natgillin/translations-raw huggingface dataset:
4. pauž pārliecību par to, ka ir nepieciešams praksē nekavējoties īstenot e-iekļaušanas iniciatīvu; tāpēc aicina Komisiju mudināt dalībvalstis, kas ir parakstījušas šo Viseiropas iniciatīvu, darboties šā mērķa sasniegšanai;
Is convinced of the need to implement in practice and without delay the 'e-inclusion' initiative; therefore calls on the Commission to urge the Member States which are signatories to this pan-European initiative to take action to this end;
8. aicina Komisiju atbilstoši Regulas (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā
Calls on the Commission, pursuant to Article 18 of Regulation (EC) No 2006/2004 on consumer protection cooperation
Patērētāju uzticēšanās digitālajai videi vairošana
Increasing consumer confidence in the digital environment
– subsīdiju programmas izveide un pašreizējo finanšu programmu izmantošana projektiem, kuru mērķis ir patērētāju uzticēšanās digitālajai videi vairošana, tostarp izglītojošām un informatīvām kampaņām un tādiem projektiem, ar kuru palīdzību tiešsaistes pakalpojumi tiek pārbaudīti dzīvē (piemēram, „slepenais pircējs”);
– creating a grant programme and making use of existing financial programmes for projects aimed at increasing consumer confidence in the digital environment, including educational and information campaigns and projects verifying online services in practice (such as ‘mystery shopping’),
– tāda elektroniskā mācību moduļa izveide, kurš būtu tieši saistīts ar patērētāju aizsardzību un lietotāju tiesībām digitālajā vidē Dolceta (Tiešsaistes patērētāju apmācības instrumenta pieaugušajiem izveide) projekta ietvaros un kurš tajā pašā laikā ņemtu vērā gados jauno patērētāju īpašās intereses digitālajā vidē;
– creating an electronic learning module relating directly to consumer protection and the rights of users in the digital environment in connection with the Dolceta (Development of On-Line Consumer Education Tool for Adults) project, which would at the same time take into consideration the specific interests of young consumers in the digital environment,
– atbalsts tādiem izglītojošiem un informatīviem projektiem, kuru mērķis ir veicināt mazo un vidējo uzņēmumu informētību par to pienākumiem, piegādājot preces, sniedzot pakalpojumus vai nodrošinot saturu pāri robežām digitālajā vidē;
– supporting educational and information projects designed to raise small and medium-sized businesses' awareness of their obligations when they provide or supply goods, services or content across a border in the digital environment,
– patērētāju aizsardzības tradicionālo instrumentu stiprināšana, lai nodrošinātu to efektīvu izmantošanu arī digitālajā vidē, jo īpaši paplašinot Eiropas patērētāju centru mērķus;
– strengthening traditional consumer protection instruments to ensure that they are used effectively in the digital environment as well, especially by broadening the objectives of the European Consumer Centres,
– to šķēršļu novēršana, ar kuriem saskaras uzņēmēji, kas darbojas pāri robežām digitālajā vidē, piemēram, standartizējot ES noteikumus saistībā ar pārrobežu elektronisko rēķinu piesūtīšanu (e-rēķinu piesūtīšana);
– removing obstacles faced by entrepreneurs operating across borders in the digital environment, for example by standardising EU rules governing cross-border electronic invoicing ('e-invoicing'),
– Eiropas ekspertu foruma izveide, lai apmainītos ar dalībvalstu paraugpraksi, kas varētu būt arī ilgtermiņa juridiska un nejuridiska stratēģija, lai veicinātu patērētāju uzticēšanos digitālajai videi;
– creating a pan-European forum of experts to exchange best national practice, which would also present a long-term legislative and non-legislative strategy for increasing consumer confidence in the digital environment,
– ietekmes novērtējumu veikšana saistībā ar visiem tiem tiesību aktu priekšlikumiem, kuri attiecas uz iekšējo tirgu, lai tādējādi novērtētu šo priekšlikumu ietekmi uz patērētājiem digitālajā vidē;
– carrying out impact studies on all legislative proposals relating to the internal market in order to assess the effects which those proposals will have on consumers in the digital environment,
– tādu Eiropas pašregulācijas kodeksu saskaņošana un veicināšana, kuri atbilst paraugpraksei un efektīvas pašregulācijas visnozīmīgākajiem aspektiem (tostarp novērtējuma veikšana saistībā ar to, kā tie patiesībā ietekmē patērētāju stāvokļa uzlabošanu digitālās vides tirgū );
– coordination of, and support for, European self-regulatory codices, which are in accordance with best practice and with the most important aspects of effective self-regulation (including assessment of the influence which they actually have on improving the position of consumers on the market in the digital environment),
– prasības par ārējo revīziju ieviešana saistībā ar noteiktiem elektronisko pakalpojumu veidiem, kad pastāv lielāka nepieciešamība nodrošināt, ka šie pakalpojumi ir pilnīgi droši, aizsargāt personas informāciju un datus (piemēram, interneta bankas pakalpojumu gadījumā) utt.;
– introducing the requirement for an external audit to be carried out in respect of certain specific types of electronic services where there is a greater need to ensure that they are fully secure, to protect personal information and data (in the case of Internet banking, for example), and so on,
– atbalsts visdrošāko tehnoloģiju obligātai izmantošanai, lai veiktu maksājumu tiešsaistē;
– supporting the mandatory use of the securest kinds of technology for online payments,
– Eiropas agrā brīdinājuma sistēmas izveide, tostarp datubāzes izveide cīņai pret negodīgām darbībām digitālajā vidē; šādā datubāzē ir jāparedz iespēja patērētājiem ziņot par krāpniecisku uzvedību, izmantojot vienkāršu tiešsaistes formu;
– creating a European early-warning system, including a database, to combat fraudulent activities in the digital environment; this database should include a possibility for consumers to report fraudulent behaviour using a simple online form,
– aicinājums uzsākt Eiropas informatīvo kampaņu, lai cīnītos pret medikamentu pārdošanu internetā, uzsverot, cik nopietni tā apdraud sabiedrības veselību;
– calling for the launch of a European information campaign on the counterfeiting of medicines sold on the internet, stressing the serious public health dangers this represents;
13. uzstāj, ka Eiropas iedzīvotāju tiesības piekļūt digitālajai videi ir būtiski svarīgas un šajā sakarā atgādina, cik nozīmīgi ir ieviest atbilstošus finanšu un juridiskos instrumentus, lai veicinātu e-iekļaušanu, galvenokārt stiprinot un nepieciešamības gadījumā elektronisko sakaru jomā piemērojot saistības attiecībā uz universālajiem pakalpojumiem, kā arī piešķirot finanšu resursus ieguldījumiem digitālo sakaru infrastruktūras attīstībā;
Insists that the European population's right to access the digital environment is paramount and recalls in this respect the importance of implementing appropriate financial and legal tools in order to promote e-inclusion, notably by enforcing and if necessary extending universal service obligations in the field of electronic communications, as well as making financial resources available for investments in the development of digital communication infrastructure;
16. aicina Komisiju atbalstīs brīvprātīgu standarta līgumu un brīvprātīgu tirdzniecības vispārējo standarta noteikumu un nosacījumu izveidi e-tirdzniecībā, lai tādējādi nodrošinātu līdzsvarotas attiecības, ņemot vērā, ka parasti ne patērētāji, ne uzņēmēji nav eksperti juridiskos vai tehniskos jautājumos, tomēr atstājot pusēm iespēju brīvi slēgt līgumus, pamatojoties uz civiltiesību pamatprincipu par brīvību slēgt līgumus;
Calls on the Commission to support the creation of optional standardised contracts and voluntary standardised general terms and conditions of trade for e‑commerce to guarantee a balanced relationship, in view of the fact that neither consumers nor businesses are usually legal and technical experts, but nevertheless leave the option for parties to free contracting based on the fundamental civil law principle of freedom to conclude a contract;
Eiropas uzticības zīme pārrobežu e-tirdzniecībai
European trustmark for cross-border e-commerce
– nedārgu sistēmu,
– an inexpensive system,
– tādas zīmes, kas nekonkurētu ar pastāvošajām uzticības vai kvalitātes zīmēm;
– non-competition with existing trust- or quality marks,
– tikai strīdu gadījumos sedzamus izdevumus,
– costs being borne only in the event of dispute,
– pašregulācijas principu (zīmi nepiešķir formāli, bet uzņēmēji to lieto, publiski parādot, ka viņi noteiktajā laikā ir nodrošinājuši obligāto informāciju, izmantojuši ieteiktos līgumus, laikus izskatījuši sūdzības, izmantojuši alternatīvās strīdu izšķiršanas sistēmas vai ievērojuši citus Eiropas standartus);
– the self-regulatory principle (the mark is not awarded institutionally, but traders use it if they publicly demonstrate that they have provided compulsory information within a defined timescale, used recommended contracts, dealt with complaints without delay, used alternative dispute resolution (ADR) systems or conformed with other European standards),
– sankcijas par neatbilstošu izmantošanu;
– penalties for improper use;
– ieinteresēto pušu nevēlēšanās veikt ieguldījumus šādu shēmu realizēšanā un veicināšanā;
– unwillingness of stakeholders to invest in the marketing and promotion of such schemes;
– pastāv krāpnieciskas izmantošanas iespējas, ja vien netiks ieviesta atbilstoša uzraudzība;
– the possibilities for fraudulent use are opened unless proper supervision takes place;
– katrai nozarei īpaši izveidotas shēmas, ko atbalsta un uzrauga aroda organizācija, kuru savukārt atbalsta visas nozares mazie un lielie uzņēmumi;
– sector-specific schemes, strongly supported and policed by a trade body with pan-industry support from small and large enterprises;
– katrai nozarei īpaši radīti pakalpojumu sniedzēju rīcības kodeksi, kā to iesaka Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvā 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū
– sector-specific codes of conduct for service providers, as encouraged by Directive 2006/123/EC of the European Parliament and of the Council of 12 December 2006 on services in the internal market
– neatkarīgu patērētāju atsauksmes, ko izvieto tīmekļa vietnēs, lai palīdzētu jauniem patērētajiem izdarīt izvēli;
– independent consumer references posted on websites to assist new consumers when making choices;
un aicina Komisiju atvieglot paraugprakses apmaiņu saistībā ar šādām shēmām;
and asks the Commission to facilitate best practice exchange for such schemes;
23. aicina Komisiju novērtēt pieredzi, kas jau ir gūta saistī bā ar esošajām un veiksmīgajām uzticības zīmēm, jo īpaši tām, kas darbojas vairāk kā vienā dalībvalstī (piemēram, Euro-Label ), un izmantot šo pieredzi, izstrādājot ES uzticības zīmi pārrobežu e-tirdzniecībai (tostarp arī pārbaudīt, vai uzticības zīmju izplatīšanu jaunajās dalībvalstīs nekavē resursu nepietiekamība šādu zīmju ieviešanas finansēšanai);
Calls on the Commission to assess the experience already gained with existing and successful trustmarks, in particular ones operating in more than one Member State (e.g. the Euro-Label), and to make use of that experience when devising the EU trustmark for cross-border e-commerce (including verification as to whether the dissemination of trustmarks in the new Member States is hindered by a lack of adequate resources to finance the introduction of such marks);
Eiropas patērētāju tiesību informācijas sabiedrībā harta
European charter of users’ rights in the information society
26. aicina Komisiju ieviest lietotāju pamatbrīvības un tiesības informācijas sabiedrībā (šajā sakarā dažas lietotāju pamatbrīvības un tiesības ir jau jāparedz gaidāmajā Paziņojumā par tiešsaistes saturu vienotajā tirgū);
Calls on the Commission to establish basic users’ freedoms and rights in the information society (in this respect, some users’ freedoms and rights should already be established within the framework of the forthcoming Communication on Content Online in the Single Market);
28. aicina Komisiju izplatīt šo hartu un mudināt dalībvalstis un iesaistītās organizācijas to izplatīt visiem interneta lietotājiem, lai tādējādi viņi būtu informēti par savām tiesībām un veidiem, kā tās aizstāvēt;
Calls on the Commission to disseminate this charter, and to encourage the Member States and organisations concerned to disseminate it widely to all internet users, so that they know their rights and have the means to assert them;
Iekšējā tirgus sadrumstalotība digitālajā vidē
Fragmentation of the internal market in the digital environment
31. aicina Komisiju ieteikt noteikumu par piekļuvi produktiem, kurus piegādā pāri robežām, atbilstoši Pakalpojumu direktīvas 20. pantam;
Calls on the Commission to propose a provision for access to products delivered cross-border in line with Article 20 of the Services Directive;
Patērētāju tiesiskās aizsardzības stiprināšana digitālajā vidē
Strengthening consumers’ legal protection in the digital environment
37. atzinīgi vērtē ieteikumu, ko Komisija izteica Zaļajā grāmatā par patērētāju acquis pārskatīšanu ( COM(2006)0744 ), par ciparu datņu iekļaušanu Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Direktīvas 1999/44/EK par dažiem patēriņa preču pārdošanas aspektiem un saistītajām garantijām darbības jomā
Welcomes the suggestion made by the Commission in the Green Paper on the Review of the Consumer Acquis ( COM(2006)0744 ) to include digital files within the scope of Directive 1999/44/EC of the European Parliament and of the Council of 25 May 1999 on certain aspects of the sale of consumer goods and associated guarantees
41. aicina Komisiju piegādes ķēdi digitālajā vidē padarīt pārredzamāku, lai tādējādi nodrošinātu, ka patērētājs vienmēr ir informēts par piegādātāja personību un par to, vai tas ir starpnieks vai tiešais piegādātājs;
Calls on the Commission to make the supply chain in the digital environment more transparent in such a way as to ensure that the consumer always knows the identity of the supplier and whether it is an intermediary or an end supplier;
43. aicina Komisiju stiprināt patērētāju aizsardzību gadījumos, kad patērētājs uzņemas visus līguma riskus, piemēram, veicot priekšapmaksu, jo īpaši elektroniskajos līgumos;
Calls on the Commission to strengthen consumer protection in cases where the consumer assumes all contractual risks, e.g. by paying in advance, particularly in electronic contracts;
46. aicina Komisiju ar gan regulējošu, gan tehnisku pasākumu palīdzību nodrošināt, ka patērētāji ir efektīvi aizsargāti pret uzbrukumiem drošībai un privātumam digitālajā vidē;
Calls on the Commission to ensure that consumers are effectively protected against security and privacy attacks in the digital environment through both regulatory and technical measures;
Ziņojums par patērētāju uzticēšanos digitālajai ir saistītas ar ļoti apjomīgu jautājumu par uzticēšanos, izmantojot informācijas un sakaru tehnoloģijas e-tirdzniecībā, informācijas pakalpojumos, digitālajos sakaros un izklaidē; citiem vārdiem sakot, ziņojums ir saistīts ar vairuma Eiropas patērētāju un uzņēmēju ikdienas dzīvi 21. gadsimtā.
The report on consumer confidence in the digital environment deals with the very broad issue of confidence when using information and communication technologies for e-commerce, information services, digital communication and entertainment; in other words, the report relates to the everyday life of a majority of European consumers and business operators in the 21st century.
Jaunās tehnoloģijas sniedz gan patērētājiem, gan uzņēmējiem lieliskas iespējas pilnībā izmantot iekšējā tirgus priekšrocības.
New technologies provide great opportunities for consumers and business operators alike to take full advantage of the internal market.
Tomēr lietotāji informācijas sabiedrībā bieži saskaras ar virkni šķēršļu, kas tiešsaistes vides izmantošanu padara sarežģītāku par tādu pašu darbību (piemēram, tirdzniecisku darījumu) īstenošanu tradicionālajā vidē, neizmantojot internetu.
However, users in the information society are sometimes also confronted with a range of obstacles that make the use of the online environment more complicated than carrying out the same activity (e.g. a commercial transaction) would be in a traditional offline environment.
Eiropas Savienībai aktīvi un sistemātiski jācenšas novērst šos šķērus un rast pareizo līdzsvaru starp patērētāju un uzņēmēju tiesisko aizsardzību (īpašu uzmanību pievēršot mazo un vidējo uzņēmumu specifiskajām īpašībām).
The Union must actively and systematically seek to remove these obstacles and to strike the right balance between legal protection of consumers and business operators (with emphasis on the specific characteristics of small and medium-sized businesses).
Ar šo ziņojumu Eiropas Parlaments, ņemot vērā gaidāmo acquis pārskatu patērētāju tiesību aizsardzības, e-tirdzniecības, līgumtiesību un intelektuālā īpašuma aizsardzības jomā, savlaicīgi vēršas ar politisku aicinājumu pie Komisijas un dalībvalstīm.
This report, taking into account the forthcoming review of the acquis on consumer protection, e-commerce, contract law and the protection of intellectual property, is a timely political appeal by Parliament to the Commission and the Member States.
Ņemot vērā arī 2007. gada 24. janvārī notikušo atklāto izskatīšanu saistībā ar patērētāju uzticēšanos digitālajai videi, Parlaments uzskata, ka Eiropa atrodas izšķirošā brīdī, kas noteiks, vai globalizētajā digitālajā vidē praktiski bez robežām ES spēs padarīt iekšējo tirgu par priekšrocību salīdzinājuma ar konkurentiem visā pasaulē vai arī iekšējais tirgus un izolēti nacionālie tirgi (pašlaik 27) digitālajā vidē būs šķērslis, kas neļaus ES pilnībā attīstīt informācijas sabiedrību un Lisabonas stratēģiju.
Taking into account also the public hearing on consumer confidence in the digital environment held on 24 January 2007, Parliament considers that Europe is at crucial stage that will determine whether the EU will transform the internal market in the globalised and virtually border-free digital environment into a comparative advantage over other world competitors or whether the internal market and the (currently 27) isolated national markets in the digital environment will represent more of an obstacle for the EU to fully developing the information society and the Lisbon strategy.
Nepieciešamību pēc ziņojuma par patērētāju uzticēšanos digitālajai videi apstiprina arī virkne datu, kas iegūti statistisku pētījumu rezultātā.
The need for a report on consumer confidence in the digital environment is evidenced also by the figures provided by a range of statistics.
Nesen veikta Eirobarometra aptauja liecina, ka 33 % patērētāju ir ziņojuši par gadījumiem, kad uzņēmumi ir atteikušies pārdot vai piegādāt preces vai pakalpojumus, ja patērētājs nedzīvo uzņēmuma atrašanās valstī.
According to a Eurobarometer survey, 33 % of consumers stated that businesses had refused to sell or to provide goods or services because the consumer was not resident in the same country.
Saskaņā ar aptauju 57 % ES mazumtirgotāju veic pārdošanu ar interneta palīdzību.
According to the survey, 57 % of retailers in the EU sell over the internet.
Par visbūtiskākajiem šķēršļiem pārrobežu tirdzniecībā tiek uzskatīta neskaidrība saistībā ar darījumiem (61 % respondentu), atšķirīgi grāmatvedības noteikumi (58 %), sūdzību izskatīšanas un strīdu izšķiršanas sarežģītība (57 %), atšķirīgie dalībvalstu tiesību akti patērētāju tiesību aizsardzības jomā (55 %), grūtības ar garantijas remonta nodrošināšanu (55 %), pārlieku augstie izdevumi pārrobežu piegādes dēļ (51 %), kā arī tulkošanas izdevumi (43 %).
The biggest obstacles to cross-border commerce were considered to be uncertainty over transactions (61 % of respondents), different accounting rules (58 %), the complicated nature of complaint and dispute resolution (57 %), divergent national consumer protection legislation (55 %), difficulty providing after-sales service (55 %), excessive costs arising from cross‑border deliveries (51 %) and translation costs (43 %).
Puse no mazumtirgotājiem uzskata, ka, ja visā ES pastāvētu viendabīga likumdošana saistībā ar darījumiem ar patērētajiem, to pārrobežu tirdzniecības apmēri palielinātos.
Half of retailers believe that if uniform legislation on transactions with consumers existed throughout the EU, then their cross-border sales would increase.
Zīmīgi, ka 62 % ES mazumtirgotāju nezina, kur iegūt informāciju par citās dalībvalstīs spēkā esošajiem tiesību aktiem patērētāju tiesību aizsardzības jomā.
Significantly, 62 % of retailers in the EU do not know where to obtain information on the consumer protection legislation in force in other Member States.
Eirobarometra aptauja liecina arī, ka 6 % patērētāju ir veikuši pirkumus no citas dalībvalsts uzņēmuma, izmantojot internetu.
The Eurobarometer survey also reveals that 6 % of consumers made purchases by internet from a supplier in another Member State.
Viens no iemesliem ir tas, ka ne mazāk kā 45 % patērētāju trūkst paļāvības, internetā veicot pirkumus no uzņēmumiem, kas atrodas ārzemēs (vienā no dalībvalstīm šis skaitlis sasniedza 73 %).
One reason to this is that as many as 45 % of the consumers feel less confident in making purchases on the internet from businesses located abroad (in one Member State this figure amounted to 73 %).
Kopumā var teikt, ka 56 % patērētāju uzskata, ka, iepērkot preces vai izmantojot pakalpojumus no citu valstu uzņēmumiem, pastāv lielāks risks, ka tie neievēro patērētāju tiesību aizsardzības likumus.
In general terms, 56 % of consumers were of the opinion that, when purchasing goods and services from businesses in other Member States, businesses are less likely to respect consumer protection laws.
71 % aptaujāto uzskata, ka problēmas, kas saistītas ar sūdzībām, preču atpakaļ atgriešanu, cenu samazinājumiem, garantiju u.c., ir grūtāk atrisināt, ja iepērkas uzņēmumos, kas reģistrēti citās dalībvalstīs.
71 % of consumers believed it is harder to resolve problems such as complaints, returns, price reductions, guarantees etc. when purchasing from businesses in other Member States.
65 % patērētāju uzskata, ka preci, kas nopirkta ar tālpārdošanas palīdzību, uzteikuma termiņa laikā ir grūtāk atgriezt atpakaļ piegādātājam, kas atrodas citā dalībvalstī.
65 % of consumers considered it to be more problematic returning a product bought by distance selling within the cooling-off period when purchasing from a supplier in a different Member State.
Pētījumi liecina, ka viens no iemesliem, kāpēc patērētāji nelabprāt veic pārrobežu pirkumus, ir tas, ka viņi nejūtas pārliecināti, ka aizsardzības līmenis, kas viņiem ir nodrošināts pašu valstī, tiks piemērots, veicot arī pārrobežu pirkumus.
Studies have shown that one reason for consumers being reluctant to make cross-border purchases is that consumers cannot be sure that the level of protection that they enjoy at home will apply when they buy cross‑border.
Kopumā var apgalvot, ka Eiropas patērētāju un uzņēmumu uzticēšanās digitālajai videi ir nepietiekama un Eiropa, no dažu e-tirdzniecības aspektu viedokļa raugoties, atpaliek no ASV un Āzijas.
Generally, it can be said that European consumer and business confidence in the digital environment is low and that, in some aspects of e-commerce, Europe is lagging behind the United States and Asia.
Tomēr tas attiecas arī citiem tālpārdošanas veidiem (piemēra, ar mobilo telefonu palīdzību).
However, this applies also to other forms of distance commerce (e.g. via mobile telephones).
ES elektroniskā tirgus sadrumstalotība preču, pakalpojumu un satura nodrošināšanas noteiktās jomās neļauj sasniegt iekšējā tirgus kopējos mērķus, negatīvi ietekmē patērētāju uzticēšanos un pat apdraud acquis communautaire paredzētās tiesības un brīvības.
The fragmentation of the electronic market within the EU in certain areas of the provision of goods, services or content jeopardises the common objectives of the internal market, damages consumer confidence and even threatens the rights and freedoms laid down in the acquis communautaire .