natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lielākām valodām ir spēcīgas organizācijas ar lielu budžetu, piemēram, Britu padomei 2005. gadā bija 750 miljoni eiro angļu valodas veicināšanai — daudz vairāk nekā igauņu, zviedru, velsiešu vai skotu-gēlu valodai.
Larger languages have substantial organisations with large budgets, e.g. the British Council had 750 million euros in 2005 to promote English-far more than the budget for the Estonian, Swedish, Welsh or Scottish Gaelic.
Vajadzīgs administratīvs vienkāršojums dotāciju piešķiršanai proporcionāli dotācijas apjomam, aktīva politika par labu mazāk izmantotajām valodām, izvietojot līdzekļus un atgriežoties pie nodalīta, tieša finansējuma (tostarp iepriekšēja finansējuma) bez līdzfinansējuma.
There needs to be administrative simplification over grant applications proportionate to grant size, a proactive policy in favour of LULs in the allocation of funds and the return of ring-fenced, direct funding (including pre-funding) without co-financing.
Turklāt, attīstoties informāciju tehnoloģijām, finansējumu nesaņem neviena mazāk izmantotā valoda, jo uzsvars tiek likts uz plašāk izmantotājām valodām.
In addition, with IT developments, all Less Widely Used Language (LWULs) miss out on funding because of the emphasis on the more widely spoken languages.
Ja „valoda dara mūs cilvēcīgus”, kā apgalvo komisārs J. Figels, mazāk izmantotajās valodās runājošajiem vajadzīgs statuss, kas atbilst šim apgalvojumam.
If 'language make us human' as Commissioner Figel states, LULs and their speakers need the status that goes with that statement.
Ja ES tic sauklim „Vienotība daudzveidībā”, un tam, ka visas valodas ir līdztiesīgas, tad vajadzīga saskaņota, jēgpilna ES valodu politika un tiesību akti, kur rūpīgi glabātas valodu tiesības, lai nodrošinātu visu Eiropas valodu aizsardzību un piešķirtu tām sociāli lingvistisko telpu, kur tās varētu zelt.
If the EU believes in the slogans Unity in Diversity and that all languages are equal then there is a need for a coherent, meaningful EU language policy and legislation enshrined language rights to ensure all European languages are protected and are given the social linguistic space in which to thrive.
Lai gan pastāv valodu likumi un reglamentējumi, šobrīd nav saskaņotas, tiesiski saistošas ES valodu politikas ne iestāžu, ne dalībvalstu līmenī.
While there are language rules and regulations there is to date no coherent legally binding language policy for the EU either at the level of the institutions or in member states.
Cilvēktiesību noteikums par valodu nav vienāds visā Eiropas Savienībā.
Human language rights provision is uneven across the EU.
Šo anomāliju vēl jo vairāk veicina tas, ka valstīm, kuras pievienojas Eiropas Savienībai, jānodrošina mazāk izmantoto valodu minimālās tiesības un mazākumtautību kritēriji.
This anomaly is further enhanced in the way that the accession states have to satisfy minimal lesser used language rights and national minority criteria.
Bet ir vecās dalībvalstis, kuras šos kritērijus vispār neizpildītu, ja tās šodien būtu iesniegušas pieteikumu par pievienošanos Eiropas Savienībai.
Yet, there are ‘old’ member states who, if they were in the process of applying for the EU today, would completely fail to meet these criteria.
Tā ir anomālija, kas ir negodīga pret jaunajām dalībvalstīm un mazākumtautību valodu kopienām, turklāt tas ir arī Eiropas Savienības dubultstandartu piemērs.
It is an anomaly that is unfair to the new member states and unfair to RML communities plus it illustrates EU double standards.
Lielāku daudzvalodību sekmē aktīva politika par labu Eiropas mazāk izmantotajām valodām, tostarp dalībvalstu valodām, piemēram, igauņu vai dāņu valodai, un tāpat nacionālajām valodām, piemēram, basku un velsiešu valodai.
For greater multilingualism is that there are proactive policies in favour of Europe’s less widely used languages including Member State languages such as Estonian and Danish, as well as national languages such as Basque and Welsh.
Kā atzīst Komisija, nav liela labuma no tā, ka vairāk cilvēku ir daudzvalodīgi, ja viņu otrā vai trešā valoda ir angļu valoda.
It's not much use, as the Commission recognises that more people are multilingual but when their second or third language is English.
Tas izraisa aizvien lielāku angļu valodas pārsvaru un pastiprinātu izmantošanu par Eiropas Savienības kopīgās saziņas valodu (t. s. lingua franca) .
This will lead to an even greater pre-dominance and reinforcement of the use of English as the EU’s lingua franca .
Būtu uzmundrinoši, piemēram, ja cilvēki būtu gatavi apgūt valodas, kas atrodas ārpus viņu valodas grupas, kā tas būtu, ja velsiešu valodas runātāji mācītos poļu valodu.
What it should be encouraging, for example, is where people are able learn languages from outside their language group such as Welsh speakers learning Polish.
Angļu valodas apguve ir patstāvīga, dinamiska un peļņu nesoša industrija; valstis, kur angļu valoda ir dzimtā (piemēram, Apvienotā Karaliste (it īpaši Anglija), ASV), jau gūst no tās labumu, un tai nav vajadzīgs papildu atbalsts no ES.
English language learning is its own dynamic, profit-making industry, English mother tongue states, (e.g. UK-England, USA) already profit from this, it does not need further EU support.
Turklāt jāsastāda Eiropas apdraudēto valodu saraksts , lai varētu noskaidrot, kurām valodām klājas visgrūtāk, un, pielietojot proaktīvu politiku, tās varētu saņemt vislielāko palīdzību.
In addition, an endangered European language list needs to be established so that the languages most in need can be identified and, with proactive policies, receive the most help.
Sekojot Kanādas valodu komisāra paraugam, vajadzīgs ES valodu ombuds.
There is a need for a EU Language Ombudsman to follow the Canadian Language Commissioner model.
Kanādā valsts valodu komisārs veicina un atbalsta Kanādas Oficiālo valodu likuma mērķus, izmeklē sūdzības par valodas tiesībām, pārbauda federālās valdības iestādes, lai nodrošinātu to atbilstību Oficiālo valodu likumam, nodrošina, lai valodas tiesības būtu valdības vadītāju galveno rūpju lokā, kā arī sekmē abu oficiālo valodu izmantošanu federālajā valdībā un Kanādas sabiedrībā.
In Canada the Commissioner of Official Languages promotes and supports the objectives of the Canadian Official Languages Act; investigates complaints about language rights; audits federal government institutions to ensure their compliance with the Official Languages Act; ensures that language rights remain a primary concern of government leaders; and promotes the use of both official languages in the federal government and in Canadian society.
Neraugoties uz to, ka Komisija ir noraidījusi Valodu daudzveidības un valodu apguves aģentūru , ir vērts atkal pieprasīt tās izveidi, pārdēvējot to par Daudzvalodības aģentūru .
Despite the Commission's dismissal of the Agency on Linguistic Diversity and Language Learning, it is worth insisting again in its creation, retitled as an Agency for Multilingualism .
Tās pienākums būtu arī izveidot lingvistiskās daudzveidības pētniecības un veicināšanas specializēto centru tīklu .
Part of its remit would include the setting up of a network on centres specialised in research and promotion of linguistic diversity .
Visām Eiropas valodām jāpiešķir oficiālas valodas statuss Eiropas Savienībā .
All European languages should be made official in the EU .
Tā būtu daļa no Eiropas Savienības valodu plāna, un to iespējams panākt, samazinot vispārēji izmantoto valodu skaitu Eiropas Savienībā, kas faktiski jau notiek.
This would be part of an EU language plan and may be achieved by reducing the number of full working languages in the EU as is de facto already the situation.
Nav pieņemams, ka ir tikai dalībvalstu valodas.
Simply having member state languages only is not acceptable.
Kādas valodas oficiāls statuss skaidri pasaka visiem Eiropas Savienības pilsoņiem, ka pret viņiem būs līdzvērtīga attieksme, un tas var tikai uzlabot Eiropas Savienības saikni ar tās pilsoņiem.
Official status for one’s language sends out a clear message to all EU citizens that they are to be treated equally and can only act to better connect the EU with its citizens.
Aptuveni 10 % (46 miljoni) Eiropas Savienības pilsoņu (mazākumtautību valodu runātājiem) jābūt iespējai saziņā ar Eiropas Savienību izmantot dzimto valodu.
Some 10% (46 million) of the EU’s population, the EU’s RML language speakers, are compelled to use their Member State language and not their mother-tongue when dealing with the EU.
Paziņojumā noteikts, ka pilsoņiem jāspēj sazināties ar Eiropas Savienību „savā nacionālajā valodā”, un piedalīties Eiropas Savienības projektos, „lai valodas barjeras nebūtu tam par šķērsli”, un tūlīt arī nonāk pretrunā, ierobežojot šīs valodas tikai līdz dalībvalstu oficiālajām
The Communication stipulates that citizens should be able to communicate to the EU ‘in their own national language’ and take part in the EU project ‘without encountering any language barriers’, yet it immediately contradicts itself by restricting these languages to official
Eiropas Savienībā izmantotās valodas patlaban nosaka 1958. gada EEK līguma 1. noteikums. valodām.
Languages to be used in the EU are currently determined by rule No. 1 of the 1958 EEC Treaty. member state languages only.
Tādā veidā ar vienu rokas vēzienu tiek izslēgti aptuveni 10 % ES iedzīvotāju.
It excludes some 10% of the EU population at a stroke.
Velsiešu valoda ir Velsas nacionālā valoda, basku valoda ir basku tautas valoda, bet tās nevar izmantot.
Welsh is the national language of Wales, Basque the language of the Basque nation, but they cannot be used.
Lai panāktu demokrātisku leģitimitāti un pārredzamību, Eiropas Savienībai jābūt pieejamai visiem tās pilsoņiem visās Eiropas valodās.
To achieve democratic legitimacy and transparency the EU must be accessible to its all of its citizens in all European languages.
Tas izraisa ārkārtīgi lielus jautājumus par to, ko īsti Komisija definē kā „daudzvalodību”, un vai tā runā tikai par oficiālajām valodām?
This statement raises huge questions about what exactly the Commission define as ‘multilingualism’, are they talking only of official languages?
Ja tā, tad šī definīcija ir nepieņemama.
If so, this definition is unacceptable.
Jauna daudzvalodības pamatstratēģija
New framework strategy for multilingualism
Zivsaimniecības komitejaS ATZINUMS....................................................................47
OPINION of the Committee on Fisheries ................................................................49
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council establishing a Framework for Community Action in the field of Marine Environmental Policy (Marine Strategy Directive)
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( KOM(2005)0505 )
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2005)0505 )
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 175. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu ( C6‑0346/2005 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 175(1) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0346/2005 ),
– ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Zivsaimniecības komitejas atzinumu ( A6‑0373/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinion of the Committee on Fisheries ( A6‑0373/2006 ),
(1a) Eiropu apskalo četras jūras – Vidusjūra, Baltijas jūra, Ziemeļjūra un Melnā jūra, kā arī divi okeāni – Atlantijas un Ziemeļu Ledus okeāns.
(1a) Europe is surrounded by four seas - the Mediterranean, the Baltic, the North Sea and the Black Sea; and by two oceans - the Atlantic and the Arctic .
(1b) Kopienas cietzemes teritorija ir pussala, kuras krastu garums ir vairāki tūkstoši kilometru, bet Kopienas jūras platība ir lielāka nekā tās cietzemes platība.
(1b) The Community’s land territory effectively constitutes a peninsula with a coastline thousands of kilometres long, and the Community’s marine territory is larger than its land territory.
(1c) Ir skaidrs, ka vajadzība pēc jūras dabas resursiem un jūras vides sniegtajiem ekoloģiskajiem pakalpojumiem, piemēram, atkritumu absorbcijas, ir pārāk liela – Kopienai ir jāsamazina ietekme uz jūras ūdeņiem gan savā teritorijā, gan ārpus tās.
(1c) It is evident that the demand on natural marine resources and marine ecological services, such as waste absorption, is too high and that the Community needs to reduce its footprint on the marine waters within and beyond Community territory.
(2a) Tematiskajā stratēģijā attiecībā uz jūras vidi, un kuras pamatā būtu integrēta pieeja, atkarībā no situācijas ir jāiekļauj kvalitatīvi un kvantitatīvi mērķi, kā arī darba grafiki, kas ļautu salīdzināt un novērtēt paredzētos pasākumus.
(2a) The thematic strategy on the marine environment - based on an integrated approach - should include, as appropriate, qualitative and quantitative objectives and time schedules that will make it possible to compare and evaluate the measures provided for.
Darbībām, kas saistītas ar stratēģijas īstenošanu, jāatbilst subsidiaritātes principam.
Actions geared to the implementation of the strategy should comply with the subsidiarity principle.
Tajā jāizskata arī jautājums par ieinteresēto pušu aizvien pieaugošo dalību, kā arī jautājums par to, kā labāk izmantot dažādus Kopienas finanšu instrumentus, kas tieši vai netieši ir saistīti ar jūras vides aizsardzību.
Consideration should also be given to the increased involvement of interested parties and the better use of the various Community financing instruments directly or indirectly linked to the protection of the marine environment.
Jūras vides stratēģijai jāparedz horizontāla pieeja, iekļaujot visas politikas jomas, kas tieši vai netieši ir saistītas ar jūras vidi.
The strategy for the marine environment should envisage a horizontal approach encompassing all the policies that relate directly or indirectly to the marine environment.
Turklāt uzmanība jāpievērš arī dažādu finanšu instrumentu pareizai izmantošanai un saistībai starp tiem, kā arī subsidiaritātes principam.
Consideration should also be given to the correct use of and links between the various financial instruments and the subsidiarity principle.
(2b) Stratēģijas izstrādei un īstenošanai jābūt virzītai uz ekosistēmas saglabāšanu.
(2b) The development and implementation of the strategy should be geared to the conservation of the ecosystem.
Saskaņā ar šo pieeju ir jāņem vērā gan aizsargājamie bioģeogrāfiskie reģioni, gan cilvēku darbības, kas ietekmē jūras vidi.
This approach should consider bio-geographic areas to be protected, as well as human activities that have an impact on the marine environment.
(2c) Ir būtiski arī turpmāk izvirzīt mērķus bioloģijas un vides aizsardzības jomā, kā arī sagatavot atsauču materiālus, ņemot vērā mērķus, kas noteikti Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvā 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (Biotopu direktīvā) 1 un Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīvā 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā 2 , kā arī citus starptautiski atzītus mērķus.
(2c) It is necessary to continue to set biological and environmental targets and reference frameworks taking account of the objectives laid down in Council Directive 92/43/EEC of 21 May 1992 on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora (the Habitats Directive) 1 , Directive 2000/60/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2000 establishing a framework for Community action in the field of water 2 , and other internationally agreed objectives.
(4) Šo mērķu sasniegšanai nepieciešams pārskatāms un saskaņots tiesiskais regulējums, kas nodrošinātu rīcības kopējo satvaru un ļautu koordinēt veicamos pasākumus, kā arī integrēt tos ar pasākumiem, kas veicami atbilstīgi citiem Kopienas tiesību aktiem un starptautiskajiem nolīgumiem.
(4) In order to achieve those objectives, a transparent and coherent legislative framework is required, to provide an overall framework for action and to enable the action taken to be coordinated, and consistent, and properly integrated with action under other Community legislation as well as international agreements.
(4) Šo mērķu sasniegšanai nepieciešams pārskatāms un saskaņots tiesiskais regulējums, kas ietvertu laba vides stāvokļa definīciju un būtu saistīts ar kopējās zivsaimniecības politikas principiem un kas nodrošinātu rīcības kopējo satvaru un ļautu koordinēt veicamos pasākumus, kā arī integrēt tos ar pasākumiem, kas veicami atbilstīgi citiem Kopienas tiesību aktiem un starptautiskajiem nolīgumiem.
(4) In order to achieve those objectives, a transparent and coherent legislative framework is required , which includes a definition of good environmental status and is linked to the principles of the Common Fisheries Policy, to provide an overall framework for action and to enable the action taken to be coordinated, and consistent, and properly integrated with action under other Community legislation as well as international agreements.
„Laba vides stāvokļa” definīcija ir jāiekļauj Direktīvā, nevis jānosaka vēlāk, komitoloģijas procesa laikā.
"Good environmental status" should be defined within the Directive rather than at a later date through the comitology procedure.
(6) Tādēļ ir lietderīgi, lai katra dalībvalsts izstrādātu jūras vides stratēģiju attiecībā uz tās Eiropas daļas ūdeņiem, kas, ņemot vērā katras dalībvalsts ūdeņu īpašās iezīmes, atspoguļotu attiecīgā jūras vides reģiona vispārējo perspektīvu.
(6) It is therefore appropriate that each Member State should develop a Marine Strategy for its European waters which, while being specific to its own waters, reflects the overall perspective of the Marine Region concerned.
Ar jūras vides stratēģiju palīdzību jāpanāk, lai tiktu izpildītas laba vides stāvokļa sasniegšanai izstrādātās pasākumu programmas.
Marine Strategies should culminate in the execution of programmes of measures designed to achieve good environmental status.
(6) Tādēļ ir lietderīgi, lai dalībvalstis, kurām ir kopīgs jūras reģions, nodrošinātu vienas kopīgas jūras vides stratēģijas izstrādi katram reģionam vai apakšreģionam tiem ūdeņiem, kas ir to suverenitātē vai jurisdikcijā .
(6) It is therefore appropriate that Member States sharing a Marine Region should ensure that a single, joint Marine Strategy is produced per region or sub-region for the waters falling under their sovereignty or jurisdiction.
Katrai dalībvalstij ir jāizstrādā jūras vides stratēģija attiecībā uz tās Eiropas daļas ūdeņiem, kas, ņemot vērā katras dalībvalsts ūdeņu īpašās iezīmes, atspoguļotu attiecīgā jūras vides reģiona vispārējo perspektīvu.
Each Member State should develop a Marine Strategy for its European waters which, while being specific to its own waters, reflects the overall perspective of the Marine Region concerned.
Grozījums ir saskaņā ar referentes grozījumu Nr. 14, kurā ir uzsvērts, ka dalībvalstīm ir jānodrošina vienas kopējas jūras vides stratēģijas izveidošana katram reģionam vai apakšreģionam.
The amendment is in line with amendment 14 by the rapporteur where it is emphasized that Member States should ensure that a single, joint Marine Strategy will be produced per region or sub-region.
Grozījums Nr. 10 8.a apsvērums (jauns)
Amendment 10 Recital 8 a (new)
(8a) Tā kā zvejniecības valstu un kuģniecības valstu un to kuģu un darbību jūras vidē intereses mijiedarbojas, ar karoga valstīm ir jākoordinē darbības jūras vides aizsardzībai pret riskiem, kas saistīti ar šo kuģu darbību jūras reģionā.
(8a) Due to the interaction of interests of shipping and fishing nations and their vessels and activities in the marine environment, it is imperative to co-ordinate efforts to protect the marine environment from risks associated with the operation of these vessels in the Marine Region with flag states.
Ja jūras reģionā peld trešo valstu kuģi, dalībvalstīm ir jākoordinē pūliņi jūras vides aizsardzībai jau pastāvošo struktūru un iestāžu ietvaros.
Where third-country vessels operate in the Marine Region, Member States should co-ordinate their efforts to protect the marine environment within the framework of existing bodies and institutions.
To valstu darbība, kuru kuģi peld dalībvalsts ūdeņos, var ievērojami ietekmēt šo ūdeņu vides stāvokli ar kuģu izcelsmes piesārņojumu vai citu darbību ietekmi uz jūras vidi.
The activities of countries that operate vessels within the waters of a Member State may have significant impacts on the environmental state of those waters through ship-source pollution or other operational impacts on the marine environment.
Dalībvalstīm ir jāizmanto jau pastāvošās institucionālās struktūras darbības koordinācijai.
Member States should use existing institutional structures to co-ordinate.
(10a) Lai pilnībā īstenotu Natura 2000 tīklu saistībā ar jūras vidi, ir jāpiemēro racionāla metode.
(10a) A rational approach should be defined for the full implementation of the Natura 2000 network in the marine environment.
Atbilstoši šai metodei būtu jāsagatavo priekšlikumi par tādu Biotopu direktīvas pielikumu pieņemšanu, kas attiektos uz jūras dzīvotnēm un sugām, kā arī jāpiemēro un jāpielāgo pasākumi, kas nepieciešami tehniskai un finansiālai īstenošanai.
This approach should include proposals for adapting the annexes to the Habitats Directive relating to marine habitats and species, and should apply and adjust the necessary technical and financial instrumentation measures.
Lai ieviestu jaunus kritērijus un ar tiem saistītus tehniskās un finansiālās īstenošanas pasākumus, ir būtiski, ka Natura 2000 tīklā, kā arī Biotopu direktīvā galvenā uzmanība ir vērsta uz jūras vidi.
It is important to focus on the marine environment in the Natura 2000 network in conjunction with the Habitats Directive, with the aim of establishing new criteria and concomitant technical and financial instrumentation measures.
(11a) Šajā procesā ir jāiesaista arī kaimiņvalstis un jāīsteno sadarbība ar tām, ir īpaši Baltijas jūras, Vidusjūras un Melnās jūras reģionā, cita starpā ņemot vērā partnerības iniciatīvas, kas tika uzsāktas saistībā ar ANO 2002. gada Pasaules sammitu par ilgtspējīgu attīstību.
(11a) It is necessary to invite neighbouring countries to participate in this process and develop partnerships with them, particularly in the Baltic Sea, the Mediterranean Sea and the Black Sea, taking account, inter alia, of the partnership initiatives launched in the context of the 2002 United Nations World Summit on Sustainable Development .
Stratēģija jūras vides saglabāšanai ir jāizskata globālā kontekstā.
The strategy for the preservation of the marine environment should be approached from a global perspective.
Tādējādi tās panākumi būs atkarīgi arī no tā, vai tajā ir vai nav iesaistītas trešās valstis.
Consequently, its success will also depend on whether or not third countries are participating.
(11b) Jāņem vērā arī bioloģiskā daudzveidība un jūras pētījumu potenciāls saistībā ar dziļūdens vidi attālākajos reģionos, kā arī jāatbalsta zinātnisku pētījumu sagatavošana saskaņā ar specifiskām programmām, kas ļautu iegūt precīzāku informāciju par dziļūdens ekosistēmām.
(11b) Account should also be taken of biodiversity and the potential for marine research associated with deep-water environments off the outermost regions and support should be given, under specific programmes, for the drawing-up of scientific studies with a view to the improved characterisation of deep-water ecosystems .
Pieredze ir jau parādījusi, ka nepietiekamas zināšanas par dziļūdens vidi ir nopietns trūkums, risinot virkni problēmu saistībā ar šo jautājumu.
The lack of information on deep-water environments has already proven to be a serious shortcoming when dealing with a number of matters related to this topic.
(11c) Jūras vides efektīvai aizsardzībai dalībvalstīm ir jāveido sistēmas un platformas, kas pieļauj jūras lietu starpnozaru risināšanu.
(11c) For an effective protection of marine environment, Member States should create frameworks and platforms that allow for cross-sectored processing of marine affairs.