natgillin/translations-raw huggingface dataset:
- pievērš uzmanību vajadzībai veicināt tehnoloģijas, kuras palīdz novērst dabas katastrofas un darbības, kas iznīcina dabas resursus vai nodara tiem kaitējumu;
- draws attention to the need to promote technologies which serve to prevent natural disasters or activities which can lead to the destruction of natural resources or damage to them,
AI. tā kā politiku var īstenot tikai tad, ja arī sabiedrība un patērētāji tiek iedrošināti mainīt patēriņa modeļus, ņemot vērā vides un veselības prasības,
AI. whereas a policy can only be implemented if the public and consumers are also encouraged to alter their consumption patterns to take account of environmental and health requirements,
2. uzskata, ka Komisijas rīcības platforma ilgtspējīgas attīstības stratēģijas pētījumam ir pārāk piesardzīga un apjomā ierobežota un ka pašreizējā formā tā nespēs pārliecināt sabiedrību un politisko lēmumu pieņēmējus censties sasniegt būtiskos mērķus, kurus tā izvirza;
Considers that the Commission's action platform for the study of the sustainable development strategy is too cautious and limited in scope and that, in its present form, it will not be able to persuade the public or political decision-makers to pursue the crucial goals for which it provides;
5. aicina Eiropas Savienību pastiprināt centienus un pieņemt lēmumus, lai kļūtu par pasaulē visefektīvāko ekonomiku attiecībā uz resursu un enerģijas izmantošanu; uzsver, ka šādu mērķu sasniegšana nodrošinātu lielāku neatkarību un drošību saistībā ar resursu un enerģijas piegādēm un izjauktu saikni starp ekonomisko izaugsmi un dabas resursu izmantošanu;
Calls on the European Union to step up its efforts and take decisions with a view to becoming the most efficient economy in the world in terms of its use of resources and energy; stresses that the attainment of such aims would permit greater independence and security of supply of resources and energy and a decoupling of economic growth from the exploitation of natural resources;
9. uzskata, ka Komisijai Parlamenta un Eiropas sabiedrības viedoklis un vides jautājumi jāuztver nopietni, un aicina Komisiju noteikt saistošus mērķus un grafikus saistībā ar dabas resursiem šādā veidā:
Considers that the Commission should take Parliament, European public opinion and the environment seriously, and calls on the Commission to set binding targets and timetables for natural resources in the following way:
(a) visām ražošanas ķēdēm izstrādāt un īstenot labāko praksi,
(a) to develop and implement best practices for every production chain,
● veicinātu ieinteresēto pušu sadarbību un sekmētu uzņēmumos dzīves cikla novērtējumu ( LCA ) un/vai citu metožu izmantošanu un sniegtu informāciju pēc pieprasījuma,
● foster stakeholder interaction and promote application of life-cycle assessments (LCA) and/or other methods among companies and provide information upon request,
● izvirzītu CO 2 mērķus attiecībā uz valstīm un nozarēm;
● develop CO 2 targets on a national and a sectoral basis;
19. uzskata par lietderīgu Eiropas Datu centra izveidi līdz 2008. gadam, ja tā uzdevums būs periodiski novērtēt un optimizēt zināmos rādītājus un papildus noskaidrot, kādi citi rādītāji vēl ir vajadzīgi, lai palīdzētu sasniegt neatliekamo mērķi līdz minimumam samazināt dabas resursu izmantošanas ietekmi uz vidi un veselību;
Considers the establishment of a European Data Centre before 2008 to be useful if its remit is to periodically assess and optimise the known indicators and in addition to establish which further indicators are still needed to facilitate the pursuit of the urgent objective of reducing the environmental and health impact of the use of natural resources to a minimum;
25. uzskata par svarīgu ierobežot ne tikai dabas resursu patēriņu Kopienā (patēriņu ES), bet arī resursu importu no trešām valstīm; uzskata par nepieņemamu, ka Kopienas resursu izmantošanas samazināšanu varētu kompensēt ar resursu importu no ārvalstīm;
Considers it important to tackle not only Community use (use within the EU) of natural resources but also imports of resources from third countries; would consider it unacceptable for a reduction in the use of Community resources to lead to imports of resources from outside the Community by way of compensation;
28. piekrīt, ka pašlaik ir tikai daži plaši pieņemti kopējās ietekmes rādītāji — tā sauktie ekoloģiskās efektivitātes rādītāji, ar kuriem mērīt progresu resursu izmantošanas ietekmes uz vidi mazināšanā; uzskata, ka tie līdz galam jāprecizē pēc iespējas ātrāk, bet ne vēlāk kā līdz 2008. gadam; norāda, ka šajā ziņā aktīvi jāatbalsta “saistībā ar vidi novērtētā materiālu patēriņa” ( EMC ) tālāka attīstīšana;
Agrees that at present there are very few aggregated impact indicators that are already widely accepted for measuring the progress of reductions in the environmental impact of resource use, the so-called eco-efficiency indicator; considers that these need to be finalised as soon as possible and at the latest by 2008; notes that in this respect the further development of “environmentally weighted material consumption” (EMC) should be actively supported;
30. uzskata, ka subsīdiju pārdale, piemēram, palielinot subsīdijas maza mēroga hidroelektrostacijām, kā arī vēja un saules enerģijai, veicinātu jaunu tehnoloģiju izmantošanu un uzlabotu Eiropas konkurētspēju pasaulē, kā arī mazinātu atkarību no fosilā kurināmā, kas tiek importēts no citām pasaules daļām;
Considers that a reallocation of subsidies, for example more subsidies for small-scale hydroelectric power, as well as for wind power and solar energy, would promote the use of new technologies and improve Europe's competitive position in the world, as well as reducing dependence on fossil fuels imported from other parts of the world;
33. uzskata, ka resursu kopējā izmantojuma negatīvā ietekme Eiropas Savienībā katrā resursu kategorijā ir jāsamazina uz pusi, piemēram, izmantojot sektorālo pieeju būvniecībā, transportā un citās nozarēs, lai mazinātu šo resursu izmantošanas ietekmi un atkarību no tiem;
Considers that the adverse impact of the total use of resources in the EU per category of resource must be halved, for example by means of a sectoral approach in the construction industry, transport and other sectors, in order to reduce the impact of the use of these resources and dependence on them;
1) noteikt un attīstīt speciālas politikas un pasākumus 20 svarīgākajiem resursiem (materiāliem), kuru ietekme ir vislielākā; tie ir jānosaka vēlākais līdz 2008. gadam;
1) identify and develop specific policies and actions for the top 20 resources (materials) with the largest impacts; these should be proposed at the latest by 2008,
2) sagatavot ieinteresēto pušu dialogus par visintensīvākajām resursu ieguves un ražošanas nozarēm, lai noteiktu nozaru mērķus un piemērotus pasākumus resursu efektivitātes uzlabošanai;
2) prepare stakeholder dialogues on the most resource-intensive extraction and production sectors in order to identify sectoral targets and appropriate measures for improving resource efficiency,
3) izstrādāt salīdzināšanas kritērijus ilgtspējīgai pārvaldībai un bioloģisko resursu (piemēram, kokmateriālu, zivju, lauksaimniecības produktu) izmantošanai;
3) develop benchmark criteria for sustainable management and harvesting of biotic resources (eg wood, fish, agricultural products);
38. uzsver, ka dabas resursu efektīvākas izmantošanas centieni jāīsteno, pilnībā pievēršot uzmanību tirdzniecības ietekmei, un to mērķim jābūt pakāpeniski samazināt Eiropas Savienības „ekoloģisko pēdu” pasaulē;
Stresses that efforts to use natural resources more efficiently must be implemented with full attention being paid to the impact of trade and have as a goal to progressively reduce the ecological footprint of the EU in the world;
43. uzskata, ka it īpaši lauksaimniecības politikā ir jāsamazina ietekme uz vidi, ilgtspējīgi izmantojot dabas resursus, tostarp zemi, ūdeni un degvielu, kā arī citus resursus;
Considers that agricultural policy, in particular, should be geared partly to reducing pressure on the environment by means of the sustainable use of natural resources including, but not confined to, land, water and fuels;
51. uzskata, ka dalībvalstīm jāīsteno ES bioloģiskās daudzveidības stratēģija gan zivsaimniecībā, gan citās jomās un sadarbībā ar Komisiju jāveic pasākumi, lai sasniegtu mērķi līdz 2010. gadam apturēt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos;
Considers that the Member States must implement the EU's biodiversity strategy, both in fisheries and in other fields, and, in cooperation with the Commission, must take measures to attain the objective of halting the decline of biodiversity by 2010;
60. uzskata, ka ES politika jāveido tā, lai stimulētu dalībvalstis izmantot ambiciozāku pieeju dabas resursu ilgtspējīgas izmantošanas uzlabošanā un katrā ziņā lai netraucētu tām šādi rīkoties;
Considers that EU policy should be so framed as to encourage Member States to adopt more ambitious approaches – and certainly not discourage them from doing so – with a view to improving the sustainable use of natural resources;
Dabas resursus nopietni un arvien lielākā mērā apdraud degradācija, izsīkums un piesārņojums.
Natural resources are seriously - and increasingly - threatened by degradation, exhaustion and pollution.
Pasaules ekonomikas izaugsmi pavada gan atjaunīgo, gan neatjaunīgo dabas resursu patēriņa pieaugums.
World economic growth is accompanied by increasing consumption of natural resources, both renewable and non-renewable.
Jau šobrīd tiek ievērojami pārsniegta dabas resursu ekoloģiskā kapacitāte.
The carrying capacity of the environment is already being substantially exceeded.
Pat Komisija ir gatava apstiprināt šo nostāju.
Even the Commission is able to endorse this position.
Tomēr vēriena ziņā mans viedoklis par to, kā iespējams mazināt šos draudus, ievērojami atšķiras no Komisijas paziņojumā paustā viedokļa.
However, in terms of ambition my view of how this threat can be tackled differs greatly from that presented in the Commission's communication.
Ārkārtīgi vajadzīga labi strukturēta stratēģija, kas atbilst vismaz Kopienas Sestās rīcības programmas vides jomā prasībām.
A well-structured strategy which at least complies with the requirements stated in the Sixth Environmental Action Programme is sorely needed.
Attiecībā uz dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu mēs saskaramies ar klimata pārmaiņām līdzīgu problēmu.
As regards the sustainable use of natural resources, we face a problem similar to that of climate change.
Mēs varam uzlabot situāciju, taču, ja mēs to darām, mums tas jādara ātri.
We can improve the situation, but if we are to do so we must do it quickly.
Šeit nav vietas politiskam atslābumam.
There is no room for political laxity here.
Mums jāpieņem vērienīgas ierosmes un jābūt gataviem noteikt, ka pasākumi ir obligāti.
We must adopt ambitious initiatives and be prepared to make measures compulsory.
Pa pusei īstenoti pasākumi problēmu neatrisinās.
Half-measures will not solve the problem.
Īsāk sakot, planētas liktenis ir mūsu rokās.
In a word, the fate of the planet lies in our hands.
Mums jābūt gataviem demonstrēt politisko gribu un jābūt drosmei veikt pasākumus šādās jomās: mūsu patēriņa un ražošanas modeļi; alternatīvu meklējumi; atšķirīga dzīvesveida pieņemšana; atbalsts jaunattīstības valstīm; visu politikas jomu, tostarp lauksaimniecības un zivsaimniecības, iesaistīšana; izvairīšanās no politiskām nesaskaņām starp dažādām Eiropas Savienības daļām un izvairīšanās no politiskām nesaskaņām starp dalībvalstīm.
We must be prepared to display political will and have the courage to take measures in the following areas: our consumption and production patterns, seeking alternatives, accepting a different life-style, supporting developing countries, involving all fields of policy, including agriculture and fisheries, avoiding political disharmony among the various units in the Union and avoiding political disharmony among Member States.
Varētu iesaistīt virkni risinājumu: labu, visiem pieejamu datubāzi, kurā iekļauti iepriekš noteikti dati un sīki izstrādāti norādījumi; skaidrus mērķus un saistošus grafikus, lai mazinātu ietekmi uz vidi; pasākumus un vadlīnijas pārejai uz alternatīvām; resursu ražīguma paaugstināšanu (tas nozīmē iegūt vairāk no mazāka daudzuma, piemēram, ar otrreizējas izmantošanas un uzlabotas tehnoloģijas palīdzību); noteiktu resursu kategoriju izmantošanas samazināšanu, piemēram, ar prioritāšu uzskaitījuma palīdzību, paziņojot par stratēģiju, ko piemēro visās politikas jomās, kas skar dabas resursu izmantošanu, paplašinot mūsu stratēģiju un iekļaujot tajā lauksaimniecību un zivsaimniecību; koncentrēšanos uz dabas resursu pilnu aprites ciklu (no to izcelsmes līdz atkritumu iznīcināšanai); līdzekļu izmantošanu rosināšanai un atturēšanai; palīdzību jaunattīstības valstīm, piemēram, ar tehnoloģijām un praktiskām zināšanām; lielākas uzmanības pievēršanu saules, vēja un ūdens enerģijai kā dabas resursiem; patērētāju un ražotāju apgādi ar labu informāciju, piešķirot viņiem aktīvu lomu šīs stratēģijas noteikšanā; sekošanu ES politikai, kas mudina dalībvalstis sniegt vērienīgākus priekšlikumus par dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu un nekādā gadījumā neattur tās no šādas rīcības.
A series of solutions could be sought in: a good database, accessible for all, containing predetermined data and detailed indicators, clear targets and binding timetables for reducing environmental impact, measures and guidelines for switching to alternatives, increasing the productivity of resources (i.e. making more from less, for example by means of reuse and better technology), reducing the use of specific categories of resources, for example with the aid of a list of priorities, declaring the strategy applicable to all fields of policy which affect the use of natural resources, extending our strategy to include policy on agriculture and fisheries, focusing on the whole life-cycle of natural resources (from their origin to the disposal of waste), using funds to provide incentives and disincentives, helping developing countries, for example by sharing technology and know-how, focusing more on the use of solar, wind and water power as natural resources, giving consumers and producers good information and an active role in formulating this strategy, and pursuing an EU policy which encourages Member States to be more ambitious in their proposals relating to the sustainable use of natural resources and which certainly does not discourage them from doing so.
Pieņēmums vai prognoze, ka darbs pie ilgtspējīgas dabas resursu izmantošanas un alternatīvu meklēšana ar mērķi atjaunot vidi kaitēs ekonomikas izaugsmei, ir viens no tiem, kurus es neatbalstu.
The assumption or prediction that working towards the sustainable use of natural resources and seeking alternatives in order to restore the environment will damage economic growth is one which I do not accept.
Gluži pretēji, jauninājumi jaunu ekosistēmu un vides tehnoloģiju jomā veido iespējas starptautiskajā tirgū un var radīt darbavietas.
On the contrary: innovation in the field of new ecosystems and environmental technologies creates opportunities on the international market and can generate employment.
Es uzskatu, ka dabas resursu ilgtspējīga izmantošana sekmēs mūsu ekonomiskās un sociālās sistēmas stabilitāti un uzplaukumu, un, galu galā, palīdzēs mazināt nabadzību, jo īpaši ilgākā laikposmā.
I believe that sustainable use of natural resources will promote the stability and prosperity of our economic and social system and ultimately help to reduce poverty, particularly in the longer term.
Man gribētos uzsvērt, ka nabadzīgie iedzīvotāji cieš vissmagāk, pazeminoties dabas resursu kvalitātei un kvantitātei.
I would stress that poor populations are particularly hard hit when the quality and quantity of natural resources are degraded.
Nabadzīgo ļaužu dzīve lauku apgabalos ir ļoti atkarīga no dabas resursiem — ūdens un izmantojamās zemes, dabas resursu daudzveidības, iespējas apmierināt vajadzības ar medniecības vai zvejniecības palīdzību, mežsaimniecības produktiem un biomasu.
The lives of poor people in rural areas are very dependent on natural resources - water and usable land, the diversity of natural resources, the ability to meet needs by hunting and fishing, forestry products and biomass.
Daudziem gan lauku apgabalos, gan pilsētās dzīvojošiem nabadzīgiem ļaudīm izmisīgi trūkst piekļuves tīram ūdenim, gaisam, ūdens attīrīšanas iekārtām, kā arī drošas piekļuves enerģijai.
Access to clean water and air, water purification plants and reliable access to energy are cruelly lacking for many poor people, both in rural and in urban areas.
Vairumā valstu iznīkst meži, kas ir vairāk nekā 90 % lauku apgabalu bioloģiskās daudzveidības avots un palīdz uzturēt pie dzīvības daudzus galējā nabadzībā dzīvojošus cilvēkus.
Forests, which are the source of more than 90% of rural biodiversity and help to keep alive many people living in extreme poverty, are dwindling in most countries.
Katru gadu aptuveni 5 līdz 6 miljoni cilvēku, pārsvarā bērni, mirst no slimībām, kas izplatās ar ūdeni, vai ko izraisa gaisa un ūdens piesārņojums.
An estimated 5 to 6 million people per year - mostly children - die of waterborne diseases or diseases caused by air or water pollution.
Nodokļu reforma būtu labs politikas īstenošanas veids vismaz tad, ja tā mainītu nodokļus no labklājībai kaitējošiem (darba, kapitāla un patēriņa nodokļi) uz nodokļiem, kas veicina labklājību.
Tax reform could be a good way of pursuing policy, at least if it involved a switch from taxes which damage prosperity (on labour, capital and consumption) to taxes which favour prosperity.
Turklāt jānožēlo, ka līdz šim visu fiskālo reformu programmas bijušas saistītas ar darba izmaksu samazināšanu.
Moreover, it is regrettable that, hitherto, fiscal reform programmes have always been geared to reducing labour costs.
Taču vajadzētu paturēt prātā, ka pēdējo 40 gadu laikā darba ražīgums ir palielinājies par 270 %, kamēr šajā pašā laikposmā enerģijas ražīgums pieaudzis tikai par 20 % un izejvielu ražīgums par 100 %.
It ought, however, to be borne in mind that labour productivity has risen by 270% in the past 40 years while energy productivity has risen by only 20% and raw materials productivity by 100% over the same period.
Mūsdienu fiskālo reformu programmu smaguma centrs ir jāpārskata.
The focus of fiscal reform programmes to date should be reviewed.
Nodokļus un subsīdijas var izmantot tehnoloģiju jauninājumu veicināšanai.
Taxes and subsidies can be used to promote technological innovation.
Ko Komisija dara paziņojumā?
What does the Commission do in its communication?
Tā neizvirza nekādus mērķus, nekādus uzdevumus, tā pat neapraksta kursu, kas būtu jāietur; citiem vārdiem sakot, Komisijas paziņojums neatbilst Kopienas Sestajai rīcības programmai vides jomā.
It does not propose any objectives, any targets, it does not even provide a description of the course which should be followed: in other words the Commission communication does not comply with the 6th EAP.
Taču to vajadzētu uzskatīt par labas politikas minimālo pamatu.
Yet that ought to have been taken as the minimum basis for a sound policy.
Man bija zināmas šaubas par to, vai nevajadzētu sagatavot īsu ziņojumu, aicinot Komisiju atsaukt paziņojumu un sagatavot jaunu dokumentu.
I was in some doubt as to whether to produce a brief report calling on the Commission to withdraw its communication and produce a new document.
Ņemot vērā to, kāda izcelsme ir šobrīd mūsu priekšā esošajam paziņojumam — rezultātam, kas sagādājis vislielāko vilšanos pēc pieciem darba gadiem, es nedomāju, ka vide vai ekonomika kaut ko iegūs, ja es tā rīkotos.
In view of the genesis of the communication now before us - the deeply disappointing product of five years' work - I do not believe that the environment or the economy would have benefited from my doing that.
Ceru, ka manā ziņojumā pieņemtās nostājas spēkos ir likt procesam virzīties pareizā virzienā, iekļaujot ES un atsevišķu dalībvalstu politikā praktiskus pasākumus, mērķus un grafikus, kas vajadzīgi tuvākajos gados, nevis ar 20 gadu nokavēšanos.
I hope that the approach adopted in my report can set the ball rolling in the right direction, with the incorporation into the policies of the EU and individual Member States of practical measures, objectives and timetables, which are needed within the next few years and not only after a delay of 20 years.
Tematiskā stratēģija dabas resursu ilgtspējīgai izmantošanai
Thematic Strategy for the Sustainable Use of Natural Resources
Adamos Adamou, Georgs Andrejevs , Liam Aylward, Irena Belohorská, Johannes Blokland, John Bowis, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, Martin Callanan, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Jill Evans, Anne Ferreira, Karl-Heinz Florenz, Matthias Groote, Françoise Grossetête, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Marie Anne Isler Béguin, Caroline Jackson, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Urszula Krupa, Marie-Noëlle Lienemann, Jules Maaten, Linda McAvan, Marios Matsakis, Alexandru-Ioan Morţun, Roberto Musacchio, Miroslav Ouzký, Dimitrios Papadimoulis, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Dagmar Roth-Behrendt, Guido Sacconi, Karin Scheele, Carl Schlyter, Horst Schnellhardt, Richard Seeber, Kathy Sinnott, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Thomas Ulmer, Anja Weisgerber, Åsa Westlund, Anders Wijkman, Glenis Willmott
Adamos Adamou, Georgs Andrejevs, Liam Aylward, Irena Belohorská, Johannes Blokland, John Bowis, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, Martin Callanan, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Jill Evans, Anne Ferreira, Karl-Heinz Florenz, Matthias Groote, Françoise Grossetête, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Marie Anne Isler Béguin, Caroline Jackson, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Urszula Krupa, Marie-Noëlle Lienemann, Jules Maaten, Linda McAvan, Marios Matsakis, Alexandru-Ioan Morţun, Roberto Musacchio, Miroslav Ouzký, Dimitrios Papadimoulis, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Dagmar Roth-Behrendt, Guido Sacconi, Karin Scheele, Carl Schlyter, Horst Schnellhardt, Richard Seeber, Kathy Sinnott, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Thomas Ulmer, Anja Weisgerber, Åsa Westlund, Anders Wijkman, Glenis Willmott
Aizstājēji (183. panta 3. punkts), kas bija klāt galīgajā balsojumā
Substitute(s) under Rule 183(3) present for the final vote
Juridiskās komitejas atzinums ................................................................................24
OPINION of the Committee on Legal Affairs
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2005)0593 )
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2005)0593 )
OV C 10.11.206., ...lpp. ,
OJ C ., 10.11.2006, p. ... ,
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 80. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu ( C6‑0039/2006 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 80(2) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0039/2006 ),
– ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu ( A6‑0055/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Transport and Tourism and the opinion of the Committee on Legal Affairs ( A6‑0055/2007 ),
(1.a) Eiropas piekrastes un pilsoņu aizsardzība pret jebkādu ekoloģisko kaitējumu, ko izraisījis jūras negadījums, ir absolūta ES prioritāte.
(1a) Protection of European coasts and European citizens in the face of ecological damage of any kind resulting from maritime casualties is an absolute priority for the EU.
(1.b) Eiropas piekrastes aizsardzība paredz divus negadījumu novēršanas aspektus, pieļaujot, ka peld vienīgi droši kuģi, un garantējot kārtību, kas ir nepieciešama, lai nodrošinātu, ka cietušie pēc iespējas ātrāk saņem tādu kompensāciju, kura atbilst negadījumā nodarītajam kaitējumam.
(1b) Protecting European coasts involves the dual aspects of preventing accidents by ensuring that only safe ships sail and of providing for the arrangements required to ensure that victims can, in as short a time as possible, receive compensation fully commensurate with the damage caused by an accident.