natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komisijas ierosinātais projekts uzliek pienākumu noteikt paredzēto ūdens dziļumu un plūsmas ātrumu visās upes plūsmas daļās.
The suggested Commission draft attributes the obligation to define projected water depths and flow velocity for all parts of the river flows.
To var izdarīt tikai tad, ja ir digitāls topogrāfiskais modelis vai divdimensiju matemātiskais modelis.
This is possible to be done only if there is a digital topographic model or two-dimensional mathematical model.
Tomēr šie pasākumi dažās vietās, piemēram, dabīgai applūdināšanai izmantotās vietās, ir lieki.
However these measures are redundant in some areas for example in those used for natural inundation.
Protams, šo instrumentu izveide attiecībā uz vietām, kur tas pašlaik vēl nav izdarīts, prasīs ievērojamus naudas līdzekļus, tomēr tas nav obligāti jādara attiecībā uz visām upes daļām.
Logically this will cost a substantial amounts of money where these tools do not exist at the moment though not necessary for all river parts.
7. panta 2. punkta ca) apakšpunkts (jauns)
Article 7, paragraph 2, point (c a) (new)
ca) dabisko palieņu uzkrājošās zonas un zonas, kas var kalpot kā buferzonas vai nu uzreiz, vai nākotnē.
(ca) areas for natural floodplain storage and areas that can serve as a retention buffer either immediately or in the future.
Plūdu riska kartes var iedalīt apgabalus zonās atkarībā no zemes lietojuma un neaizsargātības pret iespējamiem kaitējumiem.
Flood risk maps may divide areas into zones according to land use and vulnerability to any likely damage .
Apgabalu iedalījums zonās atkarībā no zemes lietojuma (meži, lauki, pilsēta, rūpnieciska zona utt.) un neaizsargātības pret iespējamiem kaitējumiem un šo zonu attēlošana plūdu riska kartēs būs ārkārtīgi noderīga, pieņemot lēmumus par plūdu riska pārvaldības pasākumiem.
The division of areas into zones according to land use (woodland, farmland, urban, industrial, etc.) and vulnerability to likely damage and the plotting of such zones on flood risk maps will be extremely useful in deciding on flood risk management procedures.
Skatīt 4. grozījumu.
See amendment 4.
Dalībvalstis upju baseinu apgabalu mērogā izstrādā un īsteno plūdu riska pārvaldības plānus upju baseiniem, apakšbaseiniem un piekrastes zonas joslām, kas atbilst 5. panta 1. punkta b) apakšpunktam, saskaņā ar šī panta 2. un 3. punktu , kā arī Direktīvu 79/409/EEK un Direktīvu 92/43/EEK .
Member States shall prepare and implement flood risk management plans at the level of the river basin district , for the river basins, sub-basins and stretches of coastline identified under Article 5 (1)(b) in accordance with paragraphs 2 and 3 of this Article and Directive 79/409/EEC and Directive 92/43/EEC .
Dalībvalstis nosaka konkrētu atbilstošu aizsardzības līmeni katram upes baseinam, apakšbaseinam vai piekrastes zonas joslai, koncentrējoties uz plūdu rašanās varbūtības un iespējamās ietekmes uz cilvēka veselību, vidi un saimniecisko darbību samazināšanu, ņemot vērā ar to saistītos aspektus: ūdens resursu apsaimniekošanu, augsnes izmantošanu, teritoriālplānošanu, zemes lietojumu un dabas saglabāšanu.
Member States shall establish appropriate levels of protection specific to each river basin, sub basin or stretch of coastline, focusing on the reduction of the probability of flooding and of potential consequences of flooding to human health, the environment and economic activity, and taking into account relevant aspects: water management, soil management, spatial planning, land use and nature conservation.
Dalībvalstis nosaka konkrētu atbilstošu plūdu riska pārvaldības līmeni katram upes baseinam, apakšbaseinam vai piekrastes zonas joslai, koncentrējoties uz plūdu rašanās varbūtības un iespējamās ietekmes uz cilvēka veselību, vidi un saimniecisko darbību samazināšanu, ņemot vērā ar to saistītos aspektus: ūdens resursu apsaimniekošanu, augsnes izmantošanu, teritoriālplānošanu, zemes lietojumu , attiecīgās zonas neaizsargātību pret iespējamiem postījumiem un dabas saglabāšanu.
Member States shall establish appropriate levels of flood risk management specific to each river basin, sub-basin or stretch of coastline, focusing on the reduction of the probability of flooding and of potential consequences of flooding to human health, the environment and economic activity, and taking into account relevant aspects: water management, soil management, spatial planning, land use , the vulnerability of the area in question to any likely damage and nature conservation.
“Aizsardzība” ir pārāk šaurs jēdziens, toties “plūdu riska pārvaldība” ietver plūdu novēršanu, pretplūdu aizsardzību un sagatavotību plūdiem, kā norādīts 9. panta 3. punktā.
’Protection’ is too narrow a term, whereas flood risk management implies a combination of prevention, protection, and preparedness for floods, as indicated in Article 9(3).
Plūdu riska pārvaldības plānos iekļauj pasākumus, kuru mērķis ir sasniegt atbilstīgi 2. punktam noteikto aizsardzības līmeni .
The flood risk management plans shall include measures that aim at achieving the levels of protection established in accordance with paragraph 2.
Plūdu riska pārvaldības plānos iekļauj pasākumus, kuru nolūks ir sasniegt atbilstīgi 2. punktam noteiktos plūdu riska pārvaldības mērķus .
The flood risk management plans shall include measures that aim at achieving the objectives of flood risk management established in accordance with paragraph 2.
Šajā direktīvā ir jānošķir Komisijas uzdevumi (sadarbības sistēmas izveide un mērķu izvirzīšana) un dalībvalstu uzdevumi (mērķu sasniegšana, veicot konkrētus pasākumus, kas atbilst situācijai attiecīgajā valstī).
This directive should make distinction between tasks of the Commission (providing framework for cooperation and setting objectives) and the Member States (meeting the objectives by introducing concrete measures which fit into their national situation).
9. panta 3. punkta 2.a daļa (jauna)
Article 9, paragraph 3, subparagraph 2 a (new)
Plūdu riska pārvaldības plānu īstenošanu pārbauda treniņos, kas paredzēti iesaistīto vienību apmācības un sagatavotības novērtēšanai, un vajadzības gadījumā plūdu rika pārvaldības plānus pilnveido.
Implementation of flood risk management plans shall be tested by means of drills designed to assess the level of training and preparedness of the units involved, and adjustments shall be made to flood risk management plans where necessary.
Lai nodrošinātu plūdu pārvaldības plānu efektivitāti, ir jāveic treniņi, kuros pārbauda iesaistīto vienību apmācības un sagatavotības līmeni, lai vajadzības gadījumā šos plānus varētu uzlabot.
In order to ensure the effectiveness of flood management plans it is necessary to carry out drills to test the level of training and preparedness of the units involved so that any necessary improvements to these plans can be made.
Plūdu riska pārvaldības plānos īpašu uzmanību pievērš riska pārvaldībai pilsētu teritorijās un ar tām saistītās rūpnieciskās zonās, jo šādās vietās ekonomiskie zaudējumi parasti ir vislielākie.
Flood risk management plans shall pay special attention to risk management in urban areas and connected industrial zones as the economic damages in these areas are likely to be the greatest.
Pilsētu teritorijām un ar tām saistītajām rūpnieciskajām zonām plūdu riska pārvaldības plānos jāpiešķir prioritāte, jo šādās vietās postījumi parasti ir lielāki un var ietekmēt lielāku cilvēku skaitu nekā lauku apvidos.
Urban areas and associated industrial zones should be given priority in the flood risk management plans as the damages in those areas are usually higher and potentially are able to impact more individuals than of the rural areas.
Sadarbība starp civilo aizsardzību un reģionālajām ūdensresursu iestādēm ir vajadzīga, lai efektīvu pārvaldības plānu sastādīšanai un īstenošanai nodrošinātu visas nepieciešamās informācijas pieejamību.
Cooperation between the civil defence and regional water authorities is necessary to ensure the availability of all information necessary for the drawing up of sound management plans and their implementation.
Upes baseina apgabaliem, kas pilnībā ietilpst vienas dalībvalsts teritorijā, šī dalībvalsts nodrošina viena vienota plūdu riska pārvaldības plāna izstrādi.
For river basin districts which fall entirely within their territory, Member States shall ensure that one single flood risk management plan is produced.
Upes baseina apgabaliem, kas pilnībā ietilpst vienas dalībvalsts teritorijā, šī dalībvalsts nodrošina viena vienota plūdu riska pārvaldības plāna izstrādi , iesaistot visas attiecīgās iestādes un ņemot vērā reģionālo plūdu riska pārvaldības plānošanu .
For river basin districts which fall entirely within their territory, Member States shall ensure that one single flood risk management plan , involving all relevant authorities and taking into account regional flood risk management planning, is produced.
Dalībvalstis sadarbojas, piemēram, izveidojot kompetento iestāžu informācijas apmaiņas tīklus, lai starptautisku upes baseinu apgabaliem, kas pilnībā atrodas Kopienas teritorijā, izstrādātu vienu vienotu starptautisku plūdu riska pārvaldības plānu.
In the case of an international river basin district falling entirely within the Community, Member States shall ensure coordination , for example by developing networks for the exchange of information between the competent authorities, with the aim of producing one single international flood risk management plan.
Valstis, kuras pievienojas, un kandidātvalstis tiek aicinātas aktīvi sadarboties šādos koordinācijas pasākumos.
Accession and candidate countries are strongly encouraged to cooperate actively in such coordinating actions.
Ja šāda plāna nav , dalībvalstis izstrādā plūdu riska pārvaldības plānu, kas aptver vismaz tās starptautiskā upes baseina apgabala daļas, kas atrodas to teritorijā.
Where such a plan is not produced , Member States shall produce flood risk management plans covering at least the parts of the international river basin district falling within their territory.
Ja šāda plāna izveidošana aizkavējas , dalībvalstis izstrādā plūdu riska pārvaldības plānu, kas aptver vismaz tās starptautiskā upes baseina apgabala daļas, kas atrodas to teritorijā.
Where the formulation of such a plan is delayed , Member States shall produce flood risk management plans covering at least the parts of the international river basin district falling within their territory.
Dalībvalstu kompetento iestāžu, kuras ir kopīgi atbildīgas par starptautisku upes sateces apgabalu, informācijas apmaiņas tīkla izveidošana ir viens no svarīgākajiem soļiem virzienā uz plūdu riska pārvaldības koordinēšanu un attiecībām, kas pamatojas uz aizvien lielāku savstarpēju uzticēšanos.
The development of a network for the exchange of information between the competent Member-State authorities sharing responsibility for an international river catchment area is one of the most fundamental steps towards flood risk management coordination and towards relations based on progressively greater mutual confidence.
Lai panāktu pilnīgu koordināciju, plāni jāsastāda, apspriežoties ar pievienošanās pieteikumus iesniegušajām dalībvalstīm, lai tās pēc iespējas ātrāk varētu pievienoties ES politikai un ieviest spēkā esošo acquis .
To achieve full coordination it is necessary to draw up plans in consultation with the applicant Member States so that they can come into line as rapidly as possible with EU policies and the existing acquis.
Šī punkta otrā daļa ir grozīta, jo sākotnējais formulējums pieļāva iespēju pirmajā daļā paredzētos pasākumus neīstenot, tādējādi padarot noteikumu par darboties nespējīgu.
The second part of the paragraph is amended since the original wording leaves open the possibility of the measures contained in the first part not being implemented, thereby rendering the provision inoperative.
Ja starptautiska upes baseina apgabals plešas ārpus Kopienas robežām un ja tam nav izstrādāts plūdu riska pārvaldības plāns ar attiecīgās trešās valsts līdzdalību, dalībvalstis izstrādā plūdu riska pārvaldības plānu , kas aptver vismaz tās starptautiskā upes baseina apgabala daļas, kas atrodas to teritorijā.
In the case of an international river basin district extending beyond the boundaries of the Community, where one single international flood risk management plan including any third country concerned is not produced, Member States shall produce flood risk management plans covering at least the parts of the international river basin district lying within the territory of the Member States concerned.
Ja starptautiska upes baseina apgabals plešas ārpus Kopienas robežām un ja tam nav izstrādāts vienots plūdu riska pārvaldības plāns ar attiecīgās trešās valsts līdzdalību, dalībvalstis izstrādā plūdu riska pārvaldības plānus , kas aptver vismaz tās starptautiskā upes baseina apgabala daļas, kas atrodas to teritorijā , un izveido iesaistīto dalībvalstu kompetento iestāžu informācijas apmaiņas tīklus .
In the case of an international river basin district extending beyond the boundaries of the Community, where one single international flood risk management plan including any third country concerned is not produced, Member States shall produce flood risk management plans covering at least the parts of the international river basin district lying within the territory of the Member States concerned and shall establish networks for the exchange of information between the competent authorities of the Member States concerned .
Dalībvalstu kompetento iestāžu, kuras ir kopīgi atbildīgas par starptautisku upes sateces apgabalu, informācijas apmaiņas tīkla izveidošana ir viens no svarīgākajiem soļiem virzienā uz plūdu riska pārvaldības koordinēšanu un attiecībām, kas pamatojas uz aizvien lielāku savstarpēju uzticēšanos.
The development of a network for the exchange of information between the competent Member States’ authorities sharing responsibility for an international river catchment area is one of the most fundamental steps towards flood risk management coordination and towards relations based on progressively greater mutual confidence.
Pirmo plūdu riska karšu sagatavošanu un to turpmāku atjaunināšanu, kā minēts šīs direktīvas 8. pantā, veic saskanīgi ar Direktīvas 2000/60/EK 5. panta 2. punktā paredzēto pārskatu izstrādi , un vajadzības gadījumā tās integrē minētajos pārskatos .
The development of the first flood risk maps and their subsequent reviews as referred to in Article 8 of this Directive, shall be carried out in close co-ordination with and, if considered appropriate, integrated into the reviews provided for in Article 5(2) of Directive 2000/60/EC.
Pirmo plūdu riska karšu sagatavošanu un to turpmāku atjaunināšanu, kā minēts šīs direktīvas 8. pantā, veic , izmantojot saskaņā ar Direktīvu 2000/60/EK iesniegto attiecīgo informāciju, un vajadzības gadījumā var integrēt Direktīvas 2000/60/EK 5. panta 2. punktā paredzēto pārskatu izstrādē.
The development of the first flood risk maps and their subsequent reviews as referred to in Article 8 of this Directive, shall be carried out so that the relevant information presented in accordance with Directive 200/60/EC is used and, if considered appropriate, may be integrated into the reviews provided for in Article 5(2) of Directive 2000/60/EC.
Dalībvalstis nodrošina to, ka ieinteresētās personas aktīvi iesaistās IV nodaļā minēto plūdu riska pārvaldības plānu izstrādē, pārskatīšanā un atjaunināšanā.
Member States shall ensure an active involvement of all interested parties in the production, review and updating of the flood risk management plans referred to in Chapter IV.
Dalībvalstis nodrošina to, ka ieinteresētās puses , it īpaši vietējās un reģionālās iestādes, aktīvi iesaistās IV nodaļā minēto plūdu riska pārvaldības plānu izstrādē, pārskatīšanā un atjaunināšanā.
Member States shall ensure the active involvement of all interested parties especially local and regional authorities in the production, review and updating of the flood risk management plans referred to in Chapter IV.
Pēc pieprasījuma tiek darīti pieejami pamatdokumenti un informācija, kas izmantota plūdu riska karšu un plūdu riska pārvaldības plānu izstrādē.
On request, access shall be given to background documents and information used for the development of flood risk maps and flood risk management plans.
Vietējās un reģionālās iestādes visā ES aizvien vairāk apzinās plūdu problēmu un norāda uz vietējo struktūru neaizstājamo lomu, lai novērstu, vadītu un atvieglotu plūdu ietekmi uz cilvēkiem.
Local and regional authorities throughout the EU are growing increasingly aware of the issue of floods and point out on the unsubstitutable role of subnational actors in the prevention, disaster management and alleviation of the impact of floods to the individuals.
Tādēļ to aktīva un skaidra iesaistīšanās plūdu riska pārvaldības un novērtēšanas procesā ir kritiski svarīga.
Their active and explicit involvement into the process of flood risk management and assessment is therefore crucial.
Saskaņā ar 9. panta 2. punktu noteiktā atbilstošā riska novēršanas un aizsardzības līmeņa apraksts.
3. a description of the appropriate level of risk prevention and protection, established in accordance with Article 9 (2);
Atbilstošā aizsardzības līmeņa sasniegšanai nepieciešamo pasākumu apraksts, tai skaitā to pasākumu apraksts, kas veicami saskaņā ar 9. pantu, un to ar plūdiem saistīto pasākumu apraksts, kas veikti saskaņā ar citiem Kopienas tiesību aktiem.
4. a description of the measures required to achieve the appropriate levels of protection including the measures taken in accordance with Article 9, and flood related measures taken under other Community acts;
Saskaņā ar Eiropas Vides aģentūras ziņojumiem plūdu riska pārvaldības plāni var ietvert gan plūdu novēršanas standarta mehānismus (plūdu ierobežošanas barjeras, mežu atjaunošana, evakuācijas ceļi, mākslīgi novirzīšanas kanāli, noteces, dambji utt.), gan nestandarta metodes (augu pārvaldība, zemes lietojuma maiņa, infrastruktūras un strukturālas drošības noteikumi, agrā brīdinājuma sistēmas utt.).
According to European Environment Agency reports, flood risk management plans may include both standard flood protection mechanisms (flood containment barriers, reafforestation, fire escape routes, artificial diversion channels, runoffs, embankments, etc.) and non-standard methods (plant management, modified land use, infrastructural and structural safety regulations, early warning systems, etc).
Pielikuma A sadaļas 4.a punkts (jauns)
Annex, section A, point 4 a (new)
4.a Prioritātes noteikšana pasākumiem, kas veicina kaitējuma iespējas novēršanu saskaņā ar Direktīvā 2000/60/EK minētajiem „nepasliktināšanas” un/vai „labu ekoloģisko, ķīmisko un kvantitatīvo rādītāju” mērķiem, tādiem kā:
4a. a prioritisation of the measures that promote the prevention of damage according to the "non- deterioration" and/or "good ecological, chemical and quantitative status" objectives of Directive 2000/60/EC such as:
– degradētu mitrzemju un palieņu (tostarp upju līkumu) atjaunošana, it īpaši vietās, kas savieno upes ar to palienēm,
- restoring degraded wetlands and floodplains (including river meanders), especially those that reconnect rivers with their floodplains,
– novecojušos pretplūdu aizsardzības infrastruktūru aizvākšana no upēm,
- removing obsolete flood defence infrastructures from rivers,
– esošo ēku uzlabošanas būvpasākumu veicināšana (piemēram, pāļu izmantošana pamatos),
- promoting construction measures to upgrade existing buildings (such as pile foundation),
– atbalsts ilgtspējīgai zemes izmantošanas praksei sateces baseinos, piemēram, mežu atjaunošanai, lai uzlabotu dabisko ūdensaizturi un gruntsūdeņu atjaunošanos,
- supporting sustainable land use practices in catchment areas, such as reforestation, in order to improve natural water retention and groundwater recharge,
– iepriekšēja apstiprināšana vai reģistrācija pastāvīgām darbībām, tādām kā būvniecība un rūpnieciska attīstība, kas tiek veikta palienēs.
- prior authorisation or registration for permanent activities in floodplains such as construction and industrial development;
Pielikuma A sadaļas 4.b punkts (jauns)
Annex, Section A, point 4 b (new)
4.b Visu kompetento iestāžu iesaistīšanas apraksts.
4b. a description of the involvement of all competent authorities;
Izmaiņas vai precizējumi pēc iepriekšējās plūdu riska pārvaldības plāna versijas publicēšanas, tostarp izmaiņas pēc iesaistīto vienību sagatavotības līmeņa pārbaudes treniņiem un II, III un IV nodaļā paredzēto pārskatu rezultātu kopsavilkums.
1. any changes or updates since the publication of the previous version of the flood risk management plan, including modifications following drills to test the level of preparedness of the units involved and a summary of the reviews carried out in chapters II, III and IV;
Pēc iesaistīto vienību sagatavotības līmeņa pārbaudes treniņiem vajadzības gadījumā ir jāveic plūdu riska plānu izmaiņas.
Modifications to the flood risk plans should be made if judged necessary following trial runs involving drills to test the level of preparedness of the units involved.
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību
Proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on the assessment and management of floods
par Eiropas vilcienu kontroles, dzelzceļu satiksmes pārvaldības un signalizācijas sistēmas ( ERTMS/ETCS) ieviešanu
on the deployment of the European rail signalling system ERTMS/ETCS
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par Eiropas dzelzceļa signalizācijas sistēmas ERTMS/ETCS izvietošanu ( KOM(2005)0298 ), kā arī tam pievienoto Komisijas struktūrvienību darba dokumentu ( SEK(2005)0903 ),
– having regard to the Commission communication to the European Parliament and the Council on the deployment of the European rail signalling system ERTMS/ETCS ( COM(2005)0298 ) and the accompanying Commission staff working paper ( SEC(2005)0903 ),
– ņemot vērā 2005. gada 17. marta Briselē parakstīto vienošanos starp Komisiju un Eiropas dzelzceļa apvienībām ( CER - UIC - UNIFE - EIM ) — tā saukto „saprašanās memorandu”, ar kuru tiek noteikti svarīgākie principi Eiropas Dzelzceļu satiksmes pārvaldības sistēmas ( ERTMS) ieviešanai;
– having regard to the agreement, known as the ‘Memorandum of Understanding’, signed in Brussels on 17 March 2005 by the Commission and European railway industry associations (CER, UIC, UNIFE, EIM), which lays down the main principles governing the deployment of ERTMS,
– ņemot vērā Padomes 1996. gada 23. jūlija Direktīvu 96/48/EK par Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību
– having regard to Council Directive 96/48/EC of 23 July 1996 on the interoperability of the trans-European high-speed rail system
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Lēmumu Nr. 884/2004/EK, ar ko groza Lēmumu Nr. 1692/96/EK par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai
– having regard to Decision No 884/2004/EC of the European Parliament and of the Council of 29 April 2004 amending Decision No 1692/96/EC on Community guidelines for the development of the trans-European transport network
– ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz vispārējus noteikumus Kopienas finansiāla atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā un groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2236/95 ( KOM(2004)0475 ),
– having regard to the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council determining the general rules for the granting of Community financial aid in the field of the trans-European transport networks and energy and amending Council Regulation (EC) No 2236/95 ( COM(2004)0475 ),
– ņemot vērā 2006. gada 24. janvārī notikušo apspriešanos Transporta un tūrisma komitejā, kurā dzelzceļa uzņēmumu, infrastruktūras operatoru un dzelzceļa rūpniecības pārstāvji izteica savu viedokli par ERTMS ieviešanu,
– having regard to the hearing held by the Committee on Transport and Tourism on 24 January 2006, at which representatives of railway companies, infrastructure managers, and the railway industry came out unanimously in favour of the deployment of ERTMS,