natgillin/translations-raw huggingface dataset:
H. tā kā klimata pārmaiņu radīto dabas stihiju riskiem jāpieskaita citas problēmas, kas apdraud Eiropas lauku apvidu dzīvotspēju, piemēram, pašlaik Eiropas ražotājus skar trešo valstu importa arvien pieaugošā konkurētspēja, bet vienlaikus pastāvīgi pieaug arī ražošanas izmaksas Eiropas Savienības arvien stingrāko kvalitātes un pārtikas nekaitīguma prasību dēļ;
H. whereas the natural threats stemming from climate change are compounded by other threats to the survival of the European countryside, such as the increased competitiveness of third-country imports which European producers now have to face, while taking on ever higher production costs thanks to the Union's increasingly stringent quality and food safety requirements,
I. ņemot vērā kopējās lauksaimniecības politikas jomā nesen veiktās reformas, kas saistītas ar pakāpenisku tirgus atvēršanu, lauksaimniecības produktu tirgus regulēšanas mehānismu pakāpenisku vājināšanos un lauksaimniecības globalizāciju, kas paaugstina nestabilitāti Eiropas tirgū, un tādēļ atkal ir jāmeklē jauns krīzes pārvaldīšanas veids;
I. whereas the most recent reforms of the common agricultural policy (CAP), hand-in-hand with the ongoing opening-up of the market and the gradual weakening of the regulatory mechanisms of the market in agricultural products and globalisation of agriculture, are increasing the instability of European markets, which urgently need new crisis management instruments,
J. tā kā lauksaimniecība tās daudzfunkcionālā rakstura dēļ un mežsaimniecība palīdz saglabāt lauku apvidu apdzīvotību, tādējādi novēršot dažu dabas katastrofu rašanos un aizsargājot iedzīvotājus pret tām;
J. whereas agriculture, owing to its multifunctional nature, and forestry help to keep the population in rural areas, thereby contributing towards the prevention of and protection against natural disasters,
K. tā kā Kopienas līmenī nepastāv pietiekami ietekmīgi mehānismi, lai novērstu arvien biežāk notiekošo dabas katastrofu un sanitāro un tirgus krīžu radītās sekas, un tā kā viens no spilgtākajiem piemēriem šajā ziņā ir tas, ka Solidaritātes fondā nav līdzekļu sausuma un sala riska segšanai;
K. whereas the ever-increasing frequency of natural disasters and health and market crises are not adequately provided for in terms of response mechanisms at Community level, a shortcoming glaringly highlighted by the fact that drought and frost are not covered by the Solidarity Fund,
L. tā kā mežu ugunsgrēku problēma padziļinās arī tāpēc, ka lauki tiek pamesti, tiek pārtraukta lauksaimnieciskā darbība un ar to saistītie tradicionālie darbības veidi, tāpēc ka meži netiek pietiekami kopti, lielas meža platības tiek apstādītas tikai ar vienas sugas kokiem vai arī to šķirne ir nepiemērota, un turklāt nepastāv efektīva aizsardzības politika ar piemērotiem instrumentiem un atbilstošu finansējumu Kopienas līmenī;
L. whereas the forest fire problem has also been worsening thanks to the progressive abandonment of the countryside and farming and their traditional activities, the failure to maintain the forests properly, the existence of large areas of woodland where monoculture prevails, and the planting of unsuitable trees, and the absence of an effective protection policy with suitable instruments and funding at Community level,
M. tā kā Eiropas Savienībai ir jāatzīst tādu Vidusjūras reģionam raksturīgu dabas katastrofu īpatnība, kā sausums un ugunsgrēki un jāpielāgo pastāvošie instrumenti profilakses, izpētes, riska pārvaldības, civilās aizsardzības un solidaritātes ziņā, kā arī jāizveido īpaša Kopienas programma mežu aizsardzības jomā, nodrošinot tai atbilstošu finansējumu, kura mērķis būtu mežu ugunsgrēku riska novēršana un pārvaldība;
M. whereas the EU needs to recognise the specific features of natural disasters in the Mediterranean region, such as drought and fires, adapting its existing instruments in terms of prevention, research, risk management, civil protection and solidarity, as well as of a specific Community programme for forest protection, with suitable financial resources and targeted on risk prevention and management for forest fires,
N. tā kā Kopienas atbildes līdzekļu trūkumu vēl dziļāku padara valsts līmenī pastāvošo dabas stihiju novēršanas mehānismu daudzveidība, kā arī to nevienmērīgā attīstība, kas ir pretrunā kohēzijas un solidaritātes principiem, kam ir kopējs mērķis ar Eiropas sociālo modeli un pārnacionālo sistēmu;
N. whereas the shortcomings already experienced with regard to Community actions are exacerbated by the diversity of mechanisms to combat natural disasters which exist at national level, and by the disparities between these mechanisms, which infringe the principles of cohesion and solidarity that contribute to the European social model and the supranational integration process,
O. tā kā lauksaimnieciskās zemes pamešana, mežu zemā tiešā rentabilitāte un to apsaimniekošanas augstās izmaksas, kas ir cēlonis tam, ka īpašnieki tos apsaimnieko neatbilstoši un līdz ar to vairojas krūmāji, uzkrājas kritalas un citi degoši materiāli; tā kā apvidos, kur mežiem ir lielāka sociālekonomiskā nozīme, ir daudz mazāk ugunsgrēku;
O. whereas the abandonment of agricultural land, the low direct profitability of forested land and the high cost of its maintenance do not encourage good forest management on the part of owners, leading to an accumulation of undergrowth, wood and other combustible material; whereas in areas where the woodland is socio-economically profitable there are considerably fewer fires,
P. tā kā ir ļoti problemātiski nodrošināt ugunsdzēsības sistēmu efektivitāti, jo šim darbam ir sezonāls raksturs un tādēļ ir grūti atrast pastāvīgus darbiniekus, nodrošināt pienācīgu apmācību, lietderīgi izmantot aprīkojumu, un sevišķi grūti ir atrast atbilstošus avio līdzekļus;
P. whereas there are serious problems in maintaining the efficiency of firefighting systems, since the seasonal nature of the work means that staff tend to be temporary while it is difficult to provide adequate training and the equipment is underused, and there is a particular problem in finding sufficient airborne resources,
Q. tā kā, lai novērstu dažas katastrofas un likvidētu to sekas, nepietiek ar darbību vienas valsts teritorijā, bet ir nepieciešama vienlaikus gan dalībvalstu sadarbība, gan sadarbība ar trešām valstīm, kurām ar Eiropas Savienību ir kopēja robeža;
Q. whereas both the prevention and consequences of some disasters are not of a national dimension but call for cooperation between Member States and with third countries which have common borders with the European Union,
3. uzskata, ka Solidaritātes fondam arī turpmāk jāsedz katastrofu novēršana arī tad, ja lielas katastrofas radītie zaudējumi nesasniedz noteikto minimālo līmeni, bet toties to sekas smagi un ilgstoši ietekmē kāda atsevišķa reģiona iedzīvotāju dzīves apstākļus, un šajā gadījumā ir jābūt iespējai sniegt ārkārtas palīdzību;
Believes that the Solidarity Fund should continue to cover intervention in the case of disasters which are, though significant, under the damage threshold laid down but embody severe and lasting repercussions on the living conditions of the inhabitants of a given region, with the possibility of extraordinary assistance existing in such cases;
5. norāda, ka viens no priekšnoteikumiem dažu dabas katastrofu veidu profilaksei un to seku novēršanai ir starptautiskā sadarbība; uzsver, jo īpaši attiecībā uz upēm, kas plūst caur dažādām valstīm, ka ir jāizstrādā, jāfinansē un jāpārrauga pārrobežu programmas;
Points out that international cooperation is a condition of preventing and dealing with some types of natural disaster; stresses, particularly in the case of rivers which flow through various countries, that there is a need to draw up, finance and monitor cross-border programmes;
7. uzsver, ka plaša mazo un vidējo lauksaimniecības uzņēmumu tīkla pastāvēšana un lauksaimniecības politika veicina ilgtspējīgākas ražošanas metodes, kurās izmanto augsni un ūdeni un tie ir pamatnosacījumi, lai novērstu sausumu un mežu ugunsgrēkus;
Stresses that the existence of a wide network of agricultural SMEs and an agricultural policy promoting more sustainable production methods, notably as regards water and soil use, is a vital precondition for fighting the effects of drought and forest fires;
11. aicina nākamajā finanšu plānošanas laikposmā saglabāt atbalstu, ko lauksaimniekiem agrāk piešķīra ugunsdrošības joslu izveidošanai un uzturēšanai, kas ir galvenais nodrošinājums lauku ainavas saglabāšanai;
Calls for the continuation in the next financial programming period of the aid granted in the past to farmers for creating and maintaining firebreaks, which provide the best guarantees as regards protecting the countryside;
13. uzskata, ka jaunajā finanšu plānā 2007.-2013. gadam ir nepieciešams izveidot Kopienas programmu aizsardzībai pret mežu ugunsgrēkiem, lai sekmētu informācijas kampaņas un mežu ugunsgrēku riska novēršanas un riska pārvaldības pasākumus, piešķirot atbilstošu finansējumu un papildinot to ar lauksaimniecības strukturālo politiku; uzsver, ka šajā programmā jāņem vērā Vidusjūras reģiona mežu īpatnības;
Believes it is essential, in the context of the new financial framework for 2007-2013, to establish a Community programme for protection against forest fires, with a view to promoting awareness campaigns and risk prevention and management measures in respect of forest fires, suitably funded and complementing agricultural and structural policy; stresses that such a programme must take account of the specific characteristics of the Mediterranean forests;
15. ir pārliecināts, ka smaga tirgus krīze ir viens no tiem neparedzētajiem un ārkārtas notikumiem, kas lauksaimniecībai nozīmē dabas katastrofai līdzvērtīgu risku, tādēļ ir jāparedz īpašs Eiropas Savienības atbalsts;
Is convinced that serious market crises constitute unforeseen and exceptional events which expose farms to risks that may be as great as those caused by natural disasters, and that specific support from the Union is required;
- izveidot valsts apdrošināšanu, ko kopīgi finansētu lauksaimnieki, dalībvalstis un Eiropas Savienība ar mērķi nodrošināt labākus pārvaldības apstākļus krīžu gadījumā, kā arī, lai tās novērstu,
- set up a public insurance scheme jointly financed by farmers, the Member States and the European Union, with a view to creating a better policy framework for risk management and crisis prevention;
18. aicina Komisiju iesniegt saskanīgus priekšlikumus lauksaimniecības krīžu pārvaldībai, kuros ietvertas racionālas metodes un reālistiski finansējuma avoti, kas patiešām mudinātu lauksaimniekus to izmantot, kā arī, lai tie būtu elastīgi tirgus regulēšanas instrumenti, kas nerada konkurences kropļojuma risku un nekavē iekšējā tirgus normālu darbību;
Calls on the Commission to submit cohesive proposals for crisis management in agriculture which include rational methods and realistic sources of funding to act as an effective incentive for farmers to use them and as a flexible tool for regulating the market without giving rise to the risk of distorting competition and without disrupting the smooth operation of the internal market;
20. atkārto, ka īsta katastrofu seku novēršanas stratēģija lauksaimniecībā nevar ietvert tikai intensīvus pasākumus, ka jāuzsāk arī apmācība, informācijas sniegšana un sabiedrības informēšana, kas jāfinansē no civilās aizsardzības sistēmas, programmas Forest Focus , lauku attīstības politikas un Eiropas Reģionālās attīstības fonda līdzekļiem; uzstāj, ka attiecībā uz mežu ugunsgrēkiem ir jāuzlabo aktīvie preventīvie pasākumi, jāpilnveido ugunsdzēšanas metodes un sistēmas, kā arī to koordinācija, jāveicina sabiedrības iesaistīšanās, kā arī jāuzlabo pētījumi par ugunsgrēku iemesliem un pārkāpumu izmeklēšanas procedūras;
Reiterates that a genuine strategy to deal with the effects of disasters in agriculture cannot be restricted to emergency measures, and that training, information , prevention and awareness-raising activities need to be put in place, to be funded within the framework of the civil protection mechanism, the Forest Focus programme, rural development policy and the European Regional Fund; insists, with regard to forest fires, on the need to step up active prevention, optimisation and coordination of firefighting methods and systems, encouragement of the participation of society, improved research into the causes of fires and stronger action against crime;
23. aicina rīkot kampaņas ES līmenī ar nolūku informēt lauku iedzīvotājus, mežu īpašniekus un pilsētas iedzīvotājus, bet jo īpaši skolēnus un jauniešus, brīvprātīgās organizācijas un plašsaziņas līdzekļus, ar nolūku mainīt uguns izmantošanas ieradumus;
Calls for awareness campaigns, at EU level, to be targeted on rural society, the owners of woodlands and city-dwellers, with particular attention to schoolchildren and young people, voluntary organisations and the media, with a view to promoting a change of attitude towards the use of fire;
25. atkārto aicinājumu izveidot Eiropas Sausuma novērošanas centru, kurā tiktu pētīts sausums, meklētas iespējas to ierobežot un novērst tā sekas, kurā varētu izveidot pastāvīgu informācijas apmaiņas sistēmu, kuras mērķis būtu novērst ugunsgrēkus visā Eiropas Savienības teritorijā;
Reiterates its call for the creation of a European drought monitoring centre which would be responsible for the study and the mitigation and monitoring of the effects of drought, and which might comprise permanent arrangements for the exchange of information which would support the prevention of fires throughout the Union;
27. aicina iesniegt priekšlikumu direktīvai par cīņu pret ugunsgrēkiem un par to novēršanu ar mērķi uzlabot visu pastāvošo Kopienas instrumentu izmantošanu, tostarp Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (FEADER), lai risinātu šo problēmu un uzlabotu sadarbību starp reģioniem un dalībvalstīm;
Calls for a proposal for a directive to be submitted on fighting and preventing fires, to enable optimisation of the use of the various Community instruments in existence, including the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD), in order to tackle the problem, and to improve coordination among regions and Member States;
Lauksaimniecības aspekts dabas katastrofās
An agricultural approach to natural disasters
Skatot 2005. gada dabas katastrofas Kopienas mērogā, Eiropas Parlaments ir nonācis pie pārliecības, ka tagad ir īstais brīdis, lai spertu kvalitatīvu izšķirošu soli attiecībā uz pārnacionālas stratēģijas izstrādi šo katastrofu novēršanas nolūkā, tādējādi rosinot pieņemt 2005. gada 8. septembra rezolūciju ( P6_TA(2005)0334 ).
The Community-wide scale of the natural disasters which occurred in 2005 convinced the European Parliament that the time had come for a qualitative shift in favour of a supranational strategy to combat such disasters, leading to the adoption of the Resolution of 8 September 2005 ( P6_TA(2005)0334 ).
Šādā situācijā atbilstīgs ir šis patstāvīgais ziņojums par lauksaimniecības aspektu dabas katastrofās, kura mērķis atbilst citu komiteju (ENVI un AGRI) pieņemto ziņojumu mērķiem –virzīt uz priekšu jautājumu par Kopienas darba uzlabošanu dabas katastrofu novēršanā, kā arī atbalstīt Komisijas uzsāktos pasākumus
This own-initiative report follows on from that resolution, and deals with the agricultural aspects of natural disasters; alongside the reports drawn up by other Committees - Environment and Rural Development - the objective is to stimulate thinking as to how to improve Community action against disasters, and feed into the work already done in this area by the Commission
Ir skaidrs, ka nodalīt lauksaimniecības, teritorijas un vides jautājumus ir sarežģīti, un tāpēc tiek pieņemta kompleksa vairāk uz lauksaimniecības aspektu vērsta pieeja, kuras mērķis ir konsolidēt lauksaimniecības un lauku ilgtspējīgu attīstību Eiropas Savienībā, kura būtu saderīga ar Eiropas lauksaimniecības un sociālo modeli un kurā tiek aizsargāta lauksaimniecības darbību daudzveidība .
Furthermore, aware of the clear difficulty in separating agricultural, territorial and environmental issues, it tackles these as a whole, but from the agricultural point of view , with a view to consolidating sustainable development of agriculture and the rural environment within the Union consistent with the European agricultural and social model and preserving the multifunctionality of agricultural activity .
Agromežsaimniecība – dabas katastrofu riskam pakļauta nozare
Agroforestry, a sector exposed to natural threats
Agromežsaimniecības nozare ir specifiska saimnieciskā darbība, kas cieši saistīta ar dabu un šī iemesla dēļ jo īpaši ir pakļauta neparedzētām klimata izmaiņām, bioloģiski sanitārajam apdraudējumam un piesārņojumam.
Agroforestry production is an economic activity sui generis closely linked with the natural world and for that very reason particularly at the mercy of climatic phenomena, and exposed to biological health risks and pollution.
Atsevišķos gadījumos ir apdraudēta lauksaimniecību, jo īpaši mazāko saimniecību, dzīvotspēja, un tas a posteriori ir pretrunā ar Kopienas iestāžu atkārtoti izteiktiem paziņojumiem, kuru nolūks ir veicināt daudzveidīgu lauksaimniecību visā Eiropas Savienībā.
In specific cases, these factors endanger the viability of holdings, particularly the smallest, a circumstance which constitutes an a posteriori contradiction of the repeated statements made by the Community institutions in favour of multifunctional agriculture throughout the Union.
Trūkumi valsts politikā, kuras nolūks ir novērst bioloģisko, dabas katastrofu un tehnoloģisko apdraudējumu
The public policy deficit in dealing with biological, natural and technological threats
Tradicionāli valsts iestādes sniedz atbalstu neparedzētu risku mazināšanas nolūkā, izmantojot tirgu regulējošus mehānismus attiecībā uz īslaicīgām krīzēm vai ārkārtas atbalsta pasākumus attiecībā uz liela mēroga dabas katastrofām, tajā skaitā sanitārajām krīzēm.
Traditionally, the public authorities intervene to reduce unforeseen threats, whether by using market regulation mechanisms for cyclic crises, or else emergency support measures for large-scale natural disasters, including health crises.
Tomēr lauksaimniecības tirgu pakāpeniskā liberalizācija un atvēršana, kā arī aizvien lielākie budžeta ierobežojumi, no kuriem cieš dalībvalstu un ES finansējums, samazina to lauksaimniecības politikas instrumentu resursus, kuri paredzēti lauksaimniecības atbalstam tirgus, sanitāro krīžu vai katastrofu gadījumā.
However, the ongoing liberalisation and opening-up of the agricultural markets, and the growing budgetary restrictions under which both national and Union finances are labouring, is watering down the ability of the agricultural policy instruments to support holdings during market or health crises or disasters.
- a) pārnacionālie reaģēšanas mehānismi
(a) Supranational response mechanisms
Lauksaimniecības pasākumiem, kurus piemēro liela mēroga dabas katastrofu gadījumos
The agricultural measures applied to large-scale natural disasters
Cita starpā – tiešo maksājumu piešķiršana, labības krājumu piešķiršana ražotājiem par izdevīgām cenām atbalsta veidā, atļauja izmantot atmatas mājlopu barošanā, elastīgums to noteikumu piemērošanā, kuri attiecas uz dzīvnieku īpatsvaru konkrētā platībā vai dzīvnieku pārvešanu uz citu vietu. , ir vienreizējs raksturs, un ne vienmēr tos piemēro pietiekami ātri.
These include: postponing direct payments, making intervention cereal stocks available to producers at favourable prices, authorising the use of set-aside land for livestock feeding, taking a flexible approach to animal density by area rules or holding on to animals. are always ad hoc and are not always decided on with the necessary rapidity.
Šo pašu komentāru var attiecināt uz Veterināro fondu saistībā ar epizootisko slimību izplatību.
Exactly the same can be said about the Veterinary Fund when it comes to outbreaks of epidemics.
Turklāt mežu pārvaldības uzlabošanas un aizsardzības pasākumi saistībā ar programmu Forest Focus , kuru skaits salīdzinājumā ar iepriekš spēkā bijušās regulas noteikumiem ir vēl mazāks
Furthermore, actions on protecting and improving forest management within the context of the Forest Focus programme, but which reduce the amount of action available under the previous Regulation
Padomes 1992. gada 23. jūlija Regula (EEK) 2158/92 par Kopienas mežu aizsardzību pret ugunsgrēkiem. , ir tālu no tāda līmeņa, kas ļautu izstrādāt kopīgu efektīvu stratēģiju mežu ekosistēmu uzlabošanā; to pierādījis Eiropas Kopienu tiesas spriedums, kurā skaidri norādīts, ka „atcelto regulu ietekme tiek saglabāta līdz Padome saprātīgā termiņā pieņem jaunas regulas par šiem pašiem jautājumiem”
Council Regulation (EEC) 2158/92, 23 July 1992, on the protection of the Community's forests against forest fire. , are anything but the catalyst that could enable us to establish a genuine common strategy in favour of forest ecosystems, as is shown by the ruling of the EC Court of Justice which expressly states that the effects of the Council regulations remain in force until such time as the Council adopts, within a reasonable space of time, fresh regulations with an identical purpose
EKT 1999. gada 25. februāra spriedums, lietas C-164/97 un C-165/97, Eiropas Parlaments pret Eiropas Savienības Padomi. , tomēr izskatās, ka tas vēl līdz šim nav izdarīts.
CJEC ruling of 25 February 1999, cases C-164/97 and C-165/97, European Parliament v. the Council of the European Union. - something which to date does not appear to have happened.
Līdzīgi, attiecībā uz Solidaritātes fonda lauksaimniecības nozares efektivitāti joprojām ir daudz neatrisinātu jautājumu, jo īpaši attiecībā uz sausuma izslēgšanu no tā atbildības jomas.
In the same way, the effectiveness of the current Solidarity Fund in the agricultural sector leaves much to be desired, and not least because its field of application does not include drought.
- b) iekšējie reaģēšanas mehānismi
(b) Domestic response mechanisms
Trūkumus Kopienas līmenī palielina esošo novēršanas un apkarošanas mehānismu dažādība nacionālā līmenī un to nevienlīdzīgā izstrāde
These shortcomings at Community level are exacerbated by the sheer diversity of prevention measures and counter-measures at national level, and the disparities between them
Kompensācijas fondi, lauksaimniecības apropriācijas, apdrošināšanas, nodokļu shēmas, civilās aizsardzības sistēmas, esošie ugunsgrēku novēršanas un ugunsdzēšanas pasākumi, apmežošanas un mežu sakopšanas politika, investīcijas hidrobūvniecības jomā, pilsētbūvniecības normu standarti un ievērošana utt. , un tas atsaucas uz atšķirīgu interpretāciju attiecībā uz teritorijām un ražotājiem, kurā nav ievēroti ES regulējumā paredzētie kohēzijas un solidaritātes principi.
Compensation funds, seasonal credits, insurance, tax arrangements, civil protection mechanisms, existing fire prevention and fire-fighting measures, forestry population and clean-up policy, amount of investment in hydraulic projects, stringency and compliance with planning laws, etc. which lead to a pattern of differentiated treatment in terms of producers and geographical areas that fails to reflect the principles of cohesion and solidarity that European integration demands.
- c) noslēgumā – trūkumi darbībā saistībā ar risku pieaugumu
(c) In conclusion: an operational shortfall vis-à-vis increased risks
Ir paradoksāli, ka valsts politikas negatīvais novērtējums sakrīt ar neparedzēto notikumu skaidri redzamo pieaugumu, kas rada finansiālus zaudējumus lauksaimniecībā.
It is paradoxical that this negative development of public policies should coincide with an unmistakable increase in the number of unforeseen events causing financial loss to agricultural holdings.
Rezumējot, riski palielinās tāpēc, ka vienlaicīgi apvienojas dažādi faktori, jo īpaši neapstrīdamās klimatiskās izmaiņas, jauno ģenētisko tehnoloģiju attīstība, kā arī globalizācijas procesa nostiprināšanās.
To put it briefly, the coming together of various factors is resulting in increasing levels of risk; the already indisputable process of climate change can be instanced, alongside the expansion of new genetic technologies and, finally, the consolidation of the globalisation process.