natgillin/translations-raw huggingface dataset:
d) Ir samazināta zvejas negatīvā ietekme uz jūras vidi, tostarp ietekme uz jūras dibenu, kā arī blakussugu un zivju mazuļu piezveja.
(d) the adverse impacts of fishing practices on the marine environment have been reduced, including impacts on the sea-bed and by-catches of non-target species and juvenile fish;
f) Dabā novērojamo ekotoksisko vielu koncentrācija ir tuvu ekosistēmas dabiskajam līmenim.
(f) concentrations of naturally occurring ecotoxic substances are near to the ecosystem's natural levels;
h) Eitrofikācija, ko izraisa, piemēram, tādu barības vielu kā fosfora un slāpekļa emisijas, ir samazināta tiktāl, ka tā vairs neizraisa negatīvas sekas, piemēram, bioloģiskās daudzveidības izzušanu, ekosistēmu degradāciju, kaitīgu aļģu ziedēšanu un skābekļa deficītu piegultnes ūdeņos.
(h) eutrophication, caused, for example, by emissions of nutrients such as phosphorus and nitrogen, has been reduced to a level where it can no longer cause adverse effects, such as losses in biodiversity, ecosystem degradation, harmful algae blooms and oxygen deficiency in the bottom waters;
i) Ietekme uz jūras un piekrastes ekosistēmu, tostarp dzīvotnēm un sugām, kas radusies jūras gultnes, grunts vai nometnieku sugu izpētes vai izmantošanas dēļ, ir samazināta līdz minimumam un negatīvi neiespaido bentisko un saistīto ekosistēmu struktūras un ekoloģisko integritāti.
(i) impacts on marine and coastal ecosystems, including habitats and species, resulting from the exploration or exploitation of the sea-bed, sub-soil or sedentary species, have been minimised and do not adversely affect the structural and ecological integrity of benthic and associated ecosystems;
j) Akritumu daudzums jūras un piekrastes vidē ir samazināts līdz līmenim, kas nodrošina, ka nav apdraudētas jūras sugas un dzīvotnes, cilvēku veselība un piekrastes kopienu drošība un ekonomika.
(j) the quantity of litter in marine and coastal environments has been reduced to a level which ensures that it does not pose a threat to marine species and habitats, human health and the safety and economy of coastal communities;
k) Cilvēku veidotu konstrukciju ietekme uz jūras un piekrastes sugām un dzīvotnēm ir ierobežota līdz minimumam un negatīvi neskar ne gultnes un saistīto ekosistēmu struktūras un ekoloģisko integritāti, ne piekrastes un jūras dzīvotņu un sugu spēju pielāgot savu izplatības areālu saistībā ar klimata pārmaiņām.
(k) impacts on marine and coastal habitats and species resulting from man-made constructions have been minimised and do not adversely affect the structural and ecological integrity of benthic and associated ecosystems, nor the ability of coastal and marine habitats and species to adapt their range and distribution in the face of climate change;
l) Tokšņa piesārņojums, piemēram, no kuģošanas un zemūdens akustiskajām ierīcēm, ir samazināts līdz minimumam, lai novērstu jebkādu kaitīgu ietekmi uz jūras dzīvo vidi, cilvēku veselību vai jūras un piekrastes likumīgu izmantošanu.
(l) noise pollution from, for example, shipping and underwater acoustic equipment has been reduced to a minimum with a view to preventing any detrimental effect on marine life, human health or the legitimate use of the sea and the coasts;
m) Šķidrumu vai gāzu sistemātiska un/vai apzināta novadīšana ūdens slānī ir aizliegta, bet cietvielu novadīšana ūdens slānī ir aizliegta, ja vien nav saņemta starptautisko tiesību aktiem atbilstīga atļauja un veikts ietekmes uz vidi iepriekšējs novērtējums saskaņā ar Padomes 1985. gada 27. jūnija Direktīvu 85/337/EEK par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu 1 un attiecīgajiem starptautiskajiem nolīgumiem.
(m) the systematic and/or intentional release of liquids or gases into the water column has been prohibited and the release of solid materials into the water column is prohibited unless authorisation has been granted in keeping with international law and a prior assessment of the impact on the environment has been carried out in accordance with Council Directive 85/337/EEC of 27 June 1985 on the assessment of the effects of certain public and private projects on the environment 1 and with the relevant international agreements;
n) Šķidrumu, gāzu vai cietvielu sistemātiska un/vai apzināta novadīšana jūras dibenā un/vai gruntī ir aizliegta, ja vien nav saņemta starptautisko tiesību aktiem atbilstīga atļauja un veikta regulāra uzraudzība un kontrole attiecībā uz šķidrumiem un gāzēm, un veikts ietekmes uz vidi iepriekšējs novērtējums saskaņā ar Padomes Direktīvu 85/337/EEK un attiecīgajiem starptautiskajiem nolīgumiem.
(n) the systematic and/or intentional release of liquids, gases or solid materials into the sea-bed and/or sub-soil has been prohibited unless authorisation has been granted, subject to regular monitoring and control as regards liquids and gases, in keeping with international law and a prior assessment of the impact on the environment has been carried out in accordance with Directive 85/337/EEC and with the relevant international agreements;
o) Katrā reģionā tā jūras teritorijas daļa, kura ir aizsargāta pret cilvēku iespējami kaitīgām darbībām, un arī šajās teritorijās ietverto ekosistēmu daudzveidība ir pietiekama, lai tā būtu efektīvs ieguldījums reģionālajā un pasaules mēroga aizsargājamu jūras teritoriju tīklā.
(o) in each region the proportion of marine areas protected from potentially harmful human activities, and also the diversity of the constituent ecosystems present in those areas, are sufficient to make an effective contribution to a regional and global network of protected marine areas.
1 OV L 175, 5.
1 OJ L 175, 5.7.1985, p.
Ar šo aizstāj grozījumu Nr. 33.
Replaces Amendment 33.
Ir mainījusies tiesiskā situācija attiecībā uz oglekļa dioksīda noglabāšanu jūras dibenā.
The legal situation with regard to the capture of CO 2 in the seabed has changed.
Jaunajā teksta redakcijā ir ņemta vērā starptautiskā konvencija („Londonas protokols”), kurā 2006. gada novembrī ir izdarīti grozījumi, lai atļautu oglekļa dioksīda noglabāšanu jūras dibenā/dzīlēs.
The new text reflects the International Convention (the 'London Protocol') as amended in November 2006 to permit carbon dioxide capture in the seabed/subsoil.
III pielikuma 2. tabulas „Piesārņojums ar bīstamām vielām” 3. ievilkums
Annex III, table 2, Contamination by hazardous substances", indent 3
– radionuklīdu ieplūdes.
- Introduction of radio nuclide.
VI pielikuma 1. punkts
Annex VI, point (1)
1) Ieguldījumu pārraudzība – pārvaldības pasākumi, ar kuriem ietekmē pieļaujamo cilvēka darbības apmēru.
(1) Input controls: management measures that influence the amount of a human activity that is permitted.
1) Ieguldījumu pārraudzība — pārvaldības pasākumi, ar kuriem ietekmē pieļaujamo cilvēka darbības apmēru , tostarp pasākumi, lai nodrošinātu, ka Eiropas subsīdijas nekavē šīs direktīvas mērķu īstenošanu .
(1) Input controls: management measures that influence the amount of a human activity that is permitted, including measures to ensure that European subsidies do not compromise the achievement of the objectives of this Directive .
EP pirmajā lasījumā pieņemtie 8. panta grozījumi.
EP first reading amendments to Article 8.
VI pielikuma 4.a punkts (jauns)
Annex VI, point 4 a (new)
4a) Pasākumi, lai precīzāk izsekotu un noteiktu jūras vides piesārņojumu.
(4a) Measures to improve the detectability and traceability of marine pollution.
EP pirmajā lasījumā pieņemtie 14. un 16. panta grozījumi.
EP first reading amendments to Articles 14 and 16.
par interaktīvās ciparu televīzijas pakalpojumu sadarbspēju
on the interoperability of digital interactive television services
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejaS ATZINUMS................12
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............12
REZULTĀTI GALĪGAJAM BALSOJUMAM KOMITEJĀ......................................................16
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................16
– ņemot vērā Pamattiesību hartas 11. pantu par vārda un informācijas brīvību,
– having regard to Article 11 of the Charter of Fundamental Rights, on freedom of expression and information,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par interaktīvās ciparu televīzijas pakalpojumu sadarbspējas pārskatīšanu saskaņā 2004. gada 30. jūlija paziņojumu COM(2004)0541 ( COM(2006)0037 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on reviewing the interoperability of digital interactive television services pursuant to Communication COM(2004)0541 of 30 July 2004 ( COM(2006)0037 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par interaktīvās ciparu televīzijas pakalpojumu sadarbspēju ( COM(2004)0541 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on interoperability of digital interactive television services ( COM(2004)0541 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par pāreju no analogās uz ciparu apraidi (par pāreju uz ciparu apraidi, atsakoties no analogās apraides) ( COM(2003)0541 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on the transition from analogue to digital broadcasting (from digital 'switchover' to analogue 'switch-off') ( COM(2003)0541 ),
– ņemot vērā savu 2006. gada 27. aprīļa rezolūciju par pāreju no analogās uz ciparu apraidi: vai tā ir iespēja attīstīt Eiropas audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu politiku un kultūras daudzveidību?
– having regard to its resolution of 27 April 2006 on the transition from analogue to digital broadcasting: an opportunity for European audiovisual policy and cultural diversity?
– ņemot vērā savu 2005. gada 16. novembra rezolūciju par pārejas paātrināšanu no analogās uz ciparu apraidi
– having regard to its resolution of 16 November 2005 on accelerating the transition from analogue to digital broadcasting
OV C 280E, 18.11.2006., 115. lpp. ,
JO C 280 E, 18.11.2006, p.115. ,
– ņemot vērā secinājumus, ko Transporta, telekomunikāciju un enerģētikas ministru padome, kuras sanāksme notika Briselē no 2007. gada 6. līdz 8. jūnijam, pieņēma par iniciatīvu i2010 ― 2007. gada ikgadējais ziņojums par informācijas sabiedrību,
– having regard to the conclusions of the meeting of the Transport, Telecommunications and Energy Council, held in Brussels from 6 to 8 June 2007, on the i2010 initiative - Annual Information Society Report 2007,
– ņemot vērā secinājumus, ko pieņēma Transporta, telekomunikāciju un enerģētikas ministru padome, kuras sanāksme notika Briselē no 2004. gada 9. līdz 10. decembrim,
– having regard to the conclusions of the meeting of the Transport, Telecommunications and Energy Council held in Brussels on 9 and 10 December 2004,
– ņemot vērā Ministru komitejas Ieteikumus CM/Rec(2007)3 Eiropas Padomes dalībvalstīm par sabiedrisko pakalpojumu plašsaziņas līdzekļu lomu informācijas sabiedrībā,
– having regard to Council of Europe Recommendation CM/Rec(2007)3 of the Committee of Ministers to member states on the remit of public service media in the information society,
– ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus ( A6‑0390/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education and the opinion of the Committee on Industry, Research and Energy ( A6‑0390/2007 ),
A. norādot, ka pāreja no analogās uz ciparu apraidi ir liels progress un var veicināt dažādu kultūru izplatīšanu un sociālās vienotības uzlabošanu;
A. pointing out that the switchover from analog to digital is a great step forward and can contribute towards disseminating cultures and improving social cohesion,
B. tā kā ciparu televīzija piedāvā iespēju informācijas pakalpojumu sniegšanai izmantot jaunas plašsaziņas tehnoloģijas, tādējādi veicinot sociālo vienotību un palīdzot iesaistīt informācijas sabiedrībā ikvienu cilvēku;
B. whereas digital television can make use of new media technology to provide information services and can therefore enhance social cohesion and help bring everyone within the information society,
C. tāpat kā Komisija uzsverot, ka veiksmīga pāreja uz ciparu televīziju ir priekšnoteikums interaktīvo ciparu pakalpojumu attīstībai;
C. stressing that, in keeping with the Commission’s view, the successful switchover to digital TV is a prerequisite for developing interactive digital services,
D. atgādinot par ciparu televīzijas pakalpojumu nozares lielo ekonomisko potenciālu un par šīs nozares nozīmi, piedāvājot nodarbinātības iespējas;
D. pointing out the great economic potential of the digital TV services sector and its importance as a source of employment,
E. taču tā kā nevienu likumdošanas iniciatīvu ciparu apraides jomā nevar attiecināt tikai uz infrastruktūras un tehnisko datu aspektiem un tā kā šie jautājumi ir jārisina saskaņā ar politiskajiem mērķiem, nepārtraukti tiecoties lietotājiem nodrošināt pievienoto vērtību;
E. whereas, however, any legislative initiative concerning the digital sector cannot be reduced to a matter of infrastructure and technical data, and whereas these issues should be dealt with in accordance with policy objectives, in a continual quest for added value for users,
F. tā kā gan Eiropas Savienības, gan valstu līmenī ir jāievieš drošības pasākumi, lai nepieļautu, ka tikai konkurence un tirgus likumi ir noteicošie aspekti svarīgu lēmumu pieņemšanā;
F. whereas at the European and national levels safeguards should be established to prevent competition and market law alone from governing the important choices to be made,
G. atkārtoti paužot Eiropas Parlamenta nostāju, ka vienota Eiropas standarta uzspiešana, ņemot vērā atšķirīgās situācijas, nav pareizais risinājums, lai panāktu iecerētos mērķus, un ka patlaban, kā liecina daži pozitīvi atsevišķu valstu piemēri, prātīgāks risinājums ir izmantot uzņēmumu ierosinātus brīvprātīgus standartizācijas pasākumus;
G. reiterating the European Parliament’s earlier position that imposing a single European standard is not the right solution, given the disparity of situations, to achieve the intended objectives, and that for the time being good sense dictates that industry-led, voluntary standardisation measures should be used, as demonstrated by a few positive national examples,
H. tā kā Eiropas Savienībā ciparu televīzijas nozarē jau sekmīgi izmanto daudzus stingrus Eiropas standartus;
H. whereas the digital television sector in the European Union already benefits from a wide range of robust European standards,
I. tā kā ir svarīgi, lai Eiropas iedzīvotāji varētu pilnībā izmantot ciparu televīzijas iespējamās priekšrocības;
I. whereas it is important for European citizens to take full advantage of the potential benefits of digital TV,
J. paužot neizpratni, ka salīdzinājumā ar ekspertu optimistiskajām prognozēm, interaktīvo pakalpojumu piedāvājums pagaidām vēl ir visai ierobežots;
J. querying the hitherto minimal expansion of interactive services compared to the optimistic forecasts made by the experts,
K. tā kā ciparu apraides piedāvāto tehnisko iespēju klāsts, piemēram, interaktivitāte, nedrīkst veicināt jaunas nevienlīdzības izpausmes, sociālajai un kultūras plaisai piepulcinot „digitālo plaisu”;
K. whereas the wide range of technical opportunities created by digital broadcasting, such as interactivity, should not be a fresh source of inequality, adding a ‘digital divide’ to the social and cultural divide,
L. paužot bažas, ka papildu izmaksas par nepieciešamo tehnisko aprīkojumu palielinās šo risku attiecībā uz mazāk privileģētām iedzīvotāju grupām;
L. concerned about the increase of this risk for the underprivileged categories, owing to the additional costs of the necessary material,
M. tā kā pāreja no analogās uz ciparu televīziju ļauj atbrīvot frekvenču resursus un attīstīt jaunas tehnoloģijas un inovatīvus risinājumus, tādējādi palielinot Eiropas konkurētspēju šajā nozarē;
M. whereas the move from analog to digital television is making it possible to release spectrum capacity and develop new technologies and innovative solutions which boost European competitiveness in this sector,
N. tā kā jaunās tehnoloģijas ir jāapgūst pēc iespējas agrīnā vecumā un izglītības sistēmas ir pēc iespējas ātrāk un efektīvāk jāpielāgo kultūras un sociālajām pārmaiņām, ko rada jaunās informācijas un saziņas tehnoloģijas, konverģence un digitalizācija;
N. whereas the new technologies should be mastered at as young an age as possible and education systems should adapt as swiftly and effectively as possible to the cultural and social changes brought about by the new information and communication technologies, convergence and digitalisation,
O. tā kā īpaša uzmanība jāpievērš tam, lai arī invalīdiem būtu iespējams piekļūt jaunajām informācijas un saziņas tehnoloģijām un viņi tās varētu lietot;
O. whereas particular attention must also be paid to disabled people’s access to and mastery of the new information and communication technologies;
P. tā kā viens no interaktīvās ciparu televīzijas pakalpojumiem ir arī daudzvalodu subtitri, tādējādi ar ciparu televīzijas starpniecību iespējams sekmēt starpkultūru dialogu un mūžizglītību;
P. whereas digital interactive television services include multilingual subtitles, enabling digital television to enhance intercultural dialogue and lifelong learning,
Q. norādot, ka pakalpojumu klāsta paplašināšanai vienmēr jābūt saistītai ar informācijas un vārda brīvības ievērošanu;
Q. pointing out that access to a greater number of services should always go hand in hand with freedom of information and expression,
R. norādot, ka visā pārejas procesā ir jārūpējas par to, lai sabiedriskie audiovizuālie pakalpojumi nevis kļūtu vājāki, bet ― gluži otrādi ― saņemtu atbalstu sava sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma īstenošanā, vienlaikus nodrošinot arī privāto audiovizuālo pakalpojumu sniedzēju dzīvotspēju,
R. pointing out that, during the entire transition process, care should be taken not to weaken public audiovisual services, but, on the contrary, to support them in their mission as a public service, while preserving the vitality of private audiovisual services,
Tehnoloģiju pozitīvo aspektu izmantošana
Benefiting from the positive effects of technology
2. atgādina, ka tehnoloģiskā attīstība automātiski negarantē informācijas plurālisma un satura dažādības ievērošanu — šo principu īstenošanai nepieciešama aktīva, pastāvīga un modra valstu un Eiropas varas iestāžu politika;
Points out that respect for the pluralism of information and diversity of content is not automatically guaranteed by technological progress but must be implemented by the national and European public authorities through an active, steadfast and vigilant policy;
Sekmīga pāreja uz ciparu apraidi un atvērtu standartu veicināšana
Succeeding in the digital transition and promoting open standards
9. aicina dalībvalstis straujāk pāriet uz ciparu televīziju, ņemot vērā tirgus prasības, kā arī topogrāfiskos un reģionu demogrāfiskos faktorus, un aicina dalībvalstis, kuras vēl nav izstrādājušas valsts mēroga plānu pilnīgai pārejai uz ciparu televīziju, to izdarīt līdz 2008. gada beigām;
Calls on the Member States to speed up the transfer to digital television, taking account of market demand and topographical and regional demographic factors, and calls on those Member States which have not yet drawn up a national plan for the full switchover to digital television to do so by the end of 2008;
14. pilnībā atbalsta Komisijas pieeju, kas paredz vispusīgi sadarboties ar dalībvalstīm, lai veiktu sekmīgu pāreju uz ciparu televīziju un veicinātu interaktīvo ciparu pakalpojumu izmantošanu;
Fully supports the Commission’s approach in terms of its intent to cooperate fully with the Member States with a view to switching over to digital TV successfully and facilitating interactive digital services;
16. tādēļ piekrīt Komisijas viedoklim, ka saistībā ar pāreju uz digitālajiem pakalpojumiem un pakalpojumu sadarbspēju būtu vēlams turpināt popularizēt Eiropas standartizācijas iestāžu atzītos atvērtos standartus, piemēram, MHP un MHEG-5, un atgādina, ka šie atvērtie standarti ir visvairāk piemēroti tīklu tehnoloģiskās neitralitātes nodrošināšanai un brīvai informācijas apritei, ievērojot to valstu īpašās vajadzības, kurās ir ierobežotas frekvenču izmantošanas iespējas;
Shares, therefore, the Commission’s view that it would be advisable to continue promoting open standards such as MHP or MHEG-5, which are recognised by European standards bodies, in relation to the switchover to digital and the interoperability of services, and maintains that these open standards are the most appropriate ones for ensuring the technological neutrality of networks and the free movement of information, respecting the special necessities of countries where frequency capacities are limited;
19. mudina Komisiju arī turpmāk aktīvi veicināt atvērto Eiropas ciparu televīzijas standartu ieviešanu visos pasaules reģionos un rosināt starptautisku sadarbību šajā jomā, tādējādi nodrošinot iespējami plašu piekļuvi digitālajiem resursiem;
Urges the Commission to continue actively to promote the introduction of open European digital television standards in all regions of the world and to encourage international cooperation in this area, thereby ensuring the widest possible access to digital content;
23. prasa, lai Komisija, izplatot paraugprakses piemērus, palīdzētu dalībvalstīm un vietējām varas iestādēm izmantot jauno tehnoloģiju iespējas, lai nodrošinātu efektīvāku saziņu ar iedzīvotājiem;
Calls on the Commission to help the Member States and local authorities, by disseminating best practices, to exploit the potential of the new technologies in order to communicate with their citizens more effectively;
Nepieciešamība pārdomāt jauno tehnoloģiju ietekmi un apgūšanu
The need to consider the impact and mastery of the new technologies
26. uzsver, ka ir nepieciešams Eiropas līmenī apspriest gan digitālās sabiedrības ietekmi uz sociālo un kultūrvidi, gan valstu izglītības sistēmu pielāgošanu kultūras un sociālajām pārmaiņām, kas saistītas ar jaunajām tehnoloģijām;
Stresses the importance of discussing at European level the social and cultural implications of the digital society and the adaptation of national education systems to the cultural and social changes brought about by the new technologies;
Pirms ciparu televīzijas parādīšanās ar uztvērējiem, kam bija samērā vienkāršas funkcijas, vienīgajā retranslācijas tīklā varēja uztvert tikai ļoti ierobežotu pakalpojumu klāstu.
Before the advent of digital TV, only a limited range of services, available through the radio network alone, were picked up by receivers whose functions were simple.
Pašreizējā digitālajā vidē pakalpojumi, tīkli un uzņēmumu modeļi ir ievērojami attīstījušies un skatītājiem piedāvā plašu izvēli.
In the current digital environment, services, networks and business models have evolved considerably, offering viewers a great range of choice.
Ja klasiskā televīzija nodrošināja piekļuvi televīzijas programmām, ko pārraidīja vienā režīmā (tā saucamajā „ push ” režīmā), kurā lietotājam bija tikai iespēja izdarīt izvēli no pieejamo programmu saraksta, tad, parādoties interaktīvajai televīzijai, televīzijas skatītājs, pateicoties IKT radītājiem pakalpojumiem un rīkiem, kļūst par aktīvu televīzijas dalībnieku („ téléacteur ”).
While traditional TV provided access to TV programmes distributed in a so-called ‘push’ mode, in which users could only choose from a list of available programmes, with interactive TV viewers become ‘actors’, thanks to ICT services and tools.
Skatītājs var, piemēram, reaģēt, atlasīt, meklēt konkrētu saturu utt.
They can thus react, select, seek out specific content, etc.