natgillin/translations-raw huggingface dataset:
b) savākt un analizēt tehnisko, zinātnisko un ekonomisko informāciju par zinātnisko izpēti attiecībā uz drošību un veselību darbā un citiem pētnieciskiem pasākumiem, kas ietver aspektus, kuri ir saistīti ar drošību un veselību darbā, un izplatīt zinātniskās izpētes un pētniecības pasākumu rezultātu; to var veikt, pievēršot prioritāru uzmanību noteiktām nozarēm un noteiktiem tādu darbinieku veidiem, kuri ir vairāk pakļauti apdraudējumiem un riskiem un sliktāk pārstāvēti arodbiedrībās, kā, piemēram, īstermiņa strādnieki, imigranti, nelegālie strādnieki, mazgadīgi/nepilngadīgi strādnieki utt.; jāņem vērā arī konkrēti darbavietas tāda riska tipi, kas var ietekmēt darba ņēmēja ģimenes locekļu veselību;
(b) collect and analyse technical, scientific and economic information on research into safety and health at work and on other research activities which involve aspects connected with safety and health at work and disseminate the results of the research and research activities; this can be done by focusing, as a priority, on certain sectors as well as on certain types of workers who are more exposed to dangers and risks and less well represented by unions, such as temporary workers, immigrants, illegal workers, under-age/juvenile workers etc.; certain types of workplace risks which can affect the health of the worker's family members should also be taken into consideration;
“c) ar sistemātisku datu vākšanu ar Eiropas Kopienu Statistikas biroja atbalstu veicināt un atbalstīt sadarbību un informācijas un pieredzes apmaiņu starp dalībvalstīm drošības un veselības aizsardzības darbā jomā, tostarp informāciju par apmācību programmām; tālab veicina statistikas saskaņošanu par negadījumiem un slimības, kas ir saistīti ar darbu, lai dažādās dalībvalstīs novērstu reālās situācijas izkropļojumus un faktu slēpšanu, ko rada pašreizējās atšķirības ar darbu saistītu nelaimes gadījumu un arodslimību vērtēšanā un analīzē;”
"(c) promote and support cooperation and exchange of information and experience, by way of a systematic collection of data, with the support of Eurostat , amongst the Member States in the field of safety and health at work, including information on training programmes; to that end, promote harmonisation of statistics on work-related accidents and illnesses in order to correct the distortions of reality and concealing of facts in the different Member States resulting from the current disparities in evaluating and analysing work-related accidents and illnesses;"
h) nodrošināt tehnisko, zinātnisko un ekonomisko informāciju par metodēm un līdzekļiem profilakses pasākumu ieviešanai, noteikt labu praksi un veicināt profilakses pasākumus, pievēršot īpašu uzmanību mazo un vidējo uzņēmumu specifiskajām problēmām;
(h) provide technical, scientific and economic information on methods and tools for implementing preventive activities, identify good practices and promote preventive actions , paying particular attention to the specific problems of small and medium-sized enterprises;
h) nodrošināt tehnisko, zinātnisko un ekonomisko informāciju par metodēm un līdzekļiem profilakses pasākumu ieviešanai, noteikt riskus un labu praksi un veicināt profilakses pasākumus, pievēršot īpašu uzmanību mazu un vidēju uzņēmumu specifiskajām problēmām un veicinot īpašu risinājumus šiem uzņēmumiem.
(h) provide technical, scientific and economic information on methods and tools for implementing preventive activities, identify risks and good practices and promote preventive action , paying particular attention to the specific problems of small and medium-sized enterprises and promoting specific solutions for those enterprises;
Aģentūra var gūt labumu no sadarbības, ko Komisija jau gūst, sadarbojoties ar Apvienoto Nāciju Organizācijas aģentūrām — Pasaules veselības organizāciju (PVO), Starptautisko darba organizāciju (ILO) — un Starptautisko arodveselības komiteju (ICOH), lai neatpaliktu darbā no starptautiskajām organizācijām.
The Agency shall also be able to benefit from the cooperation the Commission already enjoys with the agencies of the United Nations - the World Health Organization (WHO), the International Labour Organization (ILO) - and with the International Committee on Occupational Health (ICOH), in order to keep abreast of work being done by the international organisations.
It īpaši Aģentūra stiprina sadarbību ar Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondu, apzinoties, ka tas netraucē tās mērķu sasniegšanu.
In particular, the Agency shall enhance its co-operation with the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, being aware there is no prejudice to its own aims.
PANTA 2.A PUNKTS (JAUNS) 4. panta 2. punkta 1. daļa (Regula (EK) Nr. 2062/94)
(2a) In Article 4(2), the first subparagraph is replaced by the following:
Attiecībā uz tematiskajiem centriem dalībvalsts nodrošina, lai tie savā darbībā ievērotu trīspusējas sadarbības principu līdzīgi kā Valdē.
With regard to the focal points, the Member States shall ensure that they function in a manner which respects the principle of tripartism, similar to the Agency’s Governing Board.
Priekšlikums Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2062/94, ar ko izveido Eiropas Aģentūru drošībai un veselībai darbā
Proposal for a Council regulation amending Regulation (EC) No 2062/94 establishing a European Agency for Safety and Health at Work
Priekšlikums Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2062/94, ar ko izveido Eiropas aģentūru drošībai un veselības aizsardzībai darbā
Proposal for a Council regulation amending Regulation (EC) No 2062/94 establishing a European Agency for Safety and Health at Work
Datums, kad apspriedās ar Parlamentu
Date of consulting Parliament
Komiteja(-as), kurai(-ām) lūgts sniegt atzinumu(-us) Datums, kad paziņoja plenārsēdē
Committee(s) asked for opinion(s) Date announced in plenary
Atzinumu nav sniegušas Lēmuma datums
Not delivering opinion(s) Date of decision
par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2500/2001, lai varētu īstenot Kopienas atbalstu saskaņā ar Finanšu regulas 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu
on the proposal for a Council regulation amending Regulation (EC) No 2500/2001 to enable the implementation of Community assistance according to Article 54(2)(c) of the Financial Regulation
(Vienkāršota procedūra ‑ Reglamenta 43. panta 1. punkts)
(Simplified procedure ‑ Rule 43(1) of the Rules of Procedure)
par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2500/2001, lai varētu īstenot Kopienas atbalstu saskaņā ar Finanšu regulas 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu
on the proposal for a Council Regulation amending Regulation (EC) No 2500/2001 to enable the implementation of Community assistance according to Article 54(2)(c) of the Financial Regulation
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( KOM(2004)0814 )
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2004)0814 )
– ņemot vērā EK līguma 181.a panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C6‑0026/2005 ),
– having regard to Article 181(a)(2) of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0026/2005 ),
– ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu ( A6‑0093/2005 ),
– having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs ( A6‑0093/2005 ),
Priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2500/2001, lai varētu īstenot Kopienas atbalstu saskaņā ar Finanšu regulas 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu
Proposal for a Council Regulation amending Regulation (EC) N° 2500/2001 to enable the implementation of Community assistance according to Article 54(2) (c) of the Financial Regulation
EK līguma 181.a panta 2. punkts
Article 181(a)(2) EC
Komiteja(-s), kurai (-ām) ir lūgts sniegt atzinumu
Committee(s) asked for opinion(s)
43. panta 1. punkts 18.1.2005
Rule 43(1) 18.1.2005
par priekšlikumu Padomes ieteikumam par Lorenzo Bini Smaghi iecelšanu Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa amatā
on the Council's recommendation on the appointment of Lorenzo Bini Smaghi as Executive Board Member of the European Central Bank
PE 357.552v01-00
PE 357.552v02-00
EIROPAS PARLAMENTA NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS...............................4
PROPOSAL FOR A EUROPEAN PARLIAMENT DECISION................................................4
PIELIKUMS: DZĪVES GĀJUMS............................................................................................6
ANNEX 1: CURRICULUM VITAE............................................................................................6
EIROPAS PARLAMENTA NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS
PROPOSAL FOR A EUROPEAN PARLIAMENT DECISION
– ņemot vērā Padomes 2005. gada 8. marta ieteikumu (6289/2005)
– having regard to the Council's recommendation of 8 March 2005 (6289/2005)
– ņemot vērā EK līguma 112. panta 2. punkta b) apakšpunktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C6‑0054/2005 ),
– having regard to Article 112(2)(b) of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6-0054/2005 ),
– ņemot vērā Reglamenta 102. pantu,
– having regard to Rule 102 of its Rules of Procedure,
– ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu ( A6‑0094/2005 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6-0094/2005 ),
Par Lorenzo Bini Smaghi atbildes uz jautājumiem saistībā ar Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa amata kandidāta apstiprināšanu
Subject: Answers to the Questionnaire to the Candidate to be a member of the Executive Board of the European Central Bank by Lorenzo Bini Smaghi
Pielikumā pievienotas Lorenzo Bini Smaghi atbildes uz jautājumiem saistībā ar Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa amata kandidāta apstiprināšanu.
Please find enclosed the answers to the questionnaire to the Candidate to be a member of the Executive Board of the European Central Bank by Lorenzo Bini Smaghi.
2005. gada 4. aprīlī
4 April 2005
Atbildes uz jautājumiem
Answers to the Questionnaire
saistībā ar Eiropas Centrālās bankas
of the European Central Bank
A. Jautājumi par personīgo un profesionālo pieredzi
A. Personal and professional background
Lūdzu, raksturojiet savas darba pieredzes galvenos aspektus monetārajos, finanšu un saimnieciskās darbības jautājumos!
Please highlight the main aspects of your professional experience in monetary, financial and business matters.
Pabeidzis Lēvenes universitāti (grāds ekonomikas zinātnēs) un Čikāgas universitāti (doktora grāds ekonomikā), 1983. gadā es sāku strādāt Itālijas Bankā.
After graduating from the University of Louvain (Licence en Sciences Economiques) and the University of Chicago (PhD in Economics), I joined the Banca d’Italia in 1983.
Es strādāju starptautisko attiecību nodaļas pētījumu departamentā, kurā vēlāk vadīju Eiropas Monetārās integrācijas daļu.
I worked in the Research Department, the International Division, where I later became responsible for the Unit in charge of European Monetary Integration.
Šīs daļas uzdevumos ietilpa Eiropas Monetārās sistēmas pārvaldība un sagatavošanās Monetārajai savienībai.
The tasks of the Unit included the management of the European Monetary System and the preparatory work for Monetary Union.
Būdams Monetārās komitejas locekļa aizstājējs, es devu savu ieguldījumu Māstrihtas Līguma sagatavošanā.
As Alternate of the Monetary Committee, I contributed to the preparatory work for the Maastricht Treaty.
Es arī pārstāvēju Itālijas Banku Centrālo banku vadītāju komitejas Ārvalstu valūtas politikas apakškomitejā un Monetārās politikas apakškomitejā – divos svarīgākajos Monetārās savienības izveides pirmā un otrā posma politikas saskaņošanas forumos.
I also represented the Banca d’Italia in the Foreign Exchange Policy Subcommittee and in the Monetary Policy Subcommittee of the Committee of Central Bank Governors, the two main policy coordination fora in the first and second stages of Monetary Union.
1994. gadā sāku strādāt jaunizveidotajā Eiropas Monetārajā institūtā.
In 1994 I joined the European Monetary Institute, at its inception.
Vadīju politikas nodaļu, kas sagatavoja institucionālās pamatnostādnes un politiku, kas ECB jāīsteno tādās jomās kā maksājumu sistēmas, banku uzraudzība, starptautiskās sadarbības un ārvalstu valūtas politika, grāmatvedība, banknotes un pāreja uz vienoto valūtu.
I headed the Policy Division, which prepared the institutional framework and the policies to be implemented by the ECB in the fields of Payment Systems, Banking Supervision, International Cooperation and Foreign Exchange Policy, Accounting, Banknotes and the Changeover to the single currency.
1998. gadā īsi pēc Eiropas Centrālās bankas izveidošanas es kļuvu par Itālijas Valsts kases Starptautisko finansiālo attiecību daļas direktoru.
In 1998, just after the creation of the European Central Bank, I joined the Italian Treasury, as Director for International Financial Relations.
Šajā amatā es biju atbildīgs par starptautiskajiem finanšu un attīstības jautājumiem saistībā ar Septiņu valstu grupu, Desmit valstu grupu, Divdesmit valstu grupu, Starptautisko valūtas fondu un Pasaules banku.
In this capacity, I have been responsible for international finance and development issues in the context of the Group of Seven, the Group of Ten, the Group of Twenty, the International Monetary Fund and the World Bank.
Šajos forumos es darbojos kā Itālijas finanšu ministra vietnieks.
I acted as deputy to Italy’s Finance Minister in all these fora.
Kā Ekonomikas un finanšu komitejas loceklis (kopš 2003. gada esmu arī tās priekšsēdētāja vietnieks) esmu bijis atbildīgs arī par Eiropas Savienības jautājumiem.
I have also been responsible for European issues, as member of the Economic and Financial Committee (of which I have been Vice President since 2003).
Kopš 2001. gada vadīju Ekonomikas un finanšu komitejas ( EFC ) Starptautiskā valūtas fonda apakškomiteju.
In that context, I also chaired, since 2001, the EFC Sub-Committee on IMF issues.
Esmu bijis arī Eiropas Investīciju bankas Valdes loceklis un vadījis EDSO Finanšu tirgu komiteju.
I have also been member of the Board of the European Investment Bank and chaired the OECD Committee on Financial Markets.
Kopš 2001. gada esmu bijis Itālijas Eksporta kredītaģentūras SACE priekšsēdētājs un Finmeccanica SpA un MTS valžu loceklis.
Since 2001 I have been the President of SACE, the Italian Export Credit Agency, and member of the Boards of Finmeccanica SpA and MTS.
Lūdzu, raksturojiet savas Eiropas un starptautiskās pieredzes galvenos aspektus!
Please highlight the main aspects of your European and international experience.
Kā jau iepriekš minēju, visa mana līdzšinējā karjera ir veidojusies saistībā ar starptautiskās un Eiropas politikas jautājumiem.
As mentioned above, all my professional career has developed in the fields of international and European policy issues.
Itālijas Bankā un Eiropas Monetārajā institūtā es strādāju pie monetārās un ārvalstu valūtas politikas, gan saskaņojot, gan veidojot vienotas politikas instrumentus un procedūras.
In the Banca d’Italia and the European Monetary Institute I worked on monetary and foreign exchange policy, both in terms of coordination and preparation of the instruments and procedures for the single policy.
Esmu darbojies svarīgākajos šīs politikas koordinācijas forumos.
I was a member of the main coordination fora for these policy issues.
Itālijas Valsts kasē biju atbildīgs par svarīgākajiem starptautiskās un Eiropas Savienības politikas jautājumiem.
In the Italian Treasury, I have been responsible for major international and European policy issues.
Īpaši gribētos pieminēt Septiņu valstu grupas prezidentūru 2001. gadā, kuras laikā biju atbildīgs par finanšu ministru sanāksmes un augstākā līmeņa sanāksmes sagatavošanu; īpašas pieminēšanas vērts ir arī paveiktais 2003. gada ES prezidentūras laikā.
Let me mention in particular the 2001 Presidency of the Group of Seven, during which I was responsible for the preparation of the Finance Ministers meetings and the Summit, and the 2003 EU Presidency.
Esmu sarakstījis arī vairākas starptautiskajiem un Eiropas Savienības jautājumiem veltītas grāmatas un rakstus.
I have also written several books and articles on international and European issues.
Kādi ir vissvarīgākie lēmumi, kuru pieņemšanā Jūs esat piedalījies savas profesionālās darbības laikā?
What are the most important decisions to which you have been party in your professional life?
Tieši vai saistībā ar grupām un forumiem, kuros esmu darbojies, esmu piedalījies vairāku lēmumu pieņemšanā, kas skāruši dažādas politikas jomas.
I have been party to several decisions, in different policy areas, directly or in the context of the groups and fora in which I participated.
Būdams Itālijas Bankas EMS daļas vadītājs, esmu jo īpaši piedalījies tādu lēmumu pieņemšanā, kas bija saistīti ar liras maiņas kursa pielāgošanu līdz 1992. gadam, kad lira vairs nebija valūtas maiņas kursa mehānisma sastāvdaļa.
In the Banca d’Italia, as responsible for the Unit in charge of the EMS, I have contributed in particular to the major decisions related to exchange realignments of the Lira, until its exit from the Exchange Rate Mechanism in 1992.
Mans ieguldījums ir arī 1990. gada oktobra Eiropadomes secinājumu pieņemšanā, kuros tika noteikts Starpvaldību konferences mandāts, tādējādi bruģējot ceļu uz Māstrihtas Līgumu.
I have also contributed to the October 1990 European Council Conclusions, that defined the mandate of the Intergovernmental Conference that led to the Maastricht Treaty.
Itālijas Valsts kasē es biju atbildīgs par Itālijas pozīciju starptautisku finanšu organizāciju valdēs.
In the Italian Treasury, I have been responsible for Italy’s positions in the Boards of the International Financial Institutions.
Būdams Ekonomikas un finanšu komitejas loceklis, esmu piedalījos arī svarīgāko Ekonomikas un finanšu padomes lēmumu pieņemšanā, sevišķi saistībā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu un tā reformas procesu.
As member of the EFC, I have also been party to major decisions taken by Ecofin, in particular in the context of the implementation of the Stability and Growth Pact and of its process of reform.
Kā Septiņu valstu grupas priekšēdētāja vietnieks kopš 1999. gada esmu piedalījies vairāku tādu lēmumu pieņemšanā, kas ar saistīti starptautiskās finanšu sistēmas reformu, kā arī ar vairāku finansiālo krīžu risināšanu (piemēram, krīze Brazīlijā 1999. gadā un krīzes Argentīnā 2001. un 2003. gadā).
As a Deputy of the Group of Seven, I have taken part in several decisions related to the reform of the International Financial System, since 1999, and to the resolution of several financial crises (for instance Brazil in 1999 and Argentina, in 2001 and 2003).
B. Monetārā un ekonomikas politika
B. Monetary and economic policy
Kādi būs galvenie mērķi, kurus Jūs kā Eiropas Centrālās bankas Valdes loceklis centīsieties sasniegt sava astoņu gadu ilgā mandāta laikā?
What would be the guiding objectives you will pursue during your eight-year mandate as a Member of the Executive Board of the European Central Bank?
Eiropas Centrālajai bankai ir skaidri formulēts mandāts.
The ECB has a clear mandate.
Es likšu lietā visas savas intelektuālās spējas, vadītāja iemaņas, profesionālo pieredzi un objektivitāti attiecībā pret ECB, lai nodrošinātu, ka tā pilda savu mandātu cik vien iespējams labi un caurskatāmi.
I will put all my intellectual qualities, managerial skills professional experience and integrity to the service of the ECB, to ensure that it implements its mandate in the most efficient and transparent manner.
Neskarot cenu stabilitātes mērķi, Jūsuprāt, kā ECB būtu jāpilda tās pārējie Līgumā noteiktie pienākumi (ekonomikas izaugsme un pilnas nodarbinātības veicināšana) un kādus instrumentus ECB varētu izmantot šajā darbā?
Without prejudice to the objective of price stability, how in your view should the ECB fulfill its secondary obligations under the Treaty (to contribute to economic growth and full employment) and what instruments could the ECB use to do so?
Līgumā ir skaidri noteikts, ka, īstenojot savu galveno mērķi – nodrošinot cenu stabilitāti, ECB ir jāatbalsta tās Eiropas Savienības ekonomikas stratēģijas, kuru mērķis ir veicināt izaugsmi un nodarbinātību.
The Treaty clearly states that, subject to the primary objective of ensuring price stability, the ECB should support the economic policies of the European Union, aimed in particular at fostering growth and employment.
Eiropas Centrālajai bankai ir vairāki instrumenti šī mērķa sasniegšanai.
The ECB has several instruments to achieve this objective.
Sākšu ar svarīgāko un redzamāko – monetāro politiku.
Let me start by the most obvious one: monetary policy.
Kad sasniegts cenu stabilitātes mērķis, tas ir, inflācija nepārsniedz 2 procentus, var sākt domāt par tādu monetāro politiku, kas atbalsta saimniecisko darbību.
When the objective of price stability is safely achieved, i.e. the inflation rate is below and close to 2 per cent, there may be room for monetary policy to support economic activity.
Galvenais izpildāmais nosacījums ir cenu stabilitātes panākšana.
The key condition to be satisfied is that price stability must be safely achieved.
Cenu stabilitāte ir jāvērtē ne tikai pēc novērotā inflācijas līmeņa, bet arī pēc vidēja termiņa inflācijas prognozēm.
To assess this, price stability has to be measured not only with respect to the observed rate of inflation but also to inflation projections and expectations over the medium term.
Turklāt, tā kā monetārie apstākļi cenas un inflāciju ietekmē ar laika nobīdi (vidēji no 12 līdz 18 mēnešiem), iespējas vēl vairāk paplašināt monetāro politiku, tas ir, vēl vairāk samazināt procentu likmi ir jāvērtē, ņemot vērā potenciālo inflācijas ietekmi nākamajos 12 līdz 18 mēnešos.
Furthermore, given that monetary conditions affect prices and inflation with a lag (on average between 12 and 18 months), the room for further expansionary monetary policy, i.e. for further reducing the interest rate, has to be assessed in light of the potential impact on inflation over the following 12 to 18 months.
Līdz ar to iespējas samazināt procentu likmes ierobežo ietekme uz likviditāti un iespējamā ietekme uz aktīvu cenām, kas var veicināt inflācijas palielināšanos nākotnē vai liecināt par to.
There is thus a limit to the possibility of cutting interest rates, that is given by the impact on liquidity creation and on the possible effect on asset prices, which might contribute or signal the pick up in future inflation.
Rezumējot – izmaiņas monetārajā politikā ir atkarīgas ne tikai no novērotās inflācijas, bet arī no paredzamās inflācijas.
To sum up, the room for manoeuvre for monetary policy is conditional not only on observed inflation but also on projected inflation.
Pēdējos gados, saglabājot procentu likmes zemākas, nekā tās būtu straujākas izaugsmes gadījumā, monetārā politika eiro zonā ir atbalstījusi saimniecisko darbību.
Over the last few years, monetary policy in the euro area has supported economic activity by keeping interest rates lower than would have been the case had growth been stronger.
To var novērtēt, piemēram, salīdzinot eiro zonas procentu likmju līmeni ar IKP pieauguma līmeni.
This can be assessed for instance by comparing the level of interest rates in the euro area with the growth rate of GDP.
Normālas izaugsmes situācijā, kad nav inflācijas spiediena, procentu likmes parasti ir līdzvērtīgas produkcijas apjoma pieauguma rādītajiem vai nedaudz augstākas par tiem.
Under normal growth conditions and with no inflationary pressures, interest rates tend to be in line with, or a bit higher than, the rate of growth of output.
Pēdējos divus gadus faktiskās izaugsmes līmenis ir bijis no 1 līdz 2 procentiem un no 4 līdz 5 procentiem nominālā izteiksmē, faktiskās procentu likmes ir bijušas zemas, nominālā izteiksmē – 2 procenti.
In the last two years, while growth averaged around 1 to 2 per cent in real terms, and 4 to 5 per cent in nominal terms, short-term interest rates have been negative in real terms and at 2 per cent in nominal terms.
Pat ilgtermiņa procentu likmes ir bijušas zemākas par nominālo IKP pieaugumu, tādējādi veicinot ievērojamas likviditātes apstākļus eiro zonā.
Even long term interest rates have been lower than nominal GDP growth, thus fostering conditions of ample liquidity in the euro area.