natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Reģionālās attīstības komitejas, Ārlietu komitejas un Attīstības komitejas atzinumus (A6 0348/2007),
– having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinions of the Committee on Development, the Committee on International Trade, the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the Committee on Regional Development ( A6‑0348/2007 ),
A. tā kā ES lielā atkarība no enerģijas importa par galvenajiem enerģētikas politikā izvirza energoapgādes drošības, atjaunīgo enerģijas avotu, energotaupības, energoefektivitātes un energoapgādes diversifikācijas jautājumus;
A. whereas the EU’s high level of dependency on energy imports means that energy policy is becoming increasingly centred on issues relating to security of supply, renewable energy sources , energy saving, energy efficiency and diversification of the energy supply,
B. tā kā konvencionālajiem enerģijas avotiem, proti, oglēm, naftai, gāzei un kodolenerģijai arī turpmāk būs svarīga nozīme energoapgādē;
B. whereas conventional energy sources, namely coal, oil, gas, and nuclear energy, will continue to play an important role in energy supply,
C. tā kā, neskatoties uz īstenotajiem preventīvajiem pasākumiem, ES atkarība no fosilā kurināmā importa 2030. gadā sasniegs 65 % no kopējā patēriņa un tā kā gāzes un naftas piegādes vienmēr ir saistītas ar nenoteiktību ģeopolitiska riska un pieaugošās pieprasījuma konkurences dēļ;
C. whereas, unless preventive measures are taken, the EU's dependency on imports of fossil fuels will increase to 65% of total consumption by 2030, and whereas gas and oil supplies are dogged by uncertainty due to geopolitical risks and growing competition in terms of demand,
D. ņemot vērā ekonomisko un sociālo ietekmi, kāda ir bijusi pārvērtībām ogļu nozarē reģionos, kuros ir ļoti nedaudz alternatīvu attiecībā uz saimnieciskās darbības diversifikāciju un darba vietu radīšanu;
D. whereas the conversion of the coal sector is having significant economic and social effects in regions that have few alternatives in terms of the diversification of economic activity and job creation,
E. tā kā automašīnas ar elektriski darbināmiem dzinējiem piedāvā potenciālu efektivitātes uzlabošanā, ja elektrība iegūta no enerģijas avotiem ar nelielu oglekļa saturu;
E. whereas cars with an electric drive-train offer the potential for significant improvements in efficiency when charged with electricity from a low carbon source,
F. tā kā atkarību no naftas, starp citu, varētu samazināt, īstenojot pasākumus, kuru rezultātā tiek samazināta siltumnīcefekta gāzu emisija, ko rada automašīnas;
F. whereas dependency on oil could be reduced incidentally as a result of the adoption of measures to tackle the significant greenhouse gas emissions of cars,
G. tā kā pašreiz Eiropas Savienībā strāvas bruto apjoms tiek ražots no dažādiem enerģijas avotiem, kas sadalās šādi: 31 % no kodolenerģijas, 29 % no oglēm, 19 % no gāzes, 14 % no atjaunīgajiem enerģijas avotiem un 5 % no naftas;
G. whereas gross power production in the EU is derived from the various energy sources as follows: nuclear energy 31%, coal 29%, gas 19%, renewables 14% and oil 5%,
H. tā kā fosilo enerģijas avotu izmantošana prasa turpmākus centienus klimata aizsardzības jomā;
H. whereas the use of fossil fuels requires further efforts to be made in combating climate change,
I. tā kā ES ir izvirzījusi vērienīgus mērķus siltumnīcefekta gāzes samazināšanā, kas veido galveno daļu tās klimata pārmaiņu apkarošanas politikā;
I. whereas the EU has set ambitious greenhouse gas reduction targets as a key part of its policy to combat climate change,
J. tā kā konvencionālos enerģijas avotus var izmantot kurināma ražošanai;
J. whereas conventional sources of energy can be used to produce fuels,
K. tā kā saistībā ar cieto ogļu ieguves pārstrukturēšanu Eiropas Savienībā ir jēga saglabāt pašreizējo piekļuves līmeni nozīmīgām iekšzemes rezervēm, arī no piegādes drošuma viedokļa;
K. whereas, in the context of the restructuring of hard coal mining in the EU, it make sense, even from the point of view of security of supply, to maintain the present level of access to the substantial domestic reserves that exist,
L. tā kā ar Eiropas Kopienas tiesību aktu palīdzību, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. septembra Direktīvu Nr. 2001/77/EK par tādas elektroenerģijas pielietojuma veicināšanu iekšējā elektrības tirgū, kas ražota, izmantojot neizsīkstošos enerģijas avotus
L. whereas Community legislation such as Directive 2001/77/EC of the European Parliament and of the Council of 27 September 2001 on the promotion of electricity produced from renewable energy sources in the internal electricity market
2. uzsver, ka energoefektivitātes uzlabošana dod lielu ieguldījumu energoapgādes drošības noturīguma uzlabošanā un vienlaicīgi uzlabo ES ražotās enerģijas eksporta iespējas;
Stresses that improving energy efficiency makes a major contribution to sustainability and security of supply, while at the same time improving export opportunities for EU producers;
5. aicina dalībvalstis un reģionālās un vietējās varas iestādes dažādot un decentralizēt enerģijas ražošanu, izmantojot visu dažādo Eiropas Savienības reģionu piemērotākos resursus un ņemot vērā konkrētās reģiona īpašības;
Calls on the Member States and regional and local authorities to diversify and decentralise energy generation using the most appropriate resources in all the various regions of the EU and taking account of specific regional characteristics;
8. uzsver, ka cenām par enerģiju jāatspoguļo reālās enerģijas ražošanas ārējās izmaksas, tostarp arī izmaksas, kas saistītas ar vides aizsardzību;
Points out that energy prices must take into account the real external costs of energy production, including those relating to environmental protection;
11. atzinīgi vērtē ES un ASV Transatlantiskās ekonomikas padomes darbību, kas ir daļa no ES un ASV Transatlantiskās partnerības ekonomikas jomā un kas palīdzēs radīt lielāku savstarpējo saprašanos šo divu pušu starpā par tēmām, kas saistītas ar enerģētiku; uzsver vajadzību nostiprināt sadarbību saistībā ar enerģētikas politikas jautājumiem, tostarp arī likumdošanas jomā;
11. welcomes the EU-US Transatlantic Economic Council, part of the EU-US Transatlantic Economic Partnership, signed in Washington DC on 30 April 2007, which will help to build greater transatlantic understanding in relation to energy related topics; highlights the need to strengthen relations with regard to energy-related subjects, something which must also involve legislative aspects;
17. uzsver, ka šis pārsvars tehnoloģiju jomā, kas ir izveidojies ES un tās dalībvalstu pētījumos ieguldīto centienu rezultātā, stiprina Eiropas rūpniecības konkurētspēju un rada darba vietas ES;
Stresses that the EU's lead in the field of technology, stemming from the research efforts made by the EU and the Member States, strengthens the competitiveness of its industry and creates jobs in the EU;
21. aicina Komisiju atbalstīt sintētisko kurināmo tehnoloģiju, ņemot vērā tās potenciālu palielināt enerģijas piegāžu drošību un samazināt autotransporta nozares radītas emisijas ES;
Calls on the Commission to support synthetic fuels technology, in view of its potential to reinforce security of energy supply and reduce emissions from the road transport sector in the EU;
23. vērš uzmanību uz nepieciešamību, kā to uzsvērusi Padome, ka tiek izmantota visefektīvākā pieejamā tehnoloģija, kad tiek radīta jauna kapacitāte, tostarp plašāka koģenerācijas, komunālās apkures un dzesēšanas izmantošana;
Draws attention to the need, highlighted by the Council, to ensure that the most efficient available technology is used when new capacity is built and that greater use is made of cogeneration, district heating and cooling and industrial residual heat;
25. uzsver, ka fosilajam kurināmajam saglabājas svarīga nozīme ES energopiegāžu nodrošināšanā, kā arī dabasgāzes nozīmīgumu, kas ir fosilai kurināmais ar vismazāko oglekļa saturu;
Emphasises that fossil fuels will remain highly important to ensuring the EU’s security of energy supply and stresses the value of natural gas as the fossil fuel with the lowest carbon content;
30. norāda, ka no apgādes drošības un izmaksu efektivitātes viedokļa nav īpaši lietderīgi, radot nepareizus tirgus stimulus, kavēt modernāko un efektīvāko ogļu spēkstaciju izveidošanu;
Regards it as unwise, from the point of view of security of supply and cost-efficiency, to hamper the construction of the most modern and efficient coal-fired power stations by giving the wrong market incentives;
58. atbalsta Komisijas sadarbību ar Ķīnu, īpaši 2005. gadā noslēgto ES un Ķīnas partnerību klimata pārmaiņu jomā un tai sekojošo 2006. gada Saprašanās memorandu par sadarbību zema līmeņa emisiju elektroenerģijas ieguves tehnoloģiju jomā, kam vajadzētu veicināt videi draudzīgu energotehnoloģiju izstrādi; aicina Komisiju sadarboties ar Ķīnu, lai izveidotu videi draudzīgu energotehnoloģiju sekmēšanas stratēģiju un noteiktu svarīgākos pasākumus un starpposma mērķus šo tehnoloģiju izstrādei un ieviešanai šajā valstī; mudina Komisiju nodibināt līdzīgas attiecības ar citām jaunajām tirgus ekonomikas valstīm, jo īpaši tādām kā Indija un Brazīlija, kurām arī var būt pieejami lieli ogļu krājumi;
Supports the Commission's collaboration with China, notably the 2005 EU-China Partnership on Climate Change and the subsequent 2006 Memorandum of Understanding on Co-operation on Near-Zero Emissions Power Generation Technology, which should encourage the development of clean energy technologies; calls on the Commission to work with China to draw up a roadmap for clean energy technology development in China and to identify the key actions and milestones for the development and deployment of clean energy technologies in that country; urges the Commission to establish similar relationships with other emerging economies, notably those of India and Brazil, which may also have extensive coal reserves;
Norāda, ka kodolenerģija Eiropā pašreiz ir lielākais enerģijas avots ar nelielu oglekļa saturu un uzsver tās iespējamo nozīmi klimata pārmaiņu apkarošanā;
Notes that nuclear energy is currently the largest low-carbon energy source in Europe and stresses its potential role in combating climate change;
76. atgādina, ka dalībvalstis, kas izmanto kodolenerģiju, ir apņēmušās ievērot starptautiski spēkā esošus drošības un neizplatīšanas standartus un šajā sakarā atzīst Euratom līguma īpašo nozīmi;
Recalls that the Member States which use nuclear energy have committed themselves to complying with international security and non-proliferation standards, and acknowledges in this connection the particular importance of the Euratom Treaty;
Sakarā ar šo īpašo lomu un to, ka trūkst izdevīgu un efektīvu alternatīvu, fosilie enerģijas nesēji saskaņā ar visām prognozēm arī 2020. gadā un turpmāk būs galvenā ES enerģijas avotu daļa.
Because of the prominent role played by fossil fuels and the lack of any equally cheap and efficient alternatives, they are universally predicted to remain a central component of the EU’s energy mix up to and beyond 2020.
Vienlaikus fosilo enerģijas ražošanas izejvielu importa atkarība līdz 2030. gadam pieaugs līdz 70 % salīdzinājumā ar 1990. gadu – 47 %.
At the same time, dependency on fossil fuel imports will rise from 47% in 1990 to around 70% in 2030.
Īpaši liela būs atkarība no naftas importa – 94 %.
Dependency on oil imports will be particularly high, at almost 94%.
Taču arī dabasgāzes importa atkarība pieaugs no 47,5 % 2004. gadā līdz 85 % 2030. gadā.
However, dependency on natural gas imports will also rise from 47.5% in 2004 to some 85% in 2030.
Abi fakti ir izskaidrojami ar būtisku vietējās ražošanas samazināšanos un naftas un dabasgāzes atradņu noplicināšanos.
The upward trend in both these figures is largely due to a drop in domestic production owing to exhaustion of oil and gas reserves.
Līdz ar to pieprasījums pēc enerģijas pieaug par 1 % gadā.
At the same time, demand for energy is increasing at around 1% per year.
Turklāt pieprasījums pēc elektroenerģijas aug divtik salīdzinājumā ar citiem enerģijas avotiem.
Demand for electricity is growing almost twice as fast as demand for other energy sources.
Jau šodien ES nostādnes, lai nodrošinātu enerģiju nākotnē.
The EU should already be making plans for the future of energy supply.
Tai jārisina problēmas, lai līdzsvarotu trīs enerģijas politikas balstus: konkurētspēju, ilgtspēju un piegāžu drošību.
In particular, it must face the challenge of striking a balance between the three pillars of energy policy: competitiveness, sustainability and security of supply.
Komisijas trīs paziņojumi ir solis šajā virzienā.
The Commission’s three communications are a step in this direction.
Tehnoloģijas nozīme
The importance of technology
Novatoriskas enerģijas tehnoloģijas ir ne tikai svarīgs ekonomikas faktors, bet tās arī dod būtisku ieguldījumu enerģijas piegāžu drošībā.
Innovative energy technologies are not only an important economic factor but also make a crucial contribution to security of energy supply.
ES, dalībvalstīm un Eiropas uzņēmumiem jāpieliek pūles, lai paātrinātu jaunu enerģijas tehnoloģiju pētniecību un attīstību.
The EU, the Member States and businesses in Europe must make further efforts to advance research into and development of new energy technologies.
Pie tam īpaša nozīme ir esošo iekārtu vides draudzīguma un drošības paaugstināšanai, jaunu enerģijas avotu atklāšanai, fosilo enerģiju efektīvākai un tīrākai izmantošanai, kā arī kodolsintēzes un kodolenerģijas tehnoloģijām.
In this connection reducing the environmental impact and enhancing the safety of existing installations, developing new energy sources, more efficient and cleaner use of fossils fuels and the further development of nuclear fission and fusion technologies are of particular importance.
Turklāt manāmu nozīmi iegūst šo tehnoloģiju eksporta potenciāls.
The export potential of such technologies is also increasingly significant.
Piemēram, jau 2004. gadā no ES tika eksportētas ekoloģiskās tehnoloģijas par kopējo vērtību 22 miljardi eiro.
For example, as early as 2004, environmental technologies with a total value of EUR 22 billion were exported from the EU.
Tirgus apjoms enerģijas tehnoloģijās visā pasaulē varētu pieaugt līdz 2020. gadam līdz 2200 miljardiem eiro.
The global market volume of energy technology could grow to 2 200 billion by 2020.
Kopienas tehnoloģiju veicināšanas mērķim jābūt – nodrošināt Eiropas uzņēmumiem iespējami lielāku daļu no šī tirgus apjoma, aptverot visas enerģijas nozares.
The aim of EU technology promotion must be to secure the greatest possible share of this market volume for European businesses, including all areas of technology.
Tas dos lielu ieguldījumu arī darba vietu nodrošināšanā un radīšanā ES.
This will also contribute significantly to securing and creating jobs.
Tas var izdoties tikai tad, ja pētniecības veicināšana enerģijas nozarē, kura ES 2004. gadā saņēma 0,04 % no IKP (iekšzemes kopprodukts), tiek pielīdzināta ievērojami augstākam ASV un Japānas līmenim un tiek efektīvāk organizēta.
This can only happen if the level of support for research into energy in the EU, which stood at 0.4% of GDP in 2004, is adjusted in line with the significantly higher level in the USA and Japan and is more effectively organised.
Atbilstoši subsidiaritātes principam tai jākoncentrējas uz tehnoloģijām, kuras kopumā ir ES stratēģisko interešu pamatā, un vienlaikus jārada svarīga un vērā ņemama virsvērtība salīdzinājumā ar dalībvalstīm.
In accordance with the subsidiarity principle it must concentrate on technologies which are in the strategic interest of the EU as a whole while at the same time generating a substantial and visible added value as compared with support from individual Member States.
Ir vajadzīga arī labāka nacionālo un Kopienas pētniecības programmu koordinēšana.
Improved coordination between national and EU research programmes is also essential.
Vienlaicīgi ar pētniecības veicināšanu motivācijas finansēšana ir svarīgs instruments nākotnes tehnoloģiju veicināšanā.
In addition to support for research, start-up funding is an important instrument for the promotion of future technologies.
Tomēr tādi pabalsti jāpārtrauc maksāt līdz ar produkta tirgus gatavības sasniegšanu, lai izvairītos no konkurences kropļojumiem un „ātrās” peļņas.
However, such funding must end once the product has become commercially viable, in order to prevent distortions of competition and windfall profits.
Tādēļ lielāka uzmanība jāvelta Eiropas novatorisko tehnoloģiju platformas radīšanai; Eiropas Komisija to ierosina kā komunikāciju platformu starp ražotājiem un klientiem.
Accordingly, greater emphasis should be placed on the construction of a European platform for innovative technologies, as proposed by the Commission in the form of a communication platform between producers and customers.
Tai jāsniedz ātrs pārskats par Eiropas novatoriskajām tehnoloģijām enerģijas nozarē un to attīstību.
This should permit a rapid overview of innovative technologies in the energy field which are in place or are being developed throughout Europe.
Fosilie enerģijas avoti
Fossil fuels
Pašlaik elektroenerģijas ražošanas izmaksas no fosilajiem enerģijas avotiem ES ir aptuveni puse no tām, kas rodas, izmantojot atjaunīgās enerģijas (4,7 centi/kWh salīdzinājumā ar 9,5 centiem/kWh).
At present, the cost of producing electricity from fossil fuels in the EU is on average half as much as producing it from renewables (4.7 cents/kWh as opposed to 9.5 cents/kWh).
Tieši attiecībā uz Eiropas rūpniecības konkurētspēju pasaules tirgū atteikšanās no fosilajiem enerģijas avotiem ir bezatbildīga, kamēr alternatīvas rada ievērojamas papildizmaksas uzņēmumiem un patērētājiem.
With a view to the competitiveness of European industry on the global market in particular, it would be irresponsible to renounce fossil fuels so long as the alternatives engender significantly higher costs for businesses and consumers.
Tas akūti apdraudētu ES un Lisabonas izaugsmes mērķus.
This would also seriously jeopardise the EU's growth targets and the Lisbon objectives.
Līdzīgā veidā turpmākai piegāžu drošībai un apkārtējās vides aizsardzībai izšķiroša ir novecojušu elektroenerģijas ražošanas iekārtu nomaiņa ar jaunām iekārtām, kuru efektivitātes līmenis sasniedz 55 %.
It is crucial in the interest both of future security of supply and of the environment that obsolete power plants should be replaced with new plants with efficiency levels as high as 55%.
Aizstāt vienu trešdaļu ES ogļu termoelektrocentrāļu ar modernām iekārtām līdz 2020. gadam nozīmē samazināt CO 2 emisiju ES par vienu trešdaļu.
Replacing one third of the coal-fired power stations in the EU with modern plants by 2020 would mean a saving of one third of the EU’s CO2 emissions.
Tomēr elektroenerģijas ražotājiem jāļauj izlemt, kuru enerģijas avotu izmantot jaunu jaudu ieguvei, jo viņi vislabāk pārzina atsevišķu enerģijas avotu izmaksas un priekšrocības.
Which source of fuel is chosen when building new capacity must, however, be left up to the electricity producers, who have the best overview of the costs and advantages of the various energy sources.
Klimata aizsardzības pasākumi, ņemot vērā piegāžu drošību, nedrīkst kaitēt kādam no enerģijas avotiem.
For reasons of security of supply, efforts to combat climate change must not lead to any one energy source being put at a disadvantage.
Tas īpaši attiecas uz oglēm, kuru rezervju visā pasaulē patlaban pietiek vismaz vēl 200 gadiem.
This is particularly true of coal, worldwide reserves of which are sufficient for at least another 200 years.
Tādējādi ogles ir visā pasaulē visbiežāk atrodamais fosilais kurināmais.
Coal is thus the globally most widespread fossil fuel.
26 % ogļu atrodas ASV un 23 % – kādreizējās Padomju Savienības teritorijā.
26% of these reserves are in the USA, another 23% on the territory of the former Soviet Union.
Eiropas Savienībā Vācijai (7 %) un Polijai (2 %) ir ievērojama daļa no pasaules ogļu rezervēm.
Within the EU, Germany (7%) and Poland (2%) possess a significant proportion of global reserves.
Ir svarīgi, ka lielākā daļa iegulu atrodas politiski stabilās valstīs un atšķirībā no naftas un gāzes to cena ir stabila.
The crucial factor is that most of these reserves are to be found in politically stable countries and that, unlike oil and gas, the price volatility of coal is extremely low.
Tieši šis fakts padara ogles par vajadzīgu fosilo kurināmo ES.
This in particular makes coal an indispensable fossil fuel for the EU.
Ogles nedrīkst atstāt novārtā arī tehnoloģisku iemeslu dēļ.
For technological reasons, too, coal should not be neglected.
Tikai tad, ja tās arī turpmāk ES izmantos elektrības ražošanā, Eiropas uzņēmumi varēs sasniegt tehnoloģisko progresu un eksportēt ogles uz tādām plaukstošām valstīm kā Ķīna un Indija, kurām pašām ir ievērojamas ogļu rezerves.
Only if it continues to be used for power production within the EU will it be possible for European businesses to make technological advances in this area and export them to emerging countries such as China and India, which also have large coal reserves.
Tas nodrošinās darba vietas ES un vienlaikus dos svarīgu ieguldījumu dabas aizsardzībā visā pasaulē.
This will secure jobs in the EU and will at the same time make a significant contribution to protecting the world’s environment.
Turklāt var redzēt, ka Eiropas uzņēmumi ir veiksmīgi šai ziņā, jo par spīti elektroenerģijas pieprasījuma pieaugumam kopš 1990. gada ir vērojams tikai mērens CO 2 emisijas pieaugums.
The degree of success achieved by European firms in this respect can be seen from the fact that, in spite of a significant increase in demand for electricity since 1990, there has been only a moderate increase in CO2 emissions from power production.
Turpretī ievērojami ir pieaudzis satiksmes īpatsvars Eiropas CO 2 emisijā.
Conversely, the proportionate contribution of transport to European CO2 emissions has risen considerably.
Tādēļ jāpieliek pūles, lai visi enerģijas avoti samazinātu CO 2 izplūdi.
Efforts to reduce CO2 emissions must thus apply to all sources of energy.
Filtrējot CO 2 , kas pamatā ir apsveicami, jāievēro, ka šīs tehnoloģijas izmantošana ogļu spēkstacijās katrā ziņā rada 14 % efektivitātes zaudējumu.
In the case of CO2 sequestration, which is a welcome development in principle, it needs to be remembered that this technology inevitably leads to a 14% loss of efficiency in coal-fired power stations.
Tas ietekmē turpmāko piegāžu drošību, kas saistītas ar fosilajiem enerģijas avotiem, un rada arī ekoloģiskas problēmas.
This has an impact on future security of supply of fossil fuels and also raises environmental problems.
Turklāt ir vajadzīgs CO 2 filtrēšanas un uzglabāšanas tehnisko un tiesisko jautājumu galīgs skaidrojums.
Furthermore, there are still technical and legal issues to be clarified in relation to CO2 capture and storage.
Kodolenerģijas loma
The role of nuclear energy
Kodolspēkstacijas ES veido 31 % no elektroenerģijas pamatslodzes.
With a share of 31% of power production in the EU, nuclear power plants supply a significant proportion of the base load.
Galveno ieguldījumu tās dod piegāžu drošībā – tas pierāda to konkurētspēju; tās dod ieguldījumu arī apkārtējās vides aizsardzībā.
In addition to their crucial contribution to security of supply, which proves their competitiveness, they also provide an important benefit to the environment.
Piemēram, piektās kodolspēkstacijas būve Somijā samazināja CO 2 emisiju par 15 %.
Thus the building of a fifth nuclear power plant in Finland engenders a 15% reduction in the country’s CO2 emissions.
Vācijas kodolspēkstacijas ir palīdzējušas samazināt CO 2 emisiju par 160 miljoniem tonnu, pasaulē – pat par 700 miljoniem tonnu.
In Germany alone, the existing nuclear power plants account for a saving of 160 million tonnes of CO2 emissions; globally, the saving is 700 million tonnes.