natgillin/translations-raw huggingface dataset:
64. atgādina par pakalpojumu pieaugošo daļu pasaules kopproduktā, kā arī Eiropas Savienības IKP; vērš uzmanību uz to, ka Eiropas pakalpojumu sniedzējiem raksturīga augsta konkurētspēja ārvalstīs; aicina Komisiju visās tirdzniecības sarunās par pakalpojumu sektoru censties panākt gan pakāpenisku un savstarpēju pakalpojumu liberalizāciju, gan pastiprinātas standartizācijas politiku, kā arī pārredzamus un prognozējamus noteikumus un regulas, lai Eiropas konkurētspējīgais pakalpojumu sektors varētu brīvāk darboties trešās valstīs; tomēr atzīmē, ka tā rezultātā nevajadzētu rasties nedz piedāvājumam, nedz pieprasījumam sabiedrisko pakalpojumu jomā;
Recalls the growing share of services in global economic output and in the GDP of the EU; draws attention to the high level of external competitiveness of European service providers; calls on the Commission to pursue, in all trade negotiations, both the progressive and reciprocal liberalisation of services and a policy of increased standardisation, transparency and predictability of rules and regulations concerning that sector, in order that the highly competitive European services sector can operate more freely in third countries; notes, however, that this should neither lead to offers nor requests in the area of public services;
68. jo īpaši uzskata, ka ārējās konkurētspējas veicināšanas nolūkos ES ir jāīsteno tirdzniecības politikas pasākumi, lai palielinātu elektronisko darījumu drošību un uzlabotu datu aizsardzību;
Maintains, in particular, that in order to increase its external competitiveness, the EU must take measures under its commercial policy to strengthen the security of electronic transactions and trade and to improve data protection;
Izejvielas un enerģija
Raw materials and energy
Valsts iepirkumi
Government procurement
73. aicina Komisiju patlaban notiekošajās atkārtotajās sarunās par PTO Valsts iepirkuma nolīgumu ( GPA ) gādāt par to, lai pārējās šajā nolīgumā iesaistītās puses uzņemtos nozīmīgas saistības;
Calls on the Commission to secure meaningful commitments from the other WTO Government Procurement Agreement (GPA) participants, within the framework of the ongoing renegotiation of that agreement;
76. uzskata, ka visās ES uzsāktajās divpusējās un reģionālajās tirdzniecības sarunās jāiekļauj arī jautājums par valsts iepirkumu, lai radītu līdzsvarotu brīvu pieeju valsts iepirkumiem;
Considers that public procurement should also be part of all bilateral and regional trade negotiations initiated by the EU, with a view to opening up public procurement markets on a balanced basis;
Noteikumu ievērošana
Respecting the rules
79. vērš uzmanību uz Komisijas ierosmi uzsākt tirdzniecības aizsardzības instrumentu ( TDI ) visaptverošu pārskatīšanu un publisku apspriešanu, pamatojoties uz iepriekš minēto Komisijas paziņojumu par Zaļo grāmatu publiskai apspriešanai;
Takes note attentively of the Commission’s initiative to engage in a comprehensive review of TDIs and the launching of a public consultation process on the basis of the above-mentioned Communication from the Commission on the Green Paper for public consultation;
86. aicina Komisiju un dalībvalstis nopietni apsvērt vienota ES muitas dienesta izveidi, lai visā ES muitas teritorijā varētu efektīvāk piemērot muitas noteikumus un procedūras;
Invites the Commission and the Member States to give serious consideration to the idea of setting up a unified EU customs service for a more effective application of customs rules and procedures throughout the customs territory of the EU;
87. norāda, ka svarīgs starptautiskās tirdzniecības attīstības faktors ir valūtu maiņas kursi; aicina Komisiju sagatavot konkrētus priekšlikumus par to, kādi pasākumi veicami tajos gadījumos, ja valūtu maiņas kurss mazina ES konkurētspēju, un apsvērt šādu pasākumu iekļaušanu gaidāmajā ES tirdzniecības aizsardzības instrumentu pārskatīšanā;
Notes that exchange rates are a major factor in the development of international trade; calls on the Commission to make concrete proposals on measures to be taken when exchange rates are such as to undermine the EU's competitiveness, and to consider the inclusion of such measures in the upcoming revision of the EU's TDIs;
88. uzskata, ka ticamību vienotai tirdzniecības politikai kā ES konkurētspējas instrumentam, kā arī tās efektivitāti negatīvi ietekmē tas, ka nepietiekamas Parlamenta iesaistīšanas rezultātā šai politikai trūkst leģitimitātes;
Believes that the credibility and effectiveness of the common commercial policy, as an instrument of EU competitiveness, are negatively affected by the lack of legitimacy of that policy resulting from the insufficient involvement of the Parliament;
2007. gadā paiet 50 gadu kopš Romas līgumu parakstīšanas.
2007 sees the 50th anniversary of the signing of the Treaties of Rome.
Kopš tā laika muitas savienība un vienotais tirgus ir Eiropas vienotības pīlāri.
The customs union and the common market have in the meantime become pillars of the process of European unification.
Vienlaikus tika izveidota arī kopējā tirdzniecības politika.
At the same time, the common trade policy was also founded.
Brīvu un atvērtu tirgu princips ar godīgas konkurences noteikumiem kopš tā laika ir noteicošs Eiropas Savienības ārpolitikā un iekšpolitikā.
The principle of free and open markets with fair terms of competition has since then shaped the internal and external policies of the Union.
Komisijas ziņojumā „Globālā Eiropa – konkurence pasaulē”
The topics and priorities tackled by the Commission in its communication entitled ‘Global Europe: competing in the world’
COM(2006)0567 . skartās tēmas un galvenie jautājumi noteiks Eiropas Savienības tirdzniecības politiku nākamajos gados.
COM(2006)0567 . will determine the trade policy of the European Union in the years to come.
Nodrošināt Eiropas konkurētspēju
Securing Europe ’s competitiveness
Cilvēcīgi veidot un pareizi atainot globalizāciju
Shaping globalisation in human terms and communicating it properly
Pasaules ekonomikas tīkla izveide sevišķi skar Eiropas Savienību kā pasaules lielāko iekšējo tirgu.
The interconnectedness of the world economy has a special impact on the European Union as the world’s largest internal market.
Eiropa ir vērsta uz eksportu vairāk nekā jebkura cita pasaules ekonomika.
Like hardly any other economy on earth, Europe is dependent on exports.
Aptuveni 20 % no Eiropas darbavietām atkarīgas no eksporta
Around 20% of the jobs in the Union are export-dependent
Eiropas Komisijas dati. .
Commission figures. .
Pieredze liecina, ka valstis, kuras vairāk darbojas starptautiskajā tirdzniecībā, no tās arī ļoti daudz iegūst.
Experience shows that the countries with the greatest involvement in international trade also benefit greatly from it.
Eurobarometer 64 , 2005. gada rudens .
See Eurobarometer 64, Autumn 2005. .
Šīs bažas ir jāsaprot, un Eiropas politikai jāspēj sniegt pārliecinošas atbildes uz tām.
These concerns must be tackled and European policy must be able to provide convincing answers to them.
Cilvēkiem nedrīkst rasties iespaids, ka globalizācija vēršas pret viņiem un ka Eiropas Savienība nepietiekami aizstāv viņu intereses, jo īstenībā notiek gluži pretējais!
People must not be allowed to gain the impression that globalisation is directed against them and that the European Union is not doing enough to defend their interests since the opposite is the case!
Īstenot Lisabonas programmu
Implementing the Lisbon Agenda
Šodien vairāk nekā jebkad Eiropas konkurētspēju apdraud mūsu konkurentu centieni.
Europe’s competitiveness is jeopardised today more than ever by the efforts of our competitors.
Pieņemot atjaunoto Lisabonas programmu 2005 , Eiropas Savienība ir nospraudusi pareizus mērķus, lai gūtu panākumus starptautiskajā sacensībā.
With the updated Lisbon Agenda of 2005 the Union has set itself the right targets for achieving success against the international competition.
Nekavējoties vajadzīga Komisijas nostādne veidot labāku saskaņu starp iekšpolitiku un ārpolitiku.
The Commission’s approach of bringing about better consistency between internal and external policies is urgently needed.
Pēc šīm saistībām mēs vērtēsim Komisiju.
We will gauge the Commission against this self-imposed commitment.
Saglabāt atvērtus tirgus un īstenot Eiropas intereses
Preserving open markets and championing Europe ’s interests
Eiropas Savienība ir atvērusi tirgus daudz plašāk nekā jebkura cita ekonomikas telpa un no tā ieguvusi ļoti daudz.
Like no other economic area, the European Union has opened its markets and benefited enormously from doing so.
Taču starptautiskajai tirdzniecības sistēmai patlaban raksturīgs tas, ka šī atvērtība nedarbojas visur.
However, the international trading system is today characterised by the fact that this openness is not practised everywhere.
Tādēļ Eiropas Savienībai vajadzētu rīkoties pēc pretimnākšanas principa, virzot tirdzniecības partnerus uz plašāku tirgu atvēršanu.
The European Union should therefore set about inducing its trading partners, in keeping with the principle of reciprocity, to open up more markets.
Rezultātā tas dotu priekšrocības visiem dalībniekiem.
Ultimately, this will bring advantages for all concerned.
Eiropas iekšējā tirgus panākumi pamatoti arī uz godīgas konkurences noteikumiem.
The success of the European internal market also rests on the adoption of fair rules of competition.
Saistībā ar nākotnes tirdzniecības politiku godīgas un brīvas konkurences princips būti jāievieš un jāīsteno arī globālā mērogā.
As part of future trade policy, the principle of fair and free competition should also be included and implemented in the global framework.
Izvirzīt īstās prioritātes
Setting the right priorities in external relations
Piešķirt prioritāti daudzpusējai pasaules tirdzniecības sistēmai
Priority for the multilateral world trade system
Eiropas vienotības panākumi ekonomikā pierāda muitas savienības un iekšējā tirgus priekšrocības.
The economic success of European unification demonstrates the advantages of a customs union and internal market.
Tieši tādai pašai jābūt Eiropas Savienības pārliecībai, globālā mērogā iestājoties par mērķi atcelt muitu un radīt vienlīdzīgus konkurences nosacījumus.
The European Union must be guided by the self same conviction in championing at global level too the goal of abolishing customs duties and creating equal terms of competition.
Nākamajā posmā jāķeras pie 1996. gadā Singapūrā notikušo PTO Ministru sarunu kārtas tēmām: tirdzniecība un ieguldījumi, tirdzniecība un konkurences politika, sabiedriskie iepirkumi un tirdzniecības atvieglojumi.
As a next step, the topics of the 1996 WTO ministerial round in Singapore must be tackled: trade and investment, trade and competition policy, public procurement and trade liberalisation.
PTO struktūras vājās vietas kļūs aizvien pamanāmākas.
The structural weaknesses of the WTO are becoming increasingly clear.
Tādēļ tūlīt pēc Dohas sarunu noslēguma vajadzētu ķerties pie Pasaules Tirdzniecības organizācijas reformas.
A reform of the World Trade Organisation should therefore be initiated immediately after conclusion of the Doha round.
Kaut gan vispasaules kopējā tirgus vīzija nav īstenojama tuvākajā laikā, to vajadzētu pieņemt par globālās kārtības ļoti ilglaicīgu modeli.
While the vision of a worldwide internal market may not be achievable in the short term, it should be established as the model of a global system in the very long term.
Nevis vājināt, bet papildināt PTO ar divpusēju brīvā tirgus nolīgumu
The WTO system should not be weakened but complemented by bilateral free trade agreements
Neraugoties uz daudzpusējās sistēmas sarežģījumiem, divpusējie brīvā tirgus nolīgumi ir nevis līdzvērtīga alternatīva, bet vienmēr tikai otrs labākais variants.
Despite the difficulties of the multilateral system, bilateral free trade agreements are not an equally valid alternative but only the second-best option.
Pret brīvā tirgus nolīgumiem var minēt šādus to trūkumus:
The following disadvantages can be cited against free trade agreements:
- lielais skaits visdažādāko nolīgumu (tā dēvētās „spageti bļodiņas”) ievērojami paaugstina darījumu izmaksas ekonomikai un uzņēmumiem, jo tiem jāvienojas ar ļoti dažādiem noteikumiem.
- The proliferation of widely differing agreements (‘spaghetti bowl’) means noticeably increased transaction costs for economies and businesses since they need to cope with widely differing sets of rules.
Šādā veidā tiek celtas augstas barjeras dalībai starptautiskajā tirdzniecībā, jo īpaši mazām un vidējām valstīm un uzņēmumiem;
For small and medium-sized economies and businesses in particular, this means that high barriers are erected to involvement in international trade.
- kaut gan daudzu un dažādu divpusēju nolīgumu esība uzlabo iesaistīto valstu abpusēju piekļuvi tirgum, vidējā un ilgāka laikā tā tomēr vājina daudzpusēju tirdzniecības sistēmu, jo mazinās katras atsevišķas valsts ieinteresētība iegūt vispārēji atvieglotu piekļuvi tirgum (preferenču erozija);
- The existence of many different bilateral agreements does improve reciprocal market access for the countries concerned but leads in the medium and long term to a weakening of the multilateral trade system, since the incentives diminish for each individual country to secure liberalised market access on a universal basis (preference erosion).
- jaunattīstības valstis tiek nostādītas potenciāli neizdevīgākā stāvoklī, jo tās ir mazāk saistošas kā nolīguma partneres.
- Potentially, the developing countries are placed at a disadvantage since they are less attractive as partners to an agreement.
Taču daudzpusējai sistēmai jau ilgāku laiku stāvot uz vietas vai tikai nedaudz progresējot, Eiropas Savienība ir dilemmas priekšā.
With the multilateral system at a continuing standstill or making only minor progress, however, the European Union is faced with a dilemma.
No otras puses, tā var atteikties no divpusējo brīvā tirgus nolīgumu apspriešanas un slēgšanas.
On the other hand, it can refrain from negotiating and concluding bilateral free trade agreements.
Tas varētu radīt īstermiņa sarežģījumus, taču ilgtermiņā stiprinātu PTO, kas ilgākā laikā labāk atbilst Eiropas Savienības interesēm.
This could entail short-term drawbacks but would in the long term strengthen the WTO, which will ultimately be of more benefit to the Union’s interests.
Izeja varētu būt reaktīvas, taču vērienīgas nostādnes ievērošana – brīvā tirgus nolīgumus vajadzētu apspriest un slēgt tikai ar tām valstīm vai valstu grupām, ar kurām mūsu konkurenti jau ir apsprieduši vai noslēguši brīvā tirgus nolīgumus, un tā rezultātā Eiropas uzņēmumiem draud neizdevīga konkurence.
One remedy could be to pursue a reactive but ambitious approach: free trade agreements should be negotiated and concluded only with the countries or groups of countries in which our competitors have already negotiated or concluded their own free trade agreements and where consequently businesses in Europe are threatened with competitive disadvantages.
Divpusējo brīvā tirgus nolīgumu slēgšanas priekšnoteikumam jābūt atbilstībai attiecīgajiem PTO noteikumiem.
Compatibility with the relevant WTO rules must be a precondition of conclusion of bilateral free trade agreements.
Pie tās pieder arī iespēju meklēšana, kā saistīt iespējami plašāku divpusējo līgumu saturu, izmantojot daudzpusējos nolīgumos noteiktās normas.
This also means that ways must be sought of tying down as much content as possible in the bilateral agreements through standards laid down in plurilateral agreements.
Šeit, piemēram, var piedāvāt izcelsmes valsts noteikšanas jomu.
The area of rules of origin is an example that comes to mind here.
Eiropas Parlamentam jābūt iesaistītam pilnvaru piešķiršanā un sarunu norisē.
The European Parliament must be involved in defining the mandate and monitoring the negotiations.
Ja mūsu līguma partneri nepilda noteiktās saistības, nolīgumā būtu jānosaka, ka pēc Eiropas Parlamenta ierosinājuma līgumu vai tā noteiktu daļu var uz laiku pārtraukt.
In the event of our contractual partners not fulfilling their agreed commitments, the suspension of the agreement or certain parts of it at the initiative of the European Parliament should be specified in the agreements.
Labāk īstenot Eiropas nostāju
Championing European positions more effectively
Gan daudzpusējā sistēmā, gan divpusējās sarunās turpmāk arvien nozīmīgāka kļūst efektīva Eiropas interešu īstenošana.
In the multilateral system and in bilateral negotiations there will be more emphasis in the future on championing European interests effectively.
Tādēļ jau iepriekš Eiropas Parlamentam un Padomei jānosaka precīzi mērķi un pēc tam sarunu laikā jāpievērš uzmanība arī tam, lai saņemtu mūsu piedāvājumiem līdzvērtīgus kompromisus.
At the outset, therefore, precise targets should be defined by Parliament and the Council and care should then also be taken during the conduct of negotiations to secure equivalent concessions in exchange for our offers.
Eiropas Savienībai kā patlaban joprojām lielākajam tirdzniecības blokam uzmanīgāk jāseko līdzi tam, lai neatteiktos no pašu interesēm bez atbilstīgas piekāpšanās no konkurentu puses.
The European Union, as still the world’s largest trading bloc today, must pay closer attention not to surrender its own interests without comparable concessions from competitors.
Eiropas Savienības tirdzniecības politikai jābūt vērstai uz pašu mērķiem, un to nedrīkst ietekmēt politiski apsvērumi, kas uz to neattiecas.
The European Union’s trade policy must be directed towards its own objectives and not be influenced by unrelated political considerations.
Citu politikas jomu pamatotās prasības vajadzētu izskatīt īpašās sarunās, kuru rezultātus pēc tam varētu apvienot ar tirdzniecības politikas sarunu rezultātiem.
Legitimate concerns in other policy areas should be pursued in special negotiations, the outcome of which can then be combined with the negotiating outcomes of trade policy.
Ir jānoraida tirdzniecības politikas saņemšana par ķīlnieci, mēģinot īstenot citas politikas jomas uz Eiropas tirdzniecības interešu rēķina.
Taking trade policy hostage in an attempt to push through other policies at the expense of European trading interests must be ruled out.
Panākt labāku tiesisko regulējumu Eiropas Savienībā un globālā mērogā
Achieving better rule-making in the European Union and a global framework
Sekmīgi īstenojot Lisabonas programmas uzsākto labāka tiesiskā regulējuma un tiesību aktu samazināšanas procesu, uzlabotos arī Eiropas Savienības starptautiskā konkurētspēja.
The process of better rule-making and deregulation initiated with the Lisbon Agenda would, if successfully implemented, also enhance the international competitiveness of the European Union.
Sakarā ar to beidzot jāpievērš lielāka uzmanība saistībai starp iekšpolitiku un ārpolitiku.
In this context, it is high time to pay more attention to the consistency between internal and external policies.
Pieredze liecina, ka, vienojoties par Eiropas normām, mūsu partneriem tās bieži kļūst par risinājumu paraugu.
Experience shows that, where there is agreement on European standards, these often become the reference model for solutions with our trading partners.
Tādēļ arī attiecībā uz starptautisko konkurētspēju vajadzīga iespējami plašāka vienošanās par Eiropas normām.
The widest possible degree of agreement on European standards is therefore also essential from the point of view of international competitiveness.
Nosakot Eiropas noteikumus un normas, vienmēr būtu jāņem vērā ietekme uz konkurētspēju globālā mērogā.
When creating European rules and standards, the impact on competitiveness on the global scale should always be considered.
Turklāt vienmēr vajadzētu iepriekš pārbaudīt, kādas normas ir spēkā Eiropas Savienības tirdzniecības partneriem un cik lielā mērā iespējama pārbaudītu metožu pārņemšana vai arī salīdzināms Eiropas risinājums.
In addition, it should always be verified beforehand what standards apply with the Union’s trading partners and whether the adoption of established practices or even a compatible European solution are possible.
Vienošanās par globālajām normām vislabāk būtu jāslēdz daudzpusējā ceļā, vai vismaz iesaistot iespējami vairākas puses.
Global standards are best agreed multilaterally but at least, as far as possible, plurilaterally.
Efektīvi aizsargāt intelektuālo īpašumu
Effective protection for intellectual property
Lēš, ka preču pirātisms rada zaudējumus EUR 659 miljardu apmērā, respektīvi, 5–9 % no pasaules tirdzniecības apjoma.
It is estimated that product piracy causes damage to the tune of € 659 billion or between 5% and 9% of world trade
Sevišķi skarti ir Eiropas uzņēmumi.
European businesses are particularly affected.
Tādēļ gan daudzpusēji, gan divpusēji jāpanāk intelektuālā īpašuma tiesību konsekventa ievērošana un, vissvarīgākais, īstenošana.
Consistent enforcement and above all implementation of intellectual property rights are therefore required at both multilateral and bilateral levels.
Komisijai un dalībvalstīm jāpastiprina līdzšinējie centieni.
The Commission and the Member States really must step up their existing efforts.
Panākt labāku piekļuvi tirgum Eiropas uzņēmumiem
Achieving better market access for businesses from the Union
Eiropas Savienībai ir pasaulē atvērtākais tirgus.
The European Union has one of the most open markets worldwide.
Diemžēl Eiropas uzņēmumi nereti sastopas ne tikai ar tarifu, bet vēl vairāk ar beztarifu šķēršļiem tirdzniecībā.
Unfortunately, businesses from the Union are often confronted not only with tariff barriers but also increasingly with non-tariff barriers to trade.
Tā kā iepriekšējās tirdzniecības sarunās galvenā tēma daudzreiz bija muitas likvidēšanas pasākumi, tagad priekšplānā jāizvirza beztarifu tirdzniecības barjeras.
Whilst past trade rounds focused to a large extent on measures to phase out customs duties, the focus must now shift more to the non-tariff barriers to trade.
Kopš 2001. gada 11. septembra teroristu uzbrukumiem ieviesti neskaitāmi drošības pasākumi, kas bieži saistīti ar lieliem apgrūtinājumiem uzņēmumiem, kurus tie skar un traucē tirdzniecības plūsmu.
Since the terror attacks of 11 September 2001 a large number of security-related measures have been introduced which often impose considerable burdens on the businesses concerned and hamper trade flows.
Šeit darbība jāvērš uz jaunu samērību, kas rada līdzsvaru starp pamatotām drošības prasībām un tirdzniecības interesēm.
A new sense of proportion must be aimed for here which strikes a balance between legitimate security concerns and trading interests.
Apšaubāmi drošības noteikumi nedrīkst kļūt par 21. gadsimta tirdzniecības beztarifu šķērsli.
Supposed security rules must not be allowed to become the non-tariff trade barriers of the 21st century.
Atvērt sabiedriskā iepirkuma tirgus
Opening up public procurement markets
Relatīvi atvērtie tirgi sabiedriskā iepirkuma jomā piešķir Eiropas Savienībai nosacīti īpašu statusu starptautiskā salīdzinājumā.
With the relative openness of its public procurement markets, the Union does enjoy a relatively special status by international comparison.
Lai panāktu abpusēju tirgus atvēršanu pie tirdzniecības partneriem, vajadzētu pastiprināt sarunas.
Negotiations should be stepped up to achieve reciprocity in the opening of markets on the part of trading partners.
Šeit nav alternatīvu Komisijas stratēģijai norādīt, ka vajadzības gadījumā tiek ieviesti abpusēji piekļuves ierobežojumi.
In so doing, there is still no alternative to the Commission strategy of pointing out that, where necessary, reciprocal access restrictions will be introduced.
Tomēr būtu jāizvairās no pārmērīgām prasībām, kuras varētu ļaunprātīgi izmantot, lai slēgtu Eiropas iepirkuma tirgus protekcionistiskā nozīmē.
However, exaggerated demands that could be misused in order to close procurement markets in Europe as a protectionist step should be avoided.
Mērķim jābūt – panākt, lai citas ekonomikas atver tirgus.
The aim must be for other economies to open up their markets.
Saglabāt tirdzniecības aizsardzības instrumentu efektivitāti
Preserving the effectiveness of trade defence instruments