natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tā ir arī plaukstoša industrija, tūkstošu tiešu un netiešu darbavietu nesēja, kur sevi piesaka jauni darbinieki, kas vairāk rūpējas par savu uzņēmumu labo stāvokli un akcionāru ieguvumu nekā par plurālismu, izglītību un kultūru.
It is also a flourishing industry which, directly or indirectly, generates thousands of jobs and is being increasingly dominated by new players who are more concerned with the wellbeing of their business and shareholders’ profits than pluralism, education or culture.
Vai pāreja no analogās raidīšanas uz digitālo raidīšanu — kas pati par sevi ir liels tehnisks progress, — ir, kā daži apgalvo, iespēja dažādot kultūru vai tā, kā baidās citi, iznīcinās mūsu Eiropas audiovizuālo modeli?
The transition from analogue to digital broadcasting marks a great technological advance, but is it, as some argue, an opportunity to ensure cultural diversity or, as others fear, will it endanger the European audiovisual model?
Eiropas audiovizuālais modelis
The European audiovisual model
Šo modeli, kā zināms, raksturo divi vienādi svarīgi poli: publiskais pols, kas vispirms nodrošina publisko pakalpojumu mērķus – līdzsvarotu informāciju, demokrātiskas debates, dokumentālas filmas, izklaidi, kvalitatīvas mākslas filmas — un privātais pols, kurā apvienoti komerciālie kanāli, kas meklē peļņu.
This model comprises two equally important strands: public sector broadcasting, which, as a general rule, primarily provides public-interest services - balanced information, democratic debate, documentaries, entertainment, high-quality drama; and the private sector, which consists of commercial, profit-oriented channels.
Sacensība starp šiem diviem poliem ir izrādījusies auglīga visai mūsu audiovizuālajai sistēmai, un to vajadzētu saglabāt.
The competition between the two sectors has been healthy for the audiovisual system as a whole, and should be maintained.
Jāsecina, ka jaunie privātie uzņēmēji, lielās telekomunikāciju un interneta grupas, kas ir finansiāli daudz spēcīgākas par tradicionālajām audiovizuālo komunikāciju lielajām grupām, ir ielauzušās programmu tirgū un, protams, tajā ātri attīstīsies.
After all, new commercial players, in the form of big telecommunications and Internet companies which have far greater financial resources than the traditional audiovisual communications companies, have entered the programme market and will no doubt rapidly expand there.
Eiropas televīzijas vidē, kur ir spēcīga konkurence un liela dažādība, šķiet, dominē doma, ka jaunā digitālā audiovizuālā piedāvājuma pārpilnība ļaus tirgum apmierināt televīzijas vispārējo interešu misiju.
In the very competitive and diversified environment of European television, it seems to be generally accepted that the abundant supply offered by digital broadcasting will enable the market to fulfil television’s public-interest role.
No šāda apsvēruma jāuzmanās.
We should treat this argument with caution.
Zinošam skatītājam programmu pārpilnība, pat neabonējot daudzus un dārgus kodētos kanālus, ne tuvu nav kvalitātes un dažādības garants.
For discerning viewers, a multiplicity of programmes is no guarantee of quality and diversity, unless they have taken out a number of expensive subscriptions for encrypted channels.
Politiskie mērķi
Political objectives
Eiropas Komisija atzīst, ka atteikšanās no analogās sistēmas un pāreja uz digitālo sistēmu nedrīkst aprobežoties tikai ar „vienkāršu infrastruktūras maiņu bez pievienotās vērtības iedzīvotājiem”, bet „pastāv izaicinājums stimulēt pieprasījumu, lai pakalpojumu piedāvājums veicinātu procesu”.
The Commission recognises that the switch from analogue to digital should not simply involve an infrastructure change with no added value for the public; rather, the challenge lies in stimulating demand to ensure that the process is led by the range of services on offer.
Ja digitālās vides attīstība ir nenovēršama no tehnoloģiskās attīstības viedokļa, tas ne tuvu nav, kā to atzīst Komisija, tikai infrastruktūras jautājums.
Although the development of the digital environment is an inevitable consequence of technological progress, it is far from simply being a question of infrastructural change, as the Commission recognises.
Zinot tās saistību ar socioloģiju, pret to jāizturas no politisko mērķu viedokļa, pastāvīgi meklējot pievienoto vērtību patērētājam un līdz ar to mūsu demokrātiskās sistēmas un prakses stabilitātes garantiju pilsoņiem.
Given its social implications, the changing digital environment must be approached from the standpoint of policy objectives, with the aim being constantly to seek to ensure added value for consumers, while at the same time safeguarding our democratic systems and practices on behalf of Europe's citizens.
Šajā tehnoloģiju vidē, kur notiek paātrinātas pārmaiņas, svarīgākais ir saglabāt mūsu audiovizuālās nozares galveno līdzsvaru un galvenās funkcijas.
In this rapidly changing technological world, it is essential to maintain the overall balance of our audiovisual sector and the important purposes it serves.
Tas prasa, lai gan Eiropas, gan dalībvalstu līmenī tiktu veikti drošības pasākumi ar mērķi izvairīties no tā, ka vienīgi konkurence un tirgus likums nosaka lielo izvēli.
This requires the introduction, at both European and national level, of safeguards to ensure that the important decisions to be made are not determined solely by the free play of competition and the law of the market.
Tas prasa arī, lai dalībvalstu darbības plānos, kuru iesniegšana Komisijai diemžēl kavējas, dažas darbības tiktu īpaši sekmētas.
It will also require particular encouragement to be given to certain measures forming part of the Member States’ action plans, which the Commission has unfortunately been slow to address up to now.
Televīzija, kas kalpo visiem pilsoņiem
Television broadcasting for the benefit of all citizens
Palīdzībai pārejas procesā jābūt orientētai galvenokārt uz pilsoņu un patērētāju interesēm.
The measures accompanying the switch-over must be mainly geared towards protecting the interests of citizens and consumers.
Šī pāreja nedrīkst viņus nostādīt neizdevīgā stāvoklī, tai jānotiek, nepalielinot izmaksas, atbilstoši viņu ritmam un ērtībām, nezaudējot servisu.
The transition must not be carried out at their expense: it must not involve increased costs, and must be completed at a pace that suits them, without causing any loss of service.
Tai jāattiecas uz visiem lietotājiem — īpaša uzmanība jāpievērš personu ar ierobežotām spējām pieejai un sabiedrības mazāk aizsargātajiem slāņiem.
It must take all consumers into account: particular attention should be paid to ensuring access for people with disabilities, and to the most vulnerable sectors of the population.
Digitālā televīzija, lai kāds arī būtu tās raidīšanas veids — satelīts, kabelis vai radioviļņi —, acīmredzot sniegs, un tas arī ir mērķis, lielākam cilvēku skaitam pieeju lielākam skaitam programmu, labākai tehniskajai kvalitātei un interaktivitātei.
Whatever type of network is used, whether satellite, cable or terrestrial, digital television is likely - and designed - to allow an increasing number of people access to more programmes, improved technical quality and interactive services.
Tikai viendabīga pieeja visās teritorijās — ieskaitot nomaļākos reģionus — un pilnīga Eiropas pāreja uz digitālo sistēmu ļaus pilnībā izmantot visas Eiropas un pārrobežu pakalpojumus.
It is only be ensuring that the whole of Europe switches to digital broadcasting, and that there is equal access to it throughout European territory - including the peripheral and outermost regions - that it will be possible for full use to be made of pan-European and transfrontier services.
Jaunās informācijas tehnoloģijas sniedz milzīgas iespējas atvērties kultūrai un kultūru dažādībai.
The new information technologies offer immense possibilities for opening up our society to culture and to cultural diversity.
Taču globalizētā pasaulē, kuru pārvalda tirgus likums, jāuzrauga, lai to pavērtās iespējas galu galā sniegtu labumu ne tikai nelielam patērētāju skaitam, padarot izklaides programmas notrulinošas lielākajai daļai televīzijas skatītāju, proti, tiem, kas nevar atļauties lielo maksas televīziju klāstu.
But, in a global governed by the law of the market, care must be taken to ensure that the huge potential offered by IT is not restricted to a limited number of consumers, while the great majority of viewers - i.e. those who cannot afford the wide choice offered by pay-TV - are offered only debased and mindless forms of entertainment.
Tādēļ ir ļoti svarīgi, lai valsts vara sekmē kvalitatīva satura piedāvājumu televīzijas kanālos un garantē publiskās informācijas pārraidi.
It is essential, therefore, for the public authorities to encourage the provision of high-quality content on television networks and ensure that public information is broadcast.
Tomēr ir maz ticams, ja ņem vērā Jūsu ziņojumā novēroto attīstību Savienotajās Valstīs, ka vispārējie kanāli ir lemti izzušanai un to vietā nāks individuāli izvēlētu programmu izmantošana.
It is unlikely, judging by the trends observed by your rapporteur in the US, that the multi-purpose channels will disappear, with individual consumers choosing programmes from across a wide range of channels.
Taču nevar noliegt, ka jaunās tehnoloģijas dziļi iespaidos mūsu audiovizuālās sistēmas un katra pieredzi.
But is it inevitable that the new technologies will profoundly change our audiovisual systems and individual viewing habits.
Digitālā izglītība
Digital education
Tādēļ referents vēlas, lai Komisija ļoti drīz kopā ar starptautiskiem ekspertiem pārdomātu jauno tehnoloģiju radītās sociālās, politiskās un kultūras pārmaiņas.
Your rapporteur hopes that the Commission will take rapid action to consider, together with international experts, the social, political and cultural changes likely to be produced by the new technologies.
Būtu jāraugās, lai pāreja no analogās uz digitālo sistēmu neveicina jaunu nevienlīdzības avotu rašanos, proti, „digitālo plaisu” starp „ digitālām būtnēm ”
The transition from analogue to digital must not further exacerbate this latest source of inequality, the 'digital divide' between 'digital beings'
Carlos Negroponte Davos – 2006. gada janvārī kas spēs izmantot jaunās tehnoloģijas kā „ jaunu roku ”
Carlos Negroponte Davos - January 2006 who will be capable of using the new technologies as a ‘new pair of hands’
Idem un tiem, kam nebūs ne pieejas, ne zināšanu, lai gūtu no tām labumu.
Idem and those who will have neither access to digital technology nor the knowledge to take advantage of it.
Referents arī norāda, ka jāveic liels darbs, lai ikviens varētu izmantot NTIC potenciālo labumu, ko daži sauc par „digitālā analfabētisma likvidāciju”.
Your rapporteur considers that considerable efforts must be made to ensure that everyone can enjoy the potential benefits of the new information and communication technologies (NICT) by providing education in the new means of communication, or ‘digital literacy’.
Šī jauno tehnoloģiju mācīšana jāveic jau no mazotnes.
This education in the new technologies must begin at the earliest possible age.
Jau ilgu laiku skolas sistēmas piemērojas visātrāk un vislabāk kultūras un sociālām pārmaiņām, ko rada NTIC , kā arī konverģencei un digitalizācijai.
The time has come for school systems to adapt as quickly and effectively as possible to the cultural and social changes brought about by the NICT, convergence and digitalisation.
Arī šeit Komisija var norādīt ceļu.
Here again, the Commission could show the way.
Sociopolitiskā ietek me
Social and political impact
Ņemot vērā televīzijas ļoti nozīmīgo sociopolitisko ietekmi, protams, jānodrošina informācijas plurālisms.
Given the very important social and political impact of television, it is obvious that care must be taken to ensure media pluralism.
Eiropas un dalībvalstu līmeņa noteikumiem jāgarantē informācijas un izteiksmes brīvība, audiovizuālo mediju viedokļu neatkarība un brīvība attiecībā uz politisko un ekonomisko varu.
European and national legislation must guarantee respect for freedom of information and expression, and the independence and editorial freedom of the audiovisual media vis-à-vis those wielding political and economic power.
Jācenšas arī ievērot adekvāts konkurences un dažādošanas līmenis komunikāciju līdzekļu īpašumtiesībās un strikti jānošķir politiskā vara no mediju un elektroniskās komunikācijas grupu interesēm.
Care must be taken, also to ensure an adequate level of competition and diversification in the ownership of communications media, and to establish a strict separation between the political authorities and the interests of the electronic communications and media groups.
Dažās dalībvalstīs ir bijusi apšaubāma prakse.
Doubtful practices in this area have been noted in certain Member States.
Digitālo dividenžu sadale
Distribution of the digital dividend
Referents vēlas, lai pēc iespējas drīzāk noteiktu no pārejas atbrīvotās digitālās dividendes vietu precīzu stāvokli.
Your rapporteur would like to see action taken as soon as possible to precisely establish the digital dividend released by the switch-over to digital technology.
Atbrīvotie spektra resursi jāapspriež Eiropas līmenī, lai varētu apvienot optimālus nosacījumus tā, lai to piešķiršana radītu vislabvēlīgākos apstākļus harmoniskai un līdzsvarotai jauno audiovizuālo dienestu un telekomunikāciju pakalpojumu attīstībai (augstas izšķirtspējas televīzija, mobilā televīzija un lielas jaudas fiksētie un mobilie pakalpojumi).
There must be consultation at European level concerning the spectrum resources released, to ensure that the optimum conditions are established for their distribution to create the most favourable possible environment for the balanced and harmonious development of new audiovisual and telecommunications services (high-definition television, mobile television and high-speed fixed and mobile services).
Taču atkārtoto sadali nevajadzētu atstāt tikai konkurences likuma ziņā.
This redistribution of resources must not be left to the mercy of competition.
Jāizmanto pārejas iespēja, piešķirot prioritāti visjaunākajiem pakalpojumiem, kam ir kvalitatīvs piedāvājums un satura dažādība.
We must seize the opportunity offered by the switch-over to give priority to the most innovative services offering a high quality range of products and diversity of content.
Sociālā un teritoriālā kohēzija
Social and territorial cohesion
Referents uzskata, ka labi vadīta pāreja uz jauniem raidīšanas veidiem var arī ļaut pastiprināt sociālo un teritoriālo kohēziju.
Your rapporteur considers that the transition to new broadcasting systems can, if it is properly managed, also help increase social and territorial cohesion.
Vietējās un reģionālās pašvaldības var būt vērtīgi partneri vietējo televīziju attīstībā, it īpaši audzināšanas, apmācības, izglītības, veselības, kultūras un tūrisma veicināšanas jomā.
Local and regional authorities could contribute greatly to the development of local television services, particularly in the fields of education, training, teaching, health, and the promotion of cultural material and tourism-oriented content.
Eiropas Savienībai un dalībvalstīm jāatzīst un jāsekmē to loma.
Their role should be recognised and encouraged by the Union and the Member States.
Referents uzskata, Eiropas Savienība nedrīkst ekonomēt uz likumu par autortiesībām pārveidošanas rēķina.
In your rapporteur's opinion, the Union cannot afford not to revise the law on copyright.
Būtībā esošie teksti nav pietiekami, lai iekļautu visu iespaidīgo pirātiskās lejuplādēšanas uzplaukumu.
Existing legislation is not sufficient to cope with the huge increase in piracy.
Tehnoloģija attīstās ātrāk par likumdevēju.
The law has not kept up with technological advances.
Tam jāiet uz priekšu ātrāk, citādi mākslinieciskā jaunrade tiks nostādīta neizdevīgā stāvoklī.
Unless the legislation is brought up to date, artistic creativity will be penalised.
Valsts audiovizuālo pakalpojumu nākotne
The future of public broadcasting services
Mūsu komiteja vienmēr ir uzskatījusi, ka duālas televīzijas sistēmas uzturēšana, kas garantē kultūras dažādību, ir Eiropas un eiropiešu prioritāte.
Our committee has always argued that it is of prime importance for Europe and the Europeans to maintain a dual television system, as a safeguard of cultural diversity.
Pilnīga pāreja uz digitālo sistēmu nedrīkst apdraudēt šo bipolāro sistēmu.
The transition to digital must not represent a threat to this bi-polar system.
Eiropas Savienības dalībvalstīm jāraugās, piemēram, lai sabiedriskie kanāli būtu plaši pārstāvēti jaunajā televīzijas piedāvājumā.
The Member States and the European Union must ensure, for example, that the public-sector channels are strongly represented in the new range of television products.
Turklāt sabiedriskajam piedāvājumam jābūt bezmaksas un atkodētam pretēji privātajam piedāvājumam, kas ir lielākoties maksas un kodēts.
Moreover, the range of services provided by the public channels must be free of charge and non-encrypted, in contrast to the products on offer from the commercial channels, which are mostly subject to charge and encrypted.
Sabiedriskajiem audiovizuālajiem pakalpojumiem pēc pieprasījuma jābūt pieejamiem videoformātā un visos programmu raidīšanas veidos.
Public television must be involved in on-demand video and all methods of broadcasting programmes.
Tādēļ ir svarīgi, lai publiskā dienesta apraide, kas atrodas sīvā konkurencē ar lielajām telekomunikāciju grupām, varētu saņemt atbilstošas dotācijas.
It is important, therefore, for public television, which is now forced to compete with the big telecommunications groups, to receive appropriate funding.
Citādi tā nespēs palikt stipra un neatkarīga.
In the absence nod such funding, it will not be able to remain strong and independent.
Tā nespēs arī turpināt piesaistīt plašu publiku, līdz ar to pati radīt pietiekamus resursus, lai nodrošinātu tai uzticēto misiju.
Nor will it be able to continue attracting a large audience, and hence generate sufficient resources to allow it to carry out the tasks entrusted to it.
Sabiedriskās apraides sistēmas pārskatīšana radītu draudus plurālismam, izteiksmes brīvībai, kultūru dažādībai, pieejai audiovizuālajiem pakalpojumiem un demokrātijai.
Calling into question the public broadcasting system would mean jeopardising pluralism, freedom of expression, cultural diversity, access to audiovisual services and democracy itself.
Televīzijas digitālā nākotne jāveido, saglabājot panākumus, kas analogās televīzijas vidē ļāvuši apmierināt televīzijas skatītāju kā pilsoņu-patērētāju prasības.
To sum up, television's digital future must be planned on the basis of the principles which made it possible to satisfy the dual requirements of citizens and consumers during the analogue era.
Pilnīga pāreja no analogās uz digitālo sistēmu, ja tehniskā un likumīgā izvēle atspoguļo līdzsvaru starp ekonomiskajām, sociālajām, kultūras un politikas vajadzībām, var attaisnot cerības, kas liktas uz šo lielisko tehnoloģijas sasniegumu.
The switch from analogue to digital is capable of meeting the expectations created by this enormous technological leap forward, provided the technical and legislative decisions made strike a balance between economic, social, cultural and political requirements.
Pāreja no analogās uz ciparu apraidi: iespēja Eiropas audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu politikai un kultūras daudzveidībai?
The transition from analogue to digital broadcasting: an opportunity for European audiovisual policy and cultural diversity
Komiteja, kurai lūdza sniegt atzinumu Datums, kad paziņoja plenārsēdē
Committee(s) asked for opinion(s) Date announced in plenary
EIROPAS PARLAMENTA NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS...............................4
DRAFT EUROPEAN PARLIAMENT LEGISLATIVE RESOLUTION.....................................3
Budžeta komitejaS ATZINUMS.....................................................................................31
OPINION of the Committee on Budgets ...................................................................3
Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejaS ATZINUMS.....................38
OPINION of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs 3
Konstitucionālo jautājumu komitejaS ATZINUMS.........................................54
OPINION of the Committee on Constitutional Affairs ..................................3
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam izveido programmu „Iedzīvotāji Eiropai”, lai sekmētu aktīvu Eiropas pilsoniskumu
on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council on establishing for the period 2007-2013 the programme "Citizens for Europe" to promote active European citizenship
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM (2005)0116)
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2005)0116 )
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 151. pantu un 308. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu ( C6‑0101/2005 ),
– having regard to Article 251(2) and Articles 151 and 308 of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0101/2005 ),
– ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu, Budžeta komitejas, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumus ( A6‑0076/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education and the opinions of the Committee on Budgets, the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the Committee on Constitutional Affairs( A6‑0076/2006 ),
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS ,
DECISION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL
ar ko laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam izveido programmu „ Iedzīvotāji Eiropai ”, lai sekmētu aktīvu Eiropas pilsoniskumu
establishing for the period 2007-2013 the programme " Citizens for Europe " to promote active European citizenship
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMAM ,
DECISION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL
ar ko laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam izveido programmu „ Eiropa pilsoņiem ”, lai sekmētu aktīvu Eiropas pilsoniskumu un Eiropas vērtības, kā tās noteiktas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā
establishing for the period 2007-2013 the programme " Europe for Citizens " to promote active European values as laid down in the Charter of Fundamental Rights of the European Union, and active European citizenship
(Šī izmaiņa attiecas uz visu tekstu.
(This change applies throughout the text.
Šā grozījuma pieņemšanas gadījumā jāveic atbilstīgas izmaiņas visā tekstā.)
Adopting this amendment will necessitate corresponding changes throughout.)
(1) Savienības pilsoniskumam jābūt dalībvalstu piederīgo pamatstatusam.
(1) Union citizenship should be the fundamental status of nationals of the Member States.
(1) Ar Līgumu ir izveidota Savienības pilsonība, kas papildina attiecīgās dalībvalsts pilsonību.
(1) The Treaty establishes citizenship of the Union , which complements the nationality of citizens of the respective Member States.
Tā ir būtisks elements Eiropas integrācijas procesa stiprināšanā un nodrošināšanā.
It is an important element in strengthening and safeguarding the process of European integration.
Komisijas ierosinātais formulējums šķietami ir nesaderīgs ar EK līguma 17. pantu.
The wording proposed by the Commission seems to be incompatible with article 17 of the EC Treaty.
Komisijas ierosinātā redakcija nav jēgpilna.
The Commission’s proposed wording is meaningless.
Šeit ierosinātā redakcija patiesi saskan ar EK līgumu.
The wording proposed here faithfully follows the EC Treaty.
(2) Kopienai jāmudina Eiropas iedzīvotāji pilnībā izmantot visas Eiropas Savienības pilsoniskuma priekšrocības , kas jāveicina, pienācīgi ņemot vērā subsidiaritāti.
(2) The Community should encourage European citizens to take full advantage of all aspects of the citizenship of the European Union , which is to be promoted with due regard for subsidiarity.