Council in accordance with Article 34 of the Treaty on European Union, on Mutual Assistance in Criminal Matters between the Member States of the European Union and its Protocol of 16 October 2001, established by the Council in accordance with Article 34 of the Treaty on European Union, to the Convention on Mutual Assistance in Criminal Matters between the Member States of the European Union.
Lai minētā konvencija un tai pievienotais protokols stātos spēkā attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju, Padomei, iepriekš apspriežoties ar Eiropas Parlamentu, vienīgi jāpieņem lēmums, ar ko nosaka Konvencijas un tās protokola spēkā stāšanās datumu
In order to make the above-mentioned Convention and its related protocol enter into force for Bulgaria and Romania, the Council should only adopt a decision determining the date on which the Convention and its protocols shall enter into force, after having consulted the European Parliament
Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās 2000. gada 29. maija Konvencijai par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpēju palīdzību krimināllietās
Accession of Bulgaria and Romania to the Convention of 29 May 2000 on Mutual Assistance in Criminal Matters between the Member States of the European Union
Alexander Alvaro, Alfredo Antoniozzi, Kathalijne Maria Buitenweg, Giuseppe Castiglione, Giusto Catania, Carlos Coelho, Fausto Correia, Elly de Groen-Kouwenhoven, Esther De Lange, Panayiotis Demetriou, Bárbara Dührkop Dührkop, Kinga Gál, Patrick Gaubert, Roland Gewalt, Lilli Gruber, Adeline Hazan, Jeanine Hennis-Plasschaert, Lívia Járóka, Ewa Klamt, Roger Knapman, Magda Kósáné Kovács, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Barbara Kudrycka, Stavros Lambrinidis, Henrik Lax, Dan Mihalache, Viktória Mohácsi, Claude Moraes, Javier Moreno Sánchez, Athanasios Pafilis, Luciana Sbarbati, Inger Segelström, Károly Ferenc Szabó, Vladimir Andreev Urutchev, Ioannis Varvitsiotis, Manfred Weber , Tatjana Ždanoka
Alexander Alvaro, Alfredo Antoniozzi, Kathalijne Maria Buitenweg, Giuseppe Castiglione, Giusto Catania, Carlos Coelho, Fausto Correia, Elly de Groen-Kouwenhoven, Esther De Lange, Panayiotis Demetriou, Bárbara Dührkop Dührkop, Kinga Gál, Patrick Gaubert, Roland Gewalt, Lilli Gruber, Adeline Hazan, Jeanine Hennis-Plasschaert, Lívia Járóka, Ewa Klamt, Roger Knapman, Magda Kósáné Kovács, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Barbara Kudrycka, Stavros Lambrinidis, Henrik Lax, Dan Mihalache, Viktória Mohácsi, Claude Moraes, Javier Moreno Sánchez, Athanasios Pafilis, Luciana Sbarbati, Inger Segelström, Károly Ferenc Szabó, Vladimir Andreev Urutchev, Ioannis Varvitsiotis, Manfred Weber, Tatjana Ždanoka
attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam kā daļu no Vispārējās programmas "Pamattiesības un tiesiskums" izveido īpašu programmu "Civiltiesības"
on the Council common position for adopting a decision of the European Parliament and of the Council establishing for the period 2007-2013 the Specific Programme "Civil Justice" as part of the General Programme "Fundamental Rights and Justice"
– ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (8699/2/2007 – C6‑0179/2007 ),
– having regard to the Council common position (8699/2/2007 – C6‑0179/2007 ),
OV vēl nav publicēts. attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2005)0122 )
Not yet published in OJ. on the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2005)0122 )
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punkta c) apakšpunktu,
– having regard to Article 251(2)(c) of the EC Treaty,
– ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumus otrajam lasījumam ( A6‑0262/2007 ),
– having regard to the recommendation for second reading of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A6‑0262/2007 ),
(16.a) Ņemot vērā Eiropas Parlamenta prerogatīvas, kā noteikts Lēmuma 1999/468/EK 8. pantā, Komisijai ir jāpadara pieejama Eiropas Parlamentam visai nepieciešamā informācija par katru programmas īstenošanas posmu, it īpaši attiecībā uz tās paredzētājām prioritātēm attiecīgajā gadā.
(16a) In the light of the prerogatives of the European Parliament as defined in Article 8 of Decision 1999/468/EC, all of the necessary information should be made available by the Commission to the European Parliament concerning each stage of the implementation of the Programme, particularly as regards the intended priorities thereof for the year in question.
Ja Parlaments nāk klajā ar kādu priekšlikumu vai ierosinājumu, Komisija uzņemas
Should Parliament put forward any suggestions or recommendations, the Commission has undertaken
Ar deklarāciju plenārsēdē, kas notiek... , nodrošināt pienācīgu atbildi un informēt dalībvalstu pārstāvjus, tiekoties ar viņiem komitejās, kā to paredz šis lēmums.
By a declaration in the plenary session of ... to provide a reasoned response and to inform the representatives of the Member States meeting within the committees provided for by this Decision.
Parlaments 2006. decembrī pieņēma nostāju pirmajā lasījumā.
On 14 December 2006, Parliament adopted its position at first reading.
Kopējā nostājā, kas saskaņā ar vienošanos pirmajā lasījumā ir nosūtīta mums, Padome pieņēma Parlamenta veiktos grozījumus, taču noraidīja grozījumus attiecībā uz Parlamenta iespēju bloķēt Komisijas lēmumus par īstenošanu, it īpaši, kad tiek noteiktas ikgadējās prioritātes.
In its common position forwarded to us and in accordance with the agreement at first reading, the Council accepted Parliament's amendments, but rejected those concerning the possibility of Parliament blocking Commission decisions on implementation, notably when annual priorities are chosen.
Turklāt priekšsēdētāja vietnieks F. Frattini ir ierosinājis īstenot pārredzamāku dialogu, iestājoties pret Parlamenta veto tiesībām ikgadējā finansējuma prioritāšu noteikšanā.
Furthermore, Vice-President Frattini proposed a more transparent dialogue, as opposed to Parliament's right of veto, when identifying priorities for annual financing.
Šī apņemšanās ir pausta jau 2007. gada 31. maija vēstulē (skatīt paskaidrojumu).
This commitment has already been made in the letter of 31 May 2007, see in the explanatory statement.