natgillin/translations-raw huggingface dataset:
8. konstatē, ka debates par Eiropas Savienības Konstitucionālo līgumu ir arī debates par Eiropas vērtību daudzveidību un identitāti; uzskata, ka Eiropas Savienības kultūras un izglītības politikas programmas dod būtisku ieguldījumu Eiropas pašapziņas veidošanā, kā arī Eiropas kultūru saglabāšanā un attīstībā; tādējādi norāda uz atbilstīga kultūras un izglītības budžeta nozīmi, tostarp attiecībā arī uz finanšu plānu;
Notes that the debate on the Constitutional Treaty is also a debate on European identity and its many and diverse values; takes the view that the EU’s programmes on culture and education policy make a substantial contribution to building up an awareness of being European and preserving and further developing European cultures; draws attention therefore to the importance of a suitable budget for culture and education, in the financial perspective as well as elsewhere;
Pārdomu periods: struktūra, temati un novērtējuma konteksts saistībā ar debatēm par Eiropas Savienību
The period of reflection: the structure, subjects and context for an assessment of the debate on the European Union
Ciešāka sadarbība
Enhanced cooperation – date announced in plenary
Juridiskā komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Konstitucionālo jautājumu komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Legal Affairs calls on the Committee on Constitutional Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
Juridiskā komiteja
The Committee on Legal Affairs
OV C 247 E, 6.10.2005., 88. lpp. , nedrīkst būt Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojuma temats; ziņojumā būtu jārunā par publisko debašu metodi pārdomu perioda laikā Eiropas Savienībā;
OJ C 247 E, 6.10.2005, p.
4. uzskata, ka no juridiskā viedokļa nav pieļaujams, ka spēkā stājas tikai Konstitūcijas I daļa, tā kā tas nebūtu savienojams ar spēkā esošajiem līgumiem bez to pamatīgas pārbaudes;
Takes the view that from a legal point of view it is impossible to allow Part I of the Constitution to enter into force by itself, since it would be incompatible with the existing Treaties unless these were thoroughly overhauled;
7. atgādina, ka situācija, kura pašlaik ir izveidojusies, ir jau paredzēta Deklarācijā Nr. 30 par Līguma par Konstitūciju Eiropai ratificēšanu; tajā ir teikts:
Recalls that Declaration No 30 on the ratification of the Treaty establishing a Constitution for Europe caters for the predicament in which we now find ourselves:
8. uzskata, ka Padome ir rīkojusies saskaņā ar minēto deklarāciju un problēmu risinājusi, izlemjot noteikt pārdomu periodu, lai novērstu grūtības un dalībvalstīm, kuras vēlas, nodrošinātu ratifikācijas procesa turpināšanu;
Believes that the Council has anticipated the implementation of the Declaration and addressed the problem by deciding to set a period of reflection to overcome the difficulties, while allowing those Member States which so wish to pursue the ratification process;
11. norāda, ka Eiropas Parlaments savā rezolūcijā par sarunu sākšanu ar Turciju ir uzsvēris, ka Eiropas Konstitūcijas pieņemšana ir priekšnoteikums jebkurai nākamai ES paplašināšanai un ka Eiropas Savienības uzņemšanas spējai ir piešķirta pastiprināta nozīme arī Padomes līmenī;
Points out that the European Parliament noted in its resolution on Turkey’s accession procedure that the adoption of a European Constitution was a precondition for any further enlargement and that the ability of the European Union to absorb new members has now also been given greater significance at Council level;
14. tāpat uzskata, ka pārdomu perioda laikā ir jāorganizē strukturētas, interaktīvas un rezultatīvas debates, kurās piedalās Eiropas pilsoņi, pilsoniskā sabiedrība, sociālie partneri, valstu parlamenti, politiskās partijas un ES iestādes; šai sakarā ierosina:
Considers it necessary, furthermore, to pursue a structured, interactive and goal-oriented debate with, among others, European citizens, civil society, the social partners, the national parliaments, the political parties and the institutions of the Union; proposes to this end:
b) izmantojot sabiedriskās aptaujas metodi (EIROBAROMETRS), reprezentatīvā veidā noskaidrot pilsoņu dažādos viedokļus par Konstitūcijas devumu un Eiropas Savienības nākotni;
(b) a representative profile of the opinions of citizens on the contribution of the Constitution and the future of the Union should be obtained by means of public opinion polls (EUROBAROMETER);
c) katrā dalībvalstī izveidot darba grupu, kas atbild par šīm debatēm un sagatavo ziņojumu par attiecīgās dalībvalsts pilsoņu attieksmi; šādus ziņojumus varētu sagatavot Eiropas Parlamenta un attiecīgo dalībvalstu parlamentu deputāti;
(c) a team should be set up in each Member State to conduct these discussions and to draw up a report on the attitudes of citizens in their Member State; members of the European and national parliaments could play this role;
15. uzskata, ka, ja attiecībā uz Līgumu par Konstitūciju Eiropai ir ierosinājumi, kas ES bez šaubām tuvinātu pilsoņiem, tad darbs būtu jāturpina; ņemot vērā Eiropas ombuda īpašajā ziņojumā pausto atzinumu par to, ka Padome pieļauj kļūdu pārvaldē, ja ar likumdošanu saistītās sanāksmes rīko slepenībā, aicina Padomi nekavējoties pieņemt ombuda ieteikumus;
Considers that where there were suggestions within the Treaty establishing a Constitution for Europe that would without question make the EU more citizen-friendly, work on these should continue, and in particular, given the finding by the European Ombudsman in a Special Report that the Council is guilty of maladministration when legislating in secret, calls upon the Council to comply immediately within the Ombudsman's recommendations;
par pārdomu laiku: izvērtēšanas struktūra, temati un saturs debatēm par Eiropas Savienību
on the period of reflection: the structure, subjects and context for an assessment of the debate on the European Union
2. uzsver Eiropas Parlamenta stratēģisko nozīmi publiskajās debatēs par Konstitūciju un nepieciešamību izstrādāt piemērotus paziņošanas veidus, lai iesaistītu pilsoņus;
Emphasises the strategic importance of Parliament in the public debate on the Constitution and the need for forms of communication to be developed which will engage the general public;
6. uzskata, ka ir ļoti svarīgi pārvarēt demokrātijas trūkumu, kas vēl joprojām ir raksturīgs brīvības, drošības un tiesiskuma telpai, un tādējādi uzskata, ka steidzami pilnībā jāīsteno pārejas posma noteikumi, kas paredzēti:
Believes that it is essential to remedy the democratic deficit that still characterises the area of freedom, security, and justice, and therefore considers it vital to make the ‘bridging’ clauses fully operative as provided for in
- EK līguma 67. pantā, jo īpaši attiecībā uz nepieciešamību nodrošināt Tiesas pilnvaras, un
- Article 67 of the EC Treaty, especially as regards the need to confer full jurisdiction on the Court of Justice, and
7. šajā sakarā atgādina par Tiesas nesenajiem sasniegumiem attiecībā uz Kopienas pilnvarām noteikt soda sankcijas un veikt arestus saskaņā ar abpusēju tieslietu lēmumu atzīšanu (“Gözütök” lieta) un ne bis in idem principu (“Pupino” lieta);
Draws attention in this connection to the recent advances that the Court of Justice has made regarding Community competences for the purpose of laying down criminal penalties and to the judgments concerning mutual recognition of judicial rulings (Gözütök case) and the ‘ne bis in idem’ principle (Pupino case);
Atzinumu sniedza Datums, kad paziņoja plenārsēdē
Committee asked for its opinion Date announced in plenary
Aizstātais(-ā) atzinuma sagatavotājs(-a)
Draftsman replaced
Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Konstitucionālo jautājumu komiteju rezolūcijas priekšlikumā, ko tā pieņems, iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Women's Rights and Gender Equality calls on the Committee on Constitutional Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. ņemot vērā Eiropadomes deklarāciju, saskaņā ar kuru 2006. gada pirmajā pusē tā „veiks vispārēju dalībvalstu līmeņa debašu novērtējumu un nolemts, kā rīkoties tālāk”,
A. noting the declaration of the European Council, according to which it will "make an overall assessment of the national debates and agree how to proceed" in the first half of 2006,
B. tā kā vairāk nekā puse ES vēlētāju ir sievietes, lai gan viņas maz piedalās politiskajā dzīvē, un tā kā viņu balsis var būt izšķirīgas,
B. whereas more than half of voters in the EU are women, although they participate little in political life, and whereas their votes can be decisive,
C. tā kā Komisijas D plāns, kas atbalsta dialogu, diskusijas un demokrātiju, paredz sākt jaunas Eiropas mēroga diskusijas, kurās tiktu iesaistītas ne tikai Eiropas Savienības un dalībvalstu iestādes, bet arī pilsoniskā sabiedrība kopumā, kurā lielākā daļa ir sievietes,
C. whereas the Commission’s plan "D" , which stands for Dialogue, Debate and Democracy, is aimed at launching a new European debate involving not only European and national institutions but also civil society as a whole, of which women form a major part,
D. tā kā ratifikācijas process un diskusijas dalībvalstīs liecina, ka it īpaši jauniešiem nav sava viedokļa par Konstitucionālo līgumu un viņu attieksme pret to ir negatīva,
D. whereas the ratification process and debates in the Member States have demonstrated that young people in particular appear more undecided about and negative towards the Constitutional Treaty,
2. kā tieši ievēlēta Eiropas Savienības pilsoņu pārstāvniecības iestāde apņemas ļoti atbildīgi veicināt Eiropas dialogu — jo vairāk tāpēc, ka Eiropadome nav definējusi tā metodes vai mērķi;
Commits itself, as the directly elected representative institution of the Union’s citizens, to bear great responsibility for the European dialogue - all the more so as the European Council has neglected to define either methods or goal;
4. atbalsta lielāku dzimumu līdzsvaru, iestādēs pieņemot lēmumus par Eiropas nākotni un Konstitucionālo līgumu, lai veicinātu ne tikai dzimumu līdztiesību, bet arī pārstāvniecības un līdzdalības demokrātiju;
Supports a more equal gender balance in institutional decision-making regarding the future of Europe and the Constitutional Treaty, not only for the promotion of gender equality, but also in the name of representative and participatory democracy;
8. iesaka paplašināt debates, kurās piedalītos visi Eiropas pilsoņi, iekļaujot jautājumus par Eiropas nākotni un problēmas, kas bija pamatā referendumu kampaņām, piemēram, Eiropas integrācijas mērķis, Eiropas loma pasaulē un Eiropas sociālā un ekonomikas modeļa nākotne;
Recommends broadening the debate to include questions, with the participation of all European citizens, about the future of Europe and issues that were at the heart of the referenda campaigns, such as the aim of European integration, Europe's role in the world and the future of the European social and economic model;
10. atgādina dalībvalstīm, ka jebkuram dialogam par Eiropas veidošanu jānotiek, sieviešu un vīriešu vienlīdzību atzīstot par pamatvērtību, jo šī vienlīdzība liecina par mieru, brīvību, taisnīgumu un sociālo progresu.
Reminds the Member States that any dialogue on the European venture must necessarily include a recognition, as a fundamental value, of the equality of women and men, in the knowledge that this equality is a vector of peace, freedom, justice and social progress;
12. uzstāj, ka jebkurai viedokļu apmaiņai par Eiropas nākotni jānotiek, ņemot vērā „vienotību dažādībā” un dzimumu līdztiesību, kā arī aicinot cīnīties pret jebkāda veida diskrimināciju.
Insists that any reflection on the future of Europe must be based on respect for "unity in diversity" and gender equality, and that the fight against all forms of discrimination must be upheld.
Par pārdomu periodu: struktūra, temati un konteksts, lai novērtētu debates par Eiropas Savienību
The period of reflection: the structure, subjects and context for an assessment of the debate on the European Union
Referents(-e/-i/-es) Iecelšanas datums
Draftsperson Date appointed
SC/025 Pārdomas: debates par Eiropas Savienību
SC/025 Reflection: debate on the European Union
Briselē, 2005. gada 26. oktobrī
Brussels, 26 October 2005
Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas ATZINUMS
OPINION of the European Economic and Social Committee on The reflection period: structure, themes and framework for an evaluation of the debate on the European Union
Kā institucionāls forums organizētas pilsoniskās sabiedrības uzklausīšanai, pārstāvībai, informēšanai un viedokļu paušanai Eiropas līmenī Komiteja uzsver, ka:
As the institutional forum, at European level, for consulting, representing, informing and expressing the views of organised civil society, the Committee argues that:
- loģika un apsvērumi, kas ir Konstitucionālā līguma pamatā, paliek iepriekšējie;
- the underlying logic and analyses that led to the Constitutional Treaty remain the same;
- paradoksāli ir tas, ka joprojām nav Konstitucionālā līguma, kam būtu jārisina tās problēmas, kuru rezultātā ir izveidojies pašreizējais stāvoklis;
- the continued absence of the Constitutional Treaty, which sought to meet the concerns which have led to the current situation, is paradoxical;
- līdzdalības demokrātija, ko paredz Konstitucionālais līgums, joprojām ir viens no būtiskākajiem instrumentiem ES demokrātiskās leģitimitātes palielināšanai;
- participatory democracy, as provided for in the Constitutional Treaty, remains an essential tool to enhance the EU's democratic legitimacy;
- kopīgs redzējums, īstenojot līdzdalības demokrātiju, var palīdzēt atjaunot integrācijas procesa virzību;
- a shared vision through participatory democracy can help get the integration process back on the tracks;
- Tādēļ Eiropas Savienības institūcijām un tās dalībvalstīm jāsāk īstenot līdzdalības demokrātija dzīvē, jau iepriekš paredzot attiecīgo Konstitucionālā līguma normu lomu Eiropas Savienības demokrātiskajā dzīvē;
- the Union's institutions and its member states should therefore start making participatory democracy a reality now, in particular by anticipating the relevant provisions of the Constitutional Treaty on the democratic life of the Union;
- Eiropas Savienībai ir jāpiesaista sabiedriskā doma un jāsekmē Lisabonas stratēģijas mērķu īstenošana;
- the Union needs to capture the public imagination and it needs to deliver on the Lisbon Strategy;
- ir jāpastiprina saziņa un dialogs, neskatoties uz to, ka šajā ziņā jau ir panākts būtisks progress;
- communication and dialogue should be enhanced, though much progress has already been made;
- tomēr plašās debates, uz ko rosināja valstu un valdību vadītāji, dalībvalstīs lielā mērā izpaliek, un būs grūti panākt progresu, trūkstot šādām debatēm;
- however, the broad debate envisaged by the Heads of State or Government is currently largely absent in the Member States and it will be difficult to make progress in the absence of such debate;
- galvenā atbildība par debatēm pārdomu perioda laikā gulstas uz dalībvalstīm, lai gan arī Eiropas Savienības institūcijām ir svarīga loma, veicinot plašāka mēroga debates Eiropas līmenī;
- the primary responsibility for the debates during the reflection period lies with the Member States although the European Institutions have an important responsibility to stimulate a wider debate at European level;
- Eiropas Savienības institūcijām būtu arī aktīvi jāiesaistās valstu, reģionālā un vietējā līmeņa debatēs, sniedzot palīdzību un atbalstu to organizēšanā;
- the European Institutions should also engage actively in the debates at national, regional and local level in providing assistance and support in their organisation;
- pilsoniskās sabiedrības organizācijām var būt svarīga atbalstoša loma, un tādēļ ir nepieciešama to iesaiste patiesā vietējā, reģionālā un valstu līmeņa dialogā.
- civil society organisations can play an important supportive role and should therefore be involved in genuine local, regional and national dialogue.
Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu Eiropas Parlaments 2005. gada 6. septembrī nolēma apspriesties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu
On 6 September 2005, the European Parliament decided to consult the European Economic and Social Committee, under Article 262 of the Treaty establishing the European Community, on the
“Pārdomu periods: struktūra, tēmas un mehānisms debašu par Eiropas Savienību novērtēšanai”
Reflection period: structure, items and framework for appraisal of the debate on the European Union.
un saskaņā ar Reglamenta 19. panta 1. punktu Komiteja nolēma izveidot apakškomiteju, lai sagatavotu savu darbu šajā jautājumā.
and under Rule 19, paragraph 1 of its Rules of Procedure, the Committee decided to establish a subcommittee to prepare its work on the matter.
Pārdomu perioda apakškomiteja: debates par Eiropas Savienību, kas bija atbildīga par Komitejas darba sagatavošanu šajā jautājumā, pieņēma savu atzinumu 2005. gada 13. oktobrī.
The Subcommittee on Reflection: debate on the European Union, which was responsible for preparing the Committee's work on the subject, adopted its opinion on 13 October 2005.
Ziņotāja bija Jillian van Turnhout kdze.
The rapporteur was Ms Jillian van Turnhout.
Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja savā 421. plenārajā sesijā 2005. gada 26. un 27. oktobrī (26. oktobra sanāksmē) ar 130 balsīm “par”, 3 – “pret” un 3 atturoties pieņēma šādu atzinumu.
At its 421st plenary session held on 26 and 27 October 2005 (meeting of 26 October), the European Economic and Social Committee adopted the following opinion by 130 votes to 3 with 3 abstentions.
Piemēram, referendumu rezultāti Francijā un Nīderlandē parāda dalībvalstu un Eiropas Savienības institūciju nespēju veidot izpratni par Eiropu, kāda tā patiesi ir, un par veidu, kādā tajā tiek panākts kompromiss, tādējādi atainojot starp pilsoņiem un Eiropas projektu pastāvošo plaisu.
1.2 For example, the referendum results in France and the Netherlands not only demonstrate the failure of the Member States and the European institutions to communicate to the public what Europe is actually about and how it reaches agreements but, they also reveal the gulf separating the public from the European project.
Ir vērts atgādināt “skaidros vēstījumus”, kurus, saskaņā ar Komitejas 2004. gada oktobra atzinumu, vajadzēja popularizēt pilsoniskajā sabiedrībā:
1.3 It is worthwhile recalling the "clear messages" which, in the Committee's October 2004 opinion, it believed should be got across to civil society:
· “Konventa” instrumenta lietojums – “solis uz priekšu Eiropas kopības demokratizācijas procesā”;
• the use of the instrument of the "Convention", a "step forward in the process of democratising the European venture";
· Konstitūcijas izveide kā “revolucionārs” solis Eiropas kopības vēsturē;
• the establishment of a Constitution as a "revolutionary" step in the history of the European venture;
· demokrātiskāka Savienība, kas atzīst to, ka cilvēku intereses Eiropas veidošanā ir noteicošās;
• the establishment of a more democratic Union which would recognise that the interests of the people are paramount in the building of Europe;
· tādas Savienības izveide, kas atļaujas labāku Eiropas pilsoņu pamattiesību aizsardzību;
• the establishment of a Union which would afford better protection of the fundamental rights of European citizens;
Neraugoties uz vairākām nepilnībām Konstitucionālajā līgumā, kurus arī norādīja Komiteja, tā uzsvēra, ka ir nepieciešams saliedēt Eiropas pilsonisko sabiedrību ap Konstitucionālā līguma sasniegumiem, lai pārvarētu šīs nepilnības.
1.4 Despite a series of shortcomings in the Constitutional Treaty which the Committee also highlighted, it argued strongly for European civil society to be rallied behind the achievements of the Constitutional Treaty in order to overcome these shortcomings.
· atbilstošu darbības noteikumu trūkums attiecībā uz līdzdalības demokrātijas principa ieviešanu;
• the lack of adequate operational provisions for implementing the principle of participatory democracy;
· noteikumu trūkums, kas atzītu organizētas pilsoniskās sabiedrības nozīmi subsidiaritātes principa ieviešanā;
• the absence of provisions acknowledging the role played by organised civil society in implementing the subsidiarity principle;
· ES pārvaldības vājums ekonomikas un nodarbinātības politikas jomā un noteikumu trūkums attiecībā uz Eiropas Parlamenta un EESK konsultācijām šajās jomās, kas visvairāk attiecas uz pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem.
• the weakness of EU governance as regards economic and employment policy and the absence of rules providing for consultation of the European Parliament and the EESC in these areas, which concern civil society players most of all.
Savā 2004. gada oktobra atzinumā Komiteja ne tikai stingri iestājās par Konstitucionālā līguma ratifikāciju, bet arī uzsvēra, ka ir nepieciešams panākt, lai ES pilsoņi apzinātos demokrātisko progresu, ko paredz Konstitūcijas projekts, un tā priekšrocības.
In its October 2004 opinion, the Committee argued strongly not only in favour of the ratification of the Constitutional Treaty, but also that EU citizens needed to be made aware of the democratic progress achieved by the draft Constitution and of its advantages.
Kā rāda pēdējais Eurobarometer apsekojums (Eurobarometer 63, 2005. gada septembris), tieši šis jautājums visvairāk rūp Eiropas pilsoņiem.
As the latest Eurobarometer survey (Eurobarometer 63, September 2005) shows, this question is at the heart of European citizens' concerns.
Šo trūkumu un kavēšanos iemesli var būt dažādi, tomēr kopumā var piekrist šādām divām atziņām:
There may be many reasons for these shortcomings and the delay, but most would agree on the following two observations:
· stratēģija ir pārāk abstrakta.
• the Strategy is too abstract.
Nav redzamu rezultātu attiecībā uz cilvēkiem un uzņēmējdarbību.
There are no visible consequences for people and businesses.
Sabiedrības uztverē neatspoguļojas atšķirības starp globalizācijas, ES politikas un valstu politikas sekām attiecībā uz viņu dzīves un darba apstākļiem.
Public opinion does not make a distinction between the effects of globalisation, EU policy and national policy on their living and working conditions;
· Stratēģija joprojām ir no augšas uz leju vērsts process.
• the Strategy remains a top-down process.
Organizētas pilsoniskās sabiedrības iesaiste ir pārāk maza.
There has been too little involvement on the part of organised civil society.
Dažās dalībvalstīs šī stratēģija ir lielākā vai mazākā mērā sveša daudzām iesaistītajām personām.
In some Member States the Strategy is more or less unknown to many of the concerned stakeholders.
Nav notikusi patiesa apspriešanās, tostarp izmantojot atklātās koordinācijas metodi pētniecībai un izglītībai.
No genuine consultation seems to have taken place, not least within the open method of coordination for research and education.
1.12 Šajā kontekstā ir pilnīgi skaidrs, ka Eiropas sabiedrības modeļa, tostarp tās sociālā modeļa nākotne, kas ir Eiropas pilsoņu kolektīvās identitātes pamatā, būs atkarīga no Lisabonas stratēģijas mērķu īstenošanas.
1.12 It is particularly clear in this context that the future of the European model of society, including its social model, which is a fundamental part of the collective identity of European citizens and with which they strongly identify, will depend on the realisation of the Lisbon Strategy's objectives.
Tādējādi izaicinājums saistās ne tik daudz ar Konstitucionālā līguma nākotni, lai cik svarīga tā būtu, bet gan ar tādu nosacījumu radīšanu, kas ļautu Eiropas pilsoņus no jauna piesaistīt Eiropas projektam, balstoties uz globālu kopīgu redzējumu par tādu sabiedrību, kādā tie vēlētos dzīvot.
Thus, the challenge is not so much about the future of the Constitutional Treaty, important though it is, but about creating the conditions which will enable European citizens to reappropriate the European project on the basis of a global shared vision about the sort of society they desire.