natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tas ietver energoefektivitātes stratēģiju un tehnoloģiju integrēšanu, jaunu atjaunojamās enerģijas tehnoloģiju izmantošanu un enerģijas pieprasījuma pārvaldību.
This includes the integration of strategies and technologies for energy efficiency, the use of new and renewable energy technologies and energy demand management.
Jaunas koncepcijas un tehnoloģijas, lai uzlabotu energoefektivitāti , piemēram, apgaismojumam , un samazinātu gala un primārās enerģijas patēriņu ēkām, satiksmes sistēmām, ņemot vērā ēku, celtniecības darbu, transporta sistēmu, pakalpojumu un rūpniecības dzīvesciklu .
New concepts and technologies to improve energy efficiency, for example in lighting , and to reduce further final and primary energy consumption of buildings, taking into account the life cycle of buildings and of building works, transport systems, services and industry.
Tas ietver energoefektivitātes stratēģiju un tehnoloģiju (piemēram, koģenerācijas) integrēšanu, jaunu ar patēriņu saistītu atjaunīgās enerģijas tehnoloģiju izmantošanu un enerģijas pieprasījuma pārvaldības pasākumus, piemēram, elastīga elektrības patēriņa veidā un tālvadības individuālās mērīšanas sistēmas.
This includes the integration of strategies and technologies for energy efficiency (e.g. cogeneration) , the use of new consumption-related and renewable energy technologies and energy demand management measures, e.g. in the form of flexible electricity consumption, and energy use management measures such as individual metering systems managed remotely.
Apgādes ķēdē no primārās enerģijas pārvēršanas līdz piegādei gala patērētājam Eiropas enerģētikas sistēmas zudumi patlaban divreiz pārsniedz patērētās gala enerģijas daudzumu.
In Europe 's energy system, losses in the supply chain from primary energy conversion to delivery to the final customer are today twice as big as the amount of end-energy consumed.
Tādēļ pasākumi jākoncentrē nevis uz kWh, bet gan uz ietaupīto primāro enerģiju.
Therefore efforts should not focus on kWh but on primary energy saved.
Sistemātiskai pieejai jāaptver visa apgādes ķēde no primārās enerģijas pārvēršanas līdz gala patērētājam.
A system approach should encompass the entire supply chain from energy conversion to the final customers.
Katrai uz vides rādītājiem un ēku energoefektivitāti balstītai metodei jāņem vērā būvniecības videi raksturīgais dzīvescikls.
Any approach based on environmental performance and the energy efficiency of buildings should take into account the life cycle specific to the built environment.
Jaunām tehnoloģijām un koncepcijām jānodarbojas ne tikai ar enerģijas ietaupījumiem, ko īsteno gala enerģijas patērētāji, bet jākoncentrējas arī uz visefektīvāko primārās enerģijas degvielas lietojumu.
New conceptions and technologies should concern not only on energy saving by end energy consumers, but also should focus on most efficient use of primary energy in fuel.
Koģenerācija ir vienīgā vispārēji lietotā tehnoloģija, ar kuras palīdzību primāro enerģiju pārstrādā lietderīgā siltumā un elektroenerģijā ar efektivitāti, kas nereti pārsniedz 90 %.
Cogeneration is the only one technology used commonly, which allows to process the primary energy in useful heat and electric energy, with efficiency of often more than 90%.
Ieviešot Direktīvu 2004/8/EK ( CHP ), līdz ar citām lietām, koģenerācijas tehnoloģiju Eiropā izmantos plašākā mērogā.
Technology of cogeneration, among other things, because of implementation of Directive 2004/8/EC (The 'CHP'), will be used in wider scale in Europe .
Tas ir iemesls, kādēļ jāatbalsta operatīvāku risinājumu meklējumi, jo, vispārēji pielietojot šo tehnoloģiju, primārās enerģijas ietaupījumi Eiropā var ļoti vērtīgi.
This is the reason why activities for searching for more operational solutions should be supported, because with common use of this technology, primary energy saving in Europe can be very much valuable.
Francijā 70 % no privātpersonu īpašuma ir ēku formā.
In France , 70% of the assets of individuals is in the form of buildings.
Lai ievērojami uzlabotu energoefektivitāti un ietaupījumu, piemēram, ēkās, nozīmīgākās jaunās iespējas sniedz cietvielu apgaismojums ( SSL , gaismas diodes un lāzers).
To hugely improve energy efficiency and savings in e.g. buildings, Solid State Lighting (SSL, Light Emitting Diodes and Lasers) offers major new opportunities.
Saskaņā ar nesen uzsāktās Eiropas Tehnoloģiju programmas „Fotonika” vīzijas dokumentu, agresīvi ieviešot SSL , Eiropā līdz 2015. gadam iespējams ietaupīt 40 000 megavatu elektriskās kulminējošās jaudas padeves, kas līdzinās 2 miljardiem barelu naftas un 50 miljoniem tonnu CO2.
According to the Vision paper of the recently launched ETP Photonics, aggressive introduction of SSL can save Europe 40,000 megawatt in electrical peak power supply or an equivalent of 2 billion barrels of oil and 50 million tonnes CO2 per year by 2015.
Pieprasījuma pārvaldības pasākumu, tostarp tālvadības individuālās mērīšanas sistēmu, attīstība var uzlabot energoefektivitāti un ietaupījumus, piedāvājot klientiem dažādus tarifus, pazeminot kulminējošās jaudas patēriņu un uzlabojot apgādes drošību.
The develop of demand management measures such as individual metering systems managed by remote could improve energy efficiency and energy saving through the offer of different rates to customers, lower peak demand and improve the security of supply.
Jaunas enerģijas taupīšanas sistēmas pašas par sevi neveicinās kopumā viedāku un mērķtiecīgāku enerģijas avotu lietojumu.
New energy savings systems will not in themselves promote more intelligent and better targeted use of energy sources as a whole.
Tādēļ nepieciešams veicināt ne tikai enerģijas pieprasījuma pārvaldību, bet arī racionālu enerģijas lietojumu, īstenojot ilgtspējīgu enerģijas lietojuma pārvaldību atsevišķās organizācijās.
It is therefore necessary to promote not only energy demand management but also rational use of energy through sustainable management of energy use by individual organisations.
I pielikuma I nodaļas „Sadarbība” 5. tēmas ,,Enerģētika” apakšsadaļas ,,Darbības” 9. aizzīme
Annex I, Chapter I "Cooperation", theme 5 "Energy", subtitle "Activities", bullet 9
Izstrādāt līdzekļus, metodes un modeļus, lai izvērtētu galvenos ekonomikas un sociālos jautājumus saistībā ar enerģijas tehnoloģijām un nodrošināt skaitliskus mērķus un attīstības modeļus vidējam un ilgam termiņam.
Development of tools, methods and models to assess the main economic and social issues related to energy technologies and to provide quantifiable targets and scenarios for medium and long term horizons;
Izstrādāt līdzekļus, metodes un modeļus, lai izvērtētu galvenos ekonomikas un sociālos jautājumus saistībā ar enerģijas tehnoloģijām un nodrošināt skaitliskus mērķus un attīstības modeļus vidējam un ilgam termiņam ; izstrādāt politiskus līdzekļus, lai strauji ieviestu jaunu energoefektivitāti, pieprasījuma racionalizāciju un atjaunojamas enerģijas koncepcijas un tehnoloģijas.
Development of tools, methods and models to assess the main economic and social issues related to energy technologies and to provide quantifiable targets and scenarios for medium and long term horizons; the development of policy tools for a significant acceleration of the implementation of new energy efficiency, demand side management and renewable energy concepts and technologies.
I pielikuma I nodaļas „Sadarbība” 5. tēmas ,,Enerģētika” apakšsadaļas ,,Darbības” 9.a aizzīme (jauna)
Annex 1, Chapter I "Cooperation", theme 5, "Energy", subtitle "Activities", bullet 9 a (new)
Uz gala lietotāju vērstas, integrētas, ārkārtīgi efektīvas enerģētikas sistēmas attīstība, ar mērķi izmantot vislabākos pieejamos videi draudzīgos enerģijas avotus.
Development of end user-oriented integrated energy systems, highly efficient in overall terms, aimed at tapping the best available environment-friendly energy sources.
Jaunu enerģijas uzglabāšanas veidu uzlabojumi un attīstība.
Improvement and development of new forms of energy storage.
Minēto sistēmu tīkla pieslēguma pārvaldība, lai uzlabotu pakalpojumu vispārējo efektivitāti un kvalitāti.
Network connection management for the above systems in order to improve overall efficiency and the quality of service.
Ņemot vērā poliģenerācijas priekšrocības, iespējams, ka ievērojamo paaugstināsies enerģijas pārveides procesu efektivitāte, tiks plaši izmantoti atjaunīgie vai relatīvi tīrāki enerģijas avoti, minēto procesu produkti (videi draudzīgāki nekā parastā termiskā enerģijas ieguve) tiks iekļauti elektrības tīklā, un samazināsies infrastruktūras izmaksas, kā rezultātā paaugstināsies konkurētspēja.
Given the advances in polygeneration, it is likely that the efficiency of energy conversion processes will rise substantially, renewable or relatively clean energy sources will be used on a massive scale, the products of the above processes (environmentally more friendly than conventional thermoelectric generation) will be incorporated inton the electricity network, and infrastructure costs will be cut, the end effect of which will be to enhance competitiveness.
Tādēļ mēs uzskatam, ka ir ļoti svarīgi iekļaut poliģenerāciju kā īpašu pētniecības, attīstības un demonstrācijas jomu.
That is why we consider it essential to include polygeneration as a specific field for research, development, and demonstration.
I pielikuma I nodaļa „Sadarbība” 6. tēmas „Vide (tostarp klimata pārmaiņas)” apakšsadaļa „Mērķis”
Annex I, Chapter I "Cooperation", theme 6"Environment (including Climate Change)", subtitle "Objective"
Vides un tās resursu ilgtspējīga apsaimniekošana, padziļinot mūsu zināšanas par mijiedarbību starp biosfēru, ekosistēmām un cilvēka darbībām un izstrādājot jaunas tehnoloģijas, līdzekļus un pakalpojumus, lai integrēti risinātu globālos ar vidi saistītos jautājumus.
Sustainable management of the environment and its resources through advancing our knowledge on the interactions between the biosphere, ecosystems and human activities, and developing new technol ogies, tools and services, in order to address in an integrated way global environmental issues .
Uzsvars tiks likts uz klimata, ekoloģisko, zemes un okeāna sistēmu izmaiņu prognozēšanu, uz instrumentiem un tehnoloģijām, lai kontrolētu, novērstu un mazinātu ietekmi uz vidi un apdraudējumu, tostarp veselības apdraudējumu, kā arī saglabātu dabas un cilvēka radīto vidi.
Emphasis will be put on prediction of climate, ecological, earth and ocean systems changes; on tools and technologies for monitoring, prevention and mitigation of environmental pressures and risks including on health, as well as for the conservation of the natural and man-made environment.
Vides un tās resursu ilgtspējīga apsaimniekošana, padziļinot mūsu zināšanas par mijiedarbību starp klimatu biosfēru, ekosistēmām un cilvēka darbībām , zināšanas par bioloģisko daudzveidību un tās ilgtspējīgu izmantošanu un izstrādājot jaunas tehnoloģijas, līdzekļus un pakalpojumus, lai integrēti risinātu globālos ar vidi saistītos jautājumus.
Sustainable management of the environment and its resources through advancing our knowledge on the interactions between the climate, biosphere, ecosystems and human activities, knowledge on biodiversity and its sustainable use, and developing new technologies, tools and services, in order to address in an integrated way global environmental issues .
Uzsvars tiks likts uz klimata, ekoloģisko, zemes un okeāna sistēmu izmaiņu prognozēšanu, uz instrumentiem un tehnoloģijām, lai kontrolētu, novērstu un mazinātu un pielāgotu ietekmi uz vidi un apdraudējumu, tostarp veselības apdraudējumu, kā arī saglabātu un atgūtu dabas un cilvēka radīto vidi.
Emphasis will be put on prediction of climate, ecological, earth and ocean systems changes; on tools and technologies for monitoring, prevention , mitigation and adaptation of environmental pressures and risks including on health, as well as for the conservation and recovery of the natural and man-made environment.
Mainīgā vidē (pieaug cilvēka radīta vide, klimata pārmaiņas, jauni zemes izmantošanas veidi, urbanizācija u. c.) kļūst arvien skaidrāks, cik svarīga ir bioloģiskā daudzveidība (gan sauszemes, gan jūras) un tās saglabāšana.
The importance of (both land and marine) biodiversity and its conservation is increasingly evident in a changing environment (major growth in the man-made environment, climate change, new land use, urban development etc.).
Zināšanu padziļināšana šajā jomā ļaus uzlabot mūsu izpratni par dažādām ekosistēmām un to mijiedarbību un tādējādi skaidrāk saprast ar globālajām pārmaiņām saistītās izmaiņas, lai iedzīvotājiem nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību.
Advancing knowledge in this field will make it possible to improve our understanding of differing ecosystems and their interaction, and thus to have a clearer idea of the changes linked to global change, with a view to achieving sustainable development at the service of citizens.
Apsverot mijiedarbību, uz cietzemes sistēmām nevar raudzīties izolēti, jo starp biosfēru un atmosfēru visā pasaulē, kā arī topogrāfiski atšķirīgos reģionos pastāv noteikta atgriezeniskā saikne.
When considering interactions, terrestrial systems cannot be looked at in isolation since considerable feedback activity occurs between biosphere and atmosphere at global level as well as in topographically differentiated regions.
Šis jautājums nav aptverts, ja klimatu piemin saistībā ar prognozēšanas rīku izstrādi.
This point is not covered by mentioning the climate in connection with the development of forecasting tools.
Dažus ietekmes uz vidi vai risku veidus novērst var būt pārāk grūti.
Some environmental pressures or risks may be difficult to reverse.
Tāpēc jāizpēta veidi, kā šādus riskus pielāgot, lai samazinātu to ietekmi uz cilvēci un vidi.
Therefore ways of adapting such risks to reduce their impact on mankind and the environment should be investigated.
Lai gan galvenais vides aizsardzības veids ir riska novēršana, ir svarīgi atbalstīt arī vides atgūšanas pētniecības projektus tur, kur tas ir vajadzīgs, jo atgūšanai ir vajadzīgs ilgs laiks, sarežģīta tehnoloģija un liela piesardzība, veicot pasākumus.
Although risk prevention is the main way for environmental protection, it is important to support also environmental recovery research projects, where that is necessary, considering that recovery requires long times, sophisticated technologies and a lot of care in interventions.
I pielikuma I nodaļa „Sadarbība” 6. tēmas „Vide (tostarp klimata pārmaiņas)” apakšsadaļas „Pamatojums” 1. punkts
Annex I, Chapter I "Cooperation", theme 6 "Environment (including Climate Change)", subtitle "Rationale", paragraph 1
Vides problēmām ir pārrobežu raksturs, un to risināšanai ir nepieciešama koordinēta pieeja Eiropas un bieži vien pasaules līmenī.
Environmental problems go beyond national frontiers and require a coordinated approach at a pan-European and often global level.
Zemes dabas resursus un cilvēka veidoto vidi negatīvi ietekmē iedzīvotāju pieaugums, urbanizācija, lauksaimniecības, transporta un enerģētikas nozaru nepārtraukta paplašināšanās, kā arī klimata mainīgums un sasilšana vietējā, reģionālā un pasaules līmenī.
Earth’s natural resources and the man-made environment are under intense pressures from growing population, urbanisation, continuous expansion of the agriculture, transport and energy sectors, as well as climate variability and warming at local, regional and global scales.
Eiropai jānodrošina ilgtspējīga vides jautājumu risināšana, vienlaicīgi uzlabojot konkurētspēju un nostiprinot Eiropas rūpniecību.
Europe needs to engage in a new sustainable relationship with the environment while improving competitiveness and strengthening European industry.
Lai sasniegtu „kritisko masu”, ņemot vērā vides pētniecības mērogu, apjomu un augstu sarežģītības līmeni, ir nepieciešama sadarbība visā ES.
EU-wide cooperation is needed to attain critical mass given the scale, scope and high level of complexity of environmental research.
Sadarbība atvieglo kopēju plānošanu, savienotu un sadarbspējīgu datu bāžu izmantošanu un saskanīgu liela mēroga novērošanas un prognozēšanas sistēmu attīstību.
It facilitates common planning, the use of connected and inter-operable databases, and the development of coherent and large scale observation and forecasting systems.
Zemes dabas resursus un cilvēka veidoto vidi negatīvi ietekmē iedzīvotāju pieaugums, urbanizācija, lauksaimniecības, zvejniecības, transporta , būvniecības un enerģētikas nozaru nepārtraukta paplašināšanās, kā arī klimata mainīgums un sasilšana vietējā, reģionālā un pasaules līmenī.
Earth’s natural resources and the man-made environment are under intense pressures from growing population, urbanisation, continuous expansion of the agriculture, fishery, transport , construction and energy sectors, as well as climate variability and warming at local, regional and global scales.
Eiropai jānodrošina ilgtspējīga vides jautājumu risināšana, vienlaicīgi uzlabojot uz vidi saudzējošu kvalitāti balstītu konkurētspēju un nostiprinot Eiropas rūpniecību.
Europe needs to engage in a new sustainable relationship with the environment while improving competitiveness based on environmental friendly quality and strengthening European industry.
Vides prasības un tehnoloģijas uzlabos Eiropas rūpniecības nozaru konkurētspēju, kā arī nodrošinās ilgtspējīgāku nākotni.
Environmental requirements and technologies will improve the competitiveness of European industries as well as ensure a more sustainable future.
Būvniecības nozare Eiropā ir viens no lielākajiem emisiju un vispārējas ietekmes uz vidi izraisītājs.
The construction sector is one major purveyor of emissions, and environmental pressures in general, in Europe
I pielikuma I nodaļa „Sadarbība” 6. tēmas „Vide (tostarp klimata pārmaiņas)” apakšsadaļas „Pamatojums” 2. punkts
Annex I, Chapter I "Cooperation", theme 6 "Environment (including Climate Change)", subtitle "Rationale", paragraph 2
Pētniecība ES līmenī ir vajadzīga, lai īstenotu starptautiskas saistības, tādas kā Kioto protokols, ANO Konvencija par bioloģisko daudzveidību, 2002. gada Pasaules sammits par noturīgu attīstību, tostarp ES ū dens iniciatīva, un sniegtu ieguldījumu darbam, ko veic Starpvaldību ekspertu grupa klimata pārmaiņu jautājumos un Zemes novērošanas iniciatīvā.
Research is needed at EU level for the implementation of international commitments such as the Kyoto protocol, the UN Convention on Biological Diversity, the objectives of the World Summit on Sustainable Development 2002, including the EU Water Initiative, and contributions to the Intergovernmental Panel on Climate Change and the Earth Observation initiative.
Turklāt pastāv nozīmīgas pētniecības vajadzības, kas rodas no spēkā esošām un jaunām ES līmeņa politikām, Sestās vides rīcības programmas un saistīto tematisko stratēģiju īstenošanas, Vides tehnoloģiju un Vides un veselības rīcības plānu ieviešanas, un direktīvu, tādu kā ū dens pamatdirektīva, īstenošanas.
In addition there are significant research needs arising from existing and emerging EU level policies, the implementation of the 6 th Environmental Action Plan and associated thematic strategies, the action plans on Environmental Technologies and Environment and Health, and Directives such as the Water Framework.
Pētniecība ES līmenī ir vajadzīga, lai īstenotu starptautiskas saistības, tādas kā ANO Vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām ( UNFCCC ) un tās Kioto protokols, ANO Konvencija par bioloģisko daudzveidību, ANO Konvencija cīņai ar pārtuksnešošanos, Stokholmas Konvencija par noturīgiem organiskiem piesārņotājiem, 2002. gada Pasaules sammits par noturīgu attīstību, tostarp ES ū dens iniciatīva, un sniegtu ieguldījumu darbam, ko veic Starpvaldību ekspertu grupa klimata pārmaiņu jautājumos un Zemes novērošanas iniciatīvā , un gaidāmā augsnes aizsardzības programma .
Research is needed at EU level for the implementation of international commitments such as the UN Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) and its Kyoto protocol, the UN Convention on Biological Diversity, the UN Convention to Combat Desertification, the Stockholm Convention on Persistent Organic Pollutants, the objectives of the World Summit on Sustainable Development 2002, including the EU Water Initiative, contributions to the Intergovernmental Panel on Climate Change and the Earth Observation initiative and the forthcoming soil protection programme .
Turklāt pastāv nozīmīgas pētniecības vajadzības, kas rodas no spēkā esošām un jaunām ES līmeņa politikām, Sestās vides rīcības programmas un saistīto tematisko stratēģiju īstenošanas, Vides tehnoloģiju un Vides un veselības rīcības plānu ieviešanas, un direktīvu, tādu kā ū dens pamatdirektīva, īstenošanas , un pasākumiem, lai uzlabotu mehānismus attiecībā uz Natura 2000 tīkla saglabāšanu .
In addition there are significant research needs arising from existing and emerging EU level policies, the implementation of the 6 th Environmental Action Plan and associated thematic strategies, the action plans on Environmental Technologies and Environment and Health, and Directives such as the Water Framework , and actions for improving the mechanisms relating to conservation of the Natura 2000 network .
I pielikuma I nodaļa „Sadarbība” 6. tēmas „Vide (tostarp klimata pārmaiņas)” apakšsadaļas „Pamatojums” 3. punkts
Annex I, Chapter I "Cooperation", theme 6 "Environment (including Climate Change)", subtitle "Rationale", paragraph 3
Ar vidi saistītās prasības darbojas kā jauninājumu stimuls un var nodrošināt uzņēmējdarbības iespējas.
Environmental requirements act as a stimulus for innovation and can provide business opportunities.
Eiropas tehnoloģiju platformas ūdensapgādes, kanalizācijas un asenizācijas, un ilgtspējīgas ķīmijas jomā apstiprina ES līmeņa darbības nepieciešamību, un to pētniecības programmas ir ņemtas vērā turpmāk izklāstītajās darbībās.
European Technology Platforms on water supply and sanitation and on sustainable chemistry confirm the need for EU level action and their research agendas are taken into consideration in the activities below.
Citas platformas (piemēram, būvniecības un mežsaimniecības jomā) daļēji nodarbojas ar vides tehnoloģiju jautājumiem, un tās arī ir ņemtas vērā.
Other Platforms (e.g. on Construction and on Forestry) partially deal with environmental technology issues and are taken into consideration as well.
Ar vidi saistītās prasības darbojas kā jauninājumu stimuls un var nodrošināt uzņēmējdarbības iespējas un lielāku konkurētspēju, vienlaikus garantējot ilgtspējīgāku nākotni nākamajām paaudzēm .
Environmental requirements act as a stimulus for innovation and can provide business opportunities and higher competitiveness while at the same time ensuring a more sustainable future for next generations .
I pielikuma I nodaļa „Sadarbība” 6. tēmas „Vide (tostarp klimata pārmaiņas)” apakšsadaļas „Darbības” 1. aizzīmes 1. ievilkums
Annex I, Chapter I "Cooperation", theme 6 "Environment (including Climate Change)", subtitle "Activities", bullet 1, indent 1
- Ietekme uz vidi un klimatu: klimata un Zemes sistēmas darbība; pielāgošanās un ietekmes mazināšanas pasākumi; gaisa, grunts un ūdens piesārņojums ; izmaiņas atmosfēras sastāvā un ūdens ciklā; mijiedarbība starp klimatu , zemes virsu un okeānu; ietekme uz bioloģisko daudzveidību un ekosistēmām.
- Pressures on environment and climate: Functioning of climate and the earth system ; adaptation and mitigation measures; pollution in air, soil and water; changes in atmospheric composition and water cycle; interactions between climate , land surface and the ocean; and impacts on biodiversity and ecosystems.