natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Referents piekrīt Komisijas secinājumam, ka tirgus neefektivitāte visvairāk ietekmē MVU un jaunus uzņēmumus un ka valsts atbalsta kropļojošā ietekme ir mazāka, ja tas vērsts uz tām darbībām, kas nav tiešā veidā saistītas ar tirgu, vai uz MVU un jauniem uzņēmumiem.
The rapporteur agrees with the conclusion of the Commission that SMEs and start-ups are most affected by market inefficiencies, and that State aid is less distorting when granted for activities at a distance from the market or to SMEs and start-ups.
Tomēr ex-ante noteikumi var attiekties arī uz lieliem uzņēmumiem, bet tikai sadarbības gadījumos ar MVU klasteros un izcilības centros, un ja plānotie ex-ante kritēriji ir izpildīti.
Nevertheless the ex ante rules may apply to large companies as well but only in case of cooperation with SMEs in clusters and poles of excellence and if the designed ex ante criteria are met.
Ņemot vērā dažādās iespējas saņemt finansiālu atbalstu novatoriskām darbībām Eiropas, valsts un reģionālā līmenī, kā arī to instrumentu dažādību, kas ir dalībvalstu rīcībā jauninājumu veicināšanai, referents uzskata, ka iespēju robežās būtu jāizvairās piešķirt tiešas subsīdijas.
Given the different opportunities for financial support to innovation activities on European, national and regional level as well as the variety the instruments that Member States have at their disposal for encouraging innovation, that rapporteur believes that direct grant should be avoided whenever possible.
Referents gribētu uzsvērt, ka atšķirība starp tehnoloģiskām darbībām un tādām, kas nav tehnoloģiskas, nevar būt adekvāta, lai definētu jauninājumu, jo, no vienas puses, „tehnoloģija” ne vienmēr nozīmē efektīvu jauninājumu un, no otras puses, „netehnoloģiska” pieeja arī var būt novatoriska.
The rapporteur would like to stress that the distinction between technological and non-technological activities cannot be adequate for defining innovation as, on one hand, 'technology' does not always necessarily mean effective innovation and on the other 'non-technological' approach could also be innovative.
Tādēļ Komisijai būtu jāizstrādā definīcija, kas pamatota uz kritēriju, kurš nošķir uzņēmumu regulāras ikdienas darbības no novatoriskām darbībām.
Therefore the Commission should elaborate on a definition based on criteria that distinguish between the regular day-to-day operations of the companies and their innovation activities.
Novatoriski projekti varētu izrādīties tiesīgi uz valsts atbalstu, ja:
Innovative projects could prove eligible for State aid when:
ü tie rada papildu vai jaunu labumu klientam;
ü they create an additional or new benefit for the client;
ü tiem ir jāriskē, jo patiesi jauninājumi parasti ir saistīti ar zināmas pakāpes nenoteiktību ieguldījumā;
ü they have to present a risk as real innovation is usually related to certain degree of uncertainty in the investment;
ü to radīto jauninājumu var nodot tālāk (t.i., to noformē ar licencēm, autortiesībām utt.);
ü the innovation they create is transmissible (i.e. it is formalised via licences, copyrights, etc.);
ü tie rada pozitīvu ārējo ietekmi;
ü they create positive externalities;
Komisija apsver, vai turpināt piemērot pašreizējās reģionālās piemaksas, ņemot vērā, ka jauninājumiem paredzētais valsts atbalsts parasti var kumulēties ar reģionālo atbalstu, jo katrs no tiem attiecas uz atšķirīgām attaisnotajām izmaksām.
The Commission is considering if to continue applying the currently existing regional bonuses given that State aid allowed for innovation may normally be cumulated with regional aid since each relates to different eligible costs.
Referents piekrīt, ka jauninājumu, pētniecības un attīstības nepietiekamība ir viena no būtiskākajām to reģionu īpašībām, kam vajadzīgs kohēzijas atbalsts.
The rapporteur agrees that the lack of innovation and R&D is one of the major characteristics of regions in need of cohesion aid.
Tomēr reģionālās piemaksas ir nevietā, ja ir atļauta vairāku valsts atbalstu kumulēšanās.
However, the regional bonuses are inappropriate if cumulation of State aids is allowed.
Atbalsts riskēšanai un eksperimentēšanai
Support risk-taking and experimentation
Referents atzinīgi vērtē Komisijas ierosinātos pasākumus riska un eksperimentu atbalstam, vienlaicīgi pieprasot, lai priekšroku dotu risinājumiem, ko nosaka tirgus, un privātā kapitāla izmantošanai.
The rapporteur welcomes the measures proposed by the Commission for support of risk taking and experimentation while insisting preference to be given to market-driven solutions and the use of private capital.
Attaisnoto izmaksu definīcijas aizstāšana ar novatorisku jaunu uzņēmumu definīciju, uz kuru pamatojoties, valsts atbalstu piešķir novatorismam, ir saskaņā ar mērķtiecīgāku valsts atbalsta kopējo stratēģiju, un referents to atbalsta.
Replacing the definition of eligible costs with the one of innovative start-ups as a basis for allocating State aid for innovation is in line with the overall strategy of better-targeted State aid and it is supported by the rapporteur.
Tomēr uzņēmumiem ar garāku pētniecības un attīstības ciklu prasība par uzņēmuma pastāvēšanas ilgumu jāpagarina līdz 8 gadiem.
However, the existence period requirement should be extended to eight years for companies with longer R&D cycles.
Riska kapitāla finansiālā atbalsta nodrošināšana arī pēcstarta posmā ir ārkārtīgi svarīga MVU.
Providing risk capital financial support also for the post-seed phase is of utmost importance for SMEs.
Tomēr atbalstam jābūt īstermiņa un galvenokārt jāpapildina privātie ieguldījumi.
Nevertheless, the aid should be short-term and complementary to primarily private investments
Jauninājumiem labvēlīga uzņēmējdarbības vide
Supportive business environment for innovation
Ir vajadzīgs jauninājumu starpnieku juridiskā statusa turpmāks skaidrojums, it īpaši attiecībā uz pakalpojumu klāstu, ko tie piedāvā (uz tirgu orientētas/uz tirgu neorientētas darbības), jo apspriedes dokuments ir ļoti nenoteikts un neskaidrs attiecībā uz to definīciju un statusu.
Further clarification of the legal status of innovative intermediaries is necessary in particular in terms of scope of services they provide (market / non-market oriented activities) since the consultation paper is greatly vague and unclear as regards their definition and status.
Universitātes potenciāli ir vienas no galvenajām uzņēmējdarbības gara un kultūras attīstības veicinātājām.
Universities have the potential to be one of the key promoters of entrepreneurial culture and spirit.
Tradicionālā kultūras plaisa starp uzņēmējdarbību un augstākām mācību iestādēm būtu jāmazina, lai radītu jauninājumiem labvēlīgu un pētniekiem pievilcīgu vidi.
The traditional cultural gap between business and academia should be reduced in order to create an environment conducive to innovation and attractive for researchers.
Lai stimulētu sadarbību, Komisijai papildus būtu jāskaidro valsts atbalsta piešķiršanas noteikumi universitātēm un pētniecības iestādēm, kad tās iesaistās ekonomiskās darbībās klasteros vai izcilības centros.
In order incentives for collaboration to be increased, the Commission should further clarify the application of State aid rules to universities and research establishments when engaged in economic activities as part of cluster or poles of excellence.
Referents ir skeptisks pret valsts atbalsta piešķiršanas lietderību MVU augsti kvalificētu darbinieku algošanai, tā kā MVU var izmantot speciālistu zināšanas un iemaņas ar starpnieku pakalpojumu palīdzību.
The rapporteur is sceptical about the appropriateness of allowing State aid to SMEs for hiring highly qualified staff, as they may have access to specialist knowledge and skills through the services of intermediaries.
Virkne piemēru rāda, ka veiksmīgi klasteri rodas dabiskā veidā.
Many examples show that successful clusters originate in organic matter.
Tādēļ tiem jābūt tiesīgiem uz valsts atbalstu tikai īslaicīgi, darbības sākotnējā posma laikā, lai tiktu galā ar administratīviem un sadarbības šķēršļiem.
Therefore they should be eligible for State aid only on a temporary basis during the start-up phase in order to cope with administrative and cooperation obstacles.
Ja klasteru un izcilības centrus subsidē, periodiski jāpārbauda to darbības kvalitāte un ieguldījums jauninājumu radīšanā.
If subsidised, clusters and poles of excellence should be subject to periodic reviews in terms of their excellence and contribution to innovation.
Augstas kvalitātes infrastruktūra ir obligāts priekšnosacījums jauninājumiem un klasteru attīstībai.
High-quality infrastructure is an indispensable precondition for innovation and development of clusters.
Tomēr valsts atbalstam tām nevajadzētu būt bez nosacījumiem, un tām jāizpilda tehniskās neitralitātes un atvērtas pieejas prasības, lai risinātu identificēto tirgus neefektivitāti un paaugstinātu jauninājumu potenciālu.
However, that State aid for it should not be unconditional and needs to fulfil the requirement of technical neutrality and open access, to address identified market failure and enhances the innovative potential.
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinums
OPINION OF THE COMMITTEE ON INDUSTRY, RESEARCH AND ENERGY
Atzinumu sagatavoja: Pier Antonio Panzeri
Draftsman: Pier Antonio Panzeri
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Ekonomikas un monetāro komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Industry, Research and Energy calls on the Committee on Economic and Monetary Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
2. atzīst tehniskās grūtības, novērtējot to, cik lielā mērā tirgus darbības nepilnības ietekmē ar tehnoloģijām nesaistītos jauninājumus; tomēr uzskata, ka, ņemot vērā ar tehnoloģijām nesaistīto jauninājumu, it īpaši to jauninājumu, kas saistīti ar pakalpojumiem un uzņēmējdarbību, ieguldījumu Eiropas konkurētspējā, tos nekādā ziņā nedrīkst izslēgt no valsts jauninājumu atbalsta noteikumu darbības sfēras;
Recognises the technical difficulties in estimating the extent to which non-technological innovations are affected by shortcomings in the market; considers, however, that, in view of the important contribution of non-technological innovation - particularly innovation in services and business - to European competitiveness, it should under no circumstances be excluded from the scope of the rules on State aid for innovation;
6. ierosina universitātēm un pētniecības centriem kā „jauninājumu starpniekiem” piedalīties reģionālajās valsts un privātajās partnerībās vai arī cieši sadarboties ar tām; uzskata, ka tas radīs ievērojamu sinerģisko efektu, izraisot labāku mijiedarbību starp universitāšu pētniecības un jauninājumu darbībām un atsevišķu novatorisko MVU un novatorisko uzņēmumu apvienību vajadzībām;
Recommends that universities and their research centres should take part in regional public-private partnerships as ‘innovation intermediaries’, or cooperate with them closely; considers that this would create a large synergy effect with better interconnection between the research and innovation activities of universities and the needs of individual innovative SMEs and innovative business clusters;
11. uzsver, ka valsts atbalsts uzņēmumiem, kas nav MVU, var būt piemērots, ja tas tiek piešķirts, lai veicinātu sadarbību ar citiem uzņēmumiem, MVU, augstskolu iestādēm „atklāto jauninājumu” apvienībās un izcilības centros, kā arī lai stimulētu uz sadarbību balstītas pētniecības un attīstības programmas ar nosacījumu, ka šāda veida valsts atbalsts atbilst ex-ante noteikumu kritērijiem;
Emphasises that State aid to companies other than SMEs can be appropriate, particularly if it is low-level aid, when granted for the purpose of encouraging networking of large enterprises around poles of excellence, cooperation with other companies, SMEs, academic institutions in ‘open innovation’ and other clusters, and poles of excellence, and to encourage collaborative R&D programmes, provided that such State aid meets the criteria of the ex ante rules;
15. atzinīgi vērtē Komisijas atklātās konsultācijas un mudina tupināt dialogu, lai precizētu visus punktus pirms jauno noteikumu, kas jāīsteno pēc iespējas ātrāk, noformēšanas; uzskata, ka, ņemot vērā, ka jauninājumu mērķi ir daudzpusīgi un sarežģīti, būtu jāizvairās no ļoti ierobežojošām definīcijām un nosacījumiem, kā arī iesaka paredzēt noteikumus attiecībā uz starpposma periodu noteikumu pārskatīšanai gadījumā, ja tos nepieciešams uzlabot; turklāt atzīmē, ka jāņem vērā Oslo rokasgrāmata pārskats, kurā ir izklāstīti metodiskie noteikumi jauninājumu novērtēšanai.
Welcomes the Commission’s open consultation and encourages the continuation of dialogue in order to clarify all points before finalisation of the new framework, which should be implemented as soon as possible; considers, given that the objective of innovation is multidimensional and complex, that very restrictive definitions and arrangements should be avoided and recommends that provision should be made for an interim date for revising the framework in the event of it needing improvements; notes, moreover, that the revision of the Oslo Manual, which lays down the methodological framework for measuring innovation, should be taken into account.
par Valsts atbalstu jauninājumiem
on State Aid for innovation
Zsolt László Becsey, Pervenche Berès, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Ieke van den Burg, David Casa, Jan Christian Ehler, Jonathan Evans, Elisa Ferreira, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Robert Goebbels, Gunnar Hökmark, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Sophia in 't Veld, Othmar Karas, Piia-Noora Kauppi, Wolf Klinz, Christoph Konrad, Guntars Krasts , Astrid Lulling, Gay Mitchell, Cristobal Montoro Romero, Joseph Muscat, John Purvis, Alexander Radwan, Bernhard Rapkay, Dariusz Rosati, Eoin Ryan, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Margarita Starkevičiūtė, Ivo Strejček.
Zsolt László Becsey, Pervenche Berès, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Ieke van den Burg, David Casa, Jan Christian Ehler, Jonathan Evans, Elisa Ferreira, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Robert Goebbels, Gunnar Hökmark, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Sophia in 't Veld, Othmar Karas, Piia-Noora Kauppi, Wolf Klinz, Christoph Konrad, Guntars Krasts, Astrid Lulling, Gay Mitchell, Cristobal Montoro Romero, Joseph Muscat, John Purvis, Alexander Radwan, Bernhard Rapkay, Dariusz Rosati, Eoin Ryan, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Margarita Starkevičiūtė, Ivo Strejček.
par daudzvalodības un valodu apguves veicināšanas pasākumiem Eiropas Savienībā: Eiropas valodu kompetences rādītājs
on measures to promote multilingualism and language learning in the European Union: European Indicator of Language Competence
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropas valodu kompetences rādītājs” ( KOM(2005)0356 ),
– having regard to the communication from the Commission concerning a 'European Indicator of Language Competence ( COM(2005)0356 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Jauna daudzvalodības pamatstratēģija” ( KOM(2005)0596 ),
– having regard to the communication from the Commission concerning 'A New Framework Strategy for Multilingualism' ( COM(2005)0596 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Valodu apguves un lingvistiskās daudzveidības sekmēšana: rīcības plāns 2004.–2006. gadam” ( KOM(2003)0449 ),
– having regard to the communication from the Commission on 'Promoting Language Learning and Linguistic Diversity: an Action Plan 2004-2006' ( COM(2003)0449 ),
– ņemot vērā programmu “Izglītība un apmācība 2010. gadā: Lisabonas stratēģijas panākumu atkarība no steidzamām reformām” (Padomes dokuments 6905/04 EDUC 43),
– having regard to the programme for 'Education and Training 2010: the success of the Lisbon Strategy hinges on urgent reforms' (Council document 6905/04 EDUC 43),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Padomes un Komisijas 2006. gada kopējā progresa ziņojuma projekts par darba programmas “Izglītība un apmācība 2010” izpildes gaitu ( KOM(2005)0549 ),
– having regard to the communication from the Commission entitled 'Draft 2006 Joint Progress Report of the Council and the Commission on the Implementation of the Education and Training 2010 Work Programme' ( COM(2005)0549 ),
– ņemot vērā slēdzienus, pie kādiem Eiropadomes prezidentūra nonāca Barselonā 2002. gada 15. un 16. maijā,
– having regard to the conclusions reached by the European Council Presidency in Barcelona on 15 and 16 March 2002,
– ņemot vērā slēdzienus, pie kādiem Izglītības, jaunatnes un kultūras ministru padome nonāca 2005. gada 25. maijā attiecībā uz jauniem izglītības un apmācības rādītājiem,
– having regard to the conclusions reached by the Council of Ministers for Education, Youth and Culture of 24 May 2005 concerning new education and training indicators,
A. tā kā Eiropas Savienības kultūru un valodu daudzveidība tagad ir Eiropas identitātes sastāvdaļa;
A. whereas the cultural and linguistic diversity of the European Union is now integral to European identity,
B. tā kā daudzvalodība nozīmē efektīvāku saziņu un labāku savstarpēju saprašanos;
B. whereas multilingualism facilitates more effective communication and better mutual understanding,
C. tā kā, lai sasniegtu “Nāciju Eiropas” mērķi un izveidotu sabiedrību, kuras pamatā ir zināšanas, kā to paredz Lisabonas stratēģija, ir būtiski, lai katrs pilsonis bez savas valodas zinātu vēl vismaz divas svešvalodas, un vienas kopējas sazināšanās valodas ( lingua franca ) apguve nav pietiekama;
C. whereas it is essential for the achievement of a People's Europe and the knowledge-based society, provided for under the Lisbon strategy, for every citizen to have a practical grasp of at least two languages other than his own, the acquisition of just one common language of communication (lingua franca) not being sufficient,
D. tā kā spēja saprast un sazināties svešvalodās un augstāki valodu zināšanu standarti ir ļoti svarīgi, lai varētu optimizēt darbaspēku Eiropā, un tā kā valodu prasme ir būtiski nepieciešama visiem Eiropas pilsoņiem, lai varētu veicināt tiesību un brīvību pilnīgu izmantošanu saistībā ar mobilitāti un reāla Eiropas darba tirgus izveidi;
D. whereas the ability to understand and communicate in foreign languages and higher standards of linguistic proficiency are of major importance for the more effective deployment of manpower in Europe, language skills being a fundamental requirement for all European citizens with a view to promoting the full exercise of the rights and freedoms arising from mobility within the European Union and creating a genuine European employment market,
E. tā kā labākas valodu zināšanas un to plašāka izplatība ir Eiropas izglītības un apmācības sistēmas vērtēšanas kritērijs, kā arī viens no kritērijiem, kā novērtēt Eiropas Savienības virzību uz mērķi kļūt par konkurētspējīgāko uz zinātnes atziņām balstīto ekonomiku pasaulē un politisko savienību, kas ir saskaņotāka un vienotāka tās daudzveidībā;
E. whereas greater and more widespread linguistic proficiency is a yardstick for measuring the quality of European education and training systems and one of the criteria for assessing progress towards the objective of making the European Union the most dynamic knowledge-driven economy in the world, as part of a more cohesive political union, united in its diversity,
F. tā kā Barselonas Eiropadome 2002. gada martā aicināja ieviest valodu kompetences rādītāju, lai novērstu esošās atšķirības starp Eiropas Savienības pilsoņu faktiskajām valodu prasmēm un saziņas spējām;
F. whereas in March 2002 the Barcelona European Council called for the introduction of a linguistic proficiency indicator to bridge the current information gap regarding the actual language and communication skills of European Union citizens,
G. tā kā rīcības plāns “Valodu apguves un lingvistiskās daudzveidības sekmēšana” ir solis ceļā uz Barselonas mērķu sasniegšanu (dzimtā valoda + divas svešvalodas), un tāpēc ES ir jādubulto centieni šajā jomā;
G. whereas while the Action Plan 'Promoting Language Learning and Linguistic Diversity' constitutes a positive step towards the achievement of the Barcelona objective (mother tongue+two), there is a clear need to step up EU efforts in this area,
H. tā kā Eiropas Savienībā ir daudz un dažādas valodu zināšanu un prasmju apliecības, ir grūti salīdzināt to īpašnieku faktiskās valodu zināšanas, un tas neveicina priekšrocības, ko varētu sniegt paraugprakses apmaiņa, kā ari traucē strādnieku un studentu brīvai kustībai Eiropas Savienībā;
H. whereas language proficiency certificates within the European Union are many and varied making it difficult to compare the standards achieved by their respective holders, and failing to generate the benefits to be gained from exchange of good practices, thereby also hindering the free movement of workers and students within the European Union,
I. tā kā, lai iegūtu informāciju, kas ir nepieciešama kvalitatīvas valodu apmācības politikas izstrādei, ir jāievāc pārbaudīti dati par iedzīvotāju, jo īpaši jauniešu, faktiskajām valodu zināšanām;
I. whereas a set of reliable indicators regarding individual levels of linguistic proficiency particularly among young people must be established, so as to introduce policies designed to offer high-quality language teaching,
J. tā kā 2005. gada septembra Eirobarometra aptaujā atklājās, ka vidēji 50 % no Eiropas Savienības pilsoņiem uzskata, ka bez dzimtās valodas var sarunāties kādā svešvalodā, taču starp dalībvalstīm ir milzīgas atšķirības;
J. whereas the 'Eurobarometer' survey of September 2005 revealed that on average 50% of European Union citizens claim to be able to hold a conversation in a language other than their mother tongue, with enormous differences, however, between individual Member States,
1. atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par Eiropas valodu kompetences rādītāja iekļaušanu dalībvalstu kritērijos saskaņā ar programmu “Izglītība un apmācība 2010. gadā”;
Welcomes the Commission proposal concerning the inclusion of a European Indicator of Language Competence among the criteria used by Member States under the 'Education and Training 2010' programme;
3. atzīmē, ka attiecīgais rādītājs, pamatojoties uz objektīvām pārbaudēm, precīzi, ticami un regulāri noteiktu vispārējus svešvalodu zināšanu standartus visās dalībvalstīs;
Notes that the indicator in question seeks to establish accurately, reliably and at regular intervals on the basis of objective tests overall foreign language proficiency standards in all the Member States;
8. mudina dalībvalstis sekmēt daudzvalodību, īstenojot tādu politiku, kas mēģina paplašināt pašreiz mācīto valodu diapazonu, un dodot priekšroku kopīgajiem mērķiem, ko paredz Lisabonas stratēģija;
Urges the Member States to promote multilingualism, by enhancing policies seeking to widen the present range of languages taught, giving priority to the common objectives established under the Lisbon Strategy;
11. norāda, ka Komisijas ierosinātais rādītājam nevajadzētu ietvert papildu izdevumus no ES budžeta, bet paredzētos operatīvos izdevumus segs pašreizējās programmas Socrates un Leonardo da Vinci , kā arī jaunā kompleksā mūžizglītības programma;
Points out that the Indicator proposed by the Commission does not involve additional EU budget outlay, the estimated operating expenditure being met by the existing Socrates and Leonardo da Vinci programmes and the new integrated Lifelong Learning programme;
Mūsdienu paplašinātajā Eiropas Savienībā svarīgāk kā jebkad ir nodrošināt, lai Eiropas Savienības pilsoņiem būtu vajadzīgās zināšanas un prasmes, kas viņiem ļautu efektīvi sazināties, tādējādi atvieglojot savstarpēju sapratni.
In the enlarged Europe of today it is more important than ever for European citizens to possess the necessary knowledge and skills to communicate effectively, thereby facilitating mutual comprehension.
Vienas kopīgas valodas apgūšana saziņas nolūkos ( lingua franca ) nav pietiekama un neatspoguļo Eiropas Savienības patieso identitāti.
The learning of a single common language for the purposes of communication (lingua franca) is insufficient and fails to reflect Europe's true identity.