natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Panagiotis Beglitis, Simon Coveney, Giorgos Dimitrakopoulos, Maciej Marian Giertych, Jana Hybášková, Anna Ibrisagic, Toomas Hendrik Ilves, Ioannis Kasoulides, Joost Lagendijk, Vytautas Landsbergis, Cecilia Malmström, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Vural Öger, Alojz Peterle, João de Deus Pinheiro, Mirosław Mariusz Piotrowski, Bernd Posselt, Libor Rouček, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, György Schöpflin, Gitte Seeberg, István Szent-Iványi, Charles Tannock, Paavo Väyrynen, Inese Vaidere , Josef Zieleniec
Panagiotis Beglitis, Simon Coveney, Giorgos Dimitrakopoulos, Maciej Marian Giertych, Jana Hybášková, Anna Ibrisagic, Toomas Hendrik Ilves, Ioannis Kasoulides, Joost Lagendijk, Vytautas Landsbergis, Cecilia Malmström, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Vural Öger, Alojz Peterle, João de Deus Pinheiro, Mirosław Mariusz Piotrowski, Bernd Posselt, Libor Rouček, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, György Schöpflin, Gitte Seeberg, István Szent-Iványi, Charles Tannock, Paavo Väyrynen, Inese Vaidere, Josef Zieleniec
Attīstības komitejaS ATZINUMS.................................................................................30
OPINION of the Committee on Development ......................................................32
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( COM(2006)0029 )
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2006)0029 )
– ņemot vērā EK līguma 308. pantu un Euratom līguma 203. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ir apspriedusies ar Parlamentu ( C6‑0076/2006 ),
– having regard to Article 308 of the EC Treaty and to Article 203 of the EAEC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0076/2006 ),
– ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu ( A6‑0286/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinion of the Committee on Development ( A6‑0286/2006 ),
(1) Padomes 2001. gada 23. oktobra Lēmumā 2001/792/EK, Euratom , ar ko izveido Kopienas mehānismu pastiprinātas sadarbības veicināšanai civilās aizsardzības palīdzības intervenču jomā, ir jāizdara virkne būtisku izmaiņu.
(1) A number of substantial changes are to be made to Council Decision 2001/792/EC, Euratom of 23 October 2001 establishing a Community mechanism to facilitate reinforced cooperation in civil protection assistance interventions.
Skaidrības labad lēmums ir jāpārstrādā.
In the interests of clarity, that Decision should be recast.
(1) Lai Eiropas Savienības ārkārtas reaģēšanas sistēmu padarītu konsekventāku un efektīvāku , Padomes 2001. gada 23. oktobra Lēmumā 2001/792/EK, Euratom , ar ko izveido Kopienas mehānismu pastiprinātas sadarbības veicināšanai civilās aizsardzības palīdzības intervenču jomā, ir jāizdara virkne būtisku izmaiņu.
(1) A number of substantial changes are to be made to Council Decision 2001/792/EC, Euratom of 23 October 2001 establishing a Community mechanism to facilitate reinforced cooperation in civil protection assistance interventions in order to make the European Union's emergency response more consistent and efficient .
(2) Pēdējos gados ir ievērojami pieaudzis dabas un cilvēka izraisītu katastrofu biežums un smagums, paņemot cilvēku dzīvību, nopostot ekonomikas un sociālo infrastruktūru un radot kaitējumu videi.
(2) Recent years have witnessed a significant increase in the occurrence and severity of natural and man-made disasters, resulting in the loss of human lives, the destruction of economic and social infrastructure and damage to the environment.
(2) Pēdējos gados ir ievērojami pieaudzis dabas un cilvēka izraisītu katastrofu biežums un smagums, paņemot cilvēku dzīvību, nopostot īpašumus, tostarp kultūras mantojumu, ekonomikas un sociālo infrastruktūru un radot kaitējumu videi un sabiedrības veselībai .
(2) Recent years have witnessed a significant increase in the occurrence and severity of natural and man-made disasters, resulting in the loss of human lives, property, including cultural heritage, the destruction of economic and social infrastructure and damage to the environment and public health .
(2a) Sabiedrības veselības dimensija jāiekļauj visās civilās aizsardzības intervencēs šā lēmuma darbības jomā, paturot prātā, ka visas katastrofas ietekmē cilvēkus gan fiziski, gan psiholoģiski, uzliekot smagu slogu veselības un sociālās drošības sistēmām ievērojamu laikposmu pēc tam, kad intervences fāze ir beigusies.
(2a) The public health dimension of all civil protection interventions should be included in the scope of this Decision, bearing in mind that all disasters affect people both physically and psychologically, which puts a heavy burden on health and social security systems for a considerable time once the intervention phase is over.
(2b) Civilās aizsardzības jomas instrumentu izveidei pirmām kārtām jāsniedz atbalsts cietušajiem iedzīvotājiem pēc katastrofas.
(2b) The setting up instruments in the area of civil protection should primarily benefit the affected citizens after the disaster has occurred.
Šis atbalsts ir jāpadara pamanāms un izmērāms, lai uzskatāmi parādītu ES dalībvalstu solidaritāti.
Such benefits should be made visible and measurable so as to convey a strong message of solidarity of the EU Member States.
(3) Kopienas rīcība, lai īstenotu 1991. gada 8. jūlija Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kas tiekas Padomē, rezolūciju par savstarpējās palīdzības uzlabošanu starp dalībvalstīm stihiskas nelaimes vai tehnoloģiju izraisītas katastrofas gadījumā, ir palīdzējusi aizsargāt cilvēkus, vidi un lietas.
(3) Action by the Community to implement the resolution of the Council and of the representatives of the Governments of the Member States, meeting within the Council, of 8 July 1991 on improving mutual aid between Member States in the event of natural or technological disaster has helped protect people, the environment and property.
ANO Eiropas Ekonomikas komisijas ( UN/ECE ) Konvencija par rūpniecības negadījumu pārrobežu iedarbību, ko Kopiena apstiprināja ar Padomes Lēmumu 98/685/EK, ir palīdzējusi vēl vairāk uzlabot rūpniecības negadījumu novēršanu un vadību.
The United Nations Economic Commission for Europe (UN/ECE) Convention on the Transboundary Effects of Industrial Accidents, approved by the Community by Council Decision 98/685/EC, has helped to further improve the prevention and management of industrial disasters.
(3) Kopienas rīcība, lai īstenotu 1991. gada 8. jūlija Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kas tiekas Padomē, rezolūciju par savstarpējās palīdzības uzlabošanu starp dalībvalstīm stihiskas nelaimes , radioloģiskas vai tehnoloģiju izraisītas katastrofas gadījumā, ir palīdzējusi aizsargāt cilvēkus, vidi un lietas.
(3 Action by the Community to implement the resolution of the Council and of the representatives of the Governments of the Member States, meeting within the Council, of 8 July 1991 on improving mutual aid between Member States in the event of natural, radiological or technological disaster has helped protect people, the environment and property.
(4) Ar Padomes 2001. gada 23. oktobra Lēmumu 2001/792/EK, Euratom , tika izveidots Kopienas mehānisms, lai veicinātu pastiprinātu sadarbību civilās aizsardzības palīdzības intervenču jomā (turpmāk tekstā – mehānisms), kurā arī ņemtas vērā Kopienas atsevišķu, attālāku un citu apgabalu un salu īpašās vajadzības.
(4) By Decision 2001/792/EC, Euratom, a Community mechanism to facilitate reinforced cooperation in civil protection assistance interventions (hereinafter: the mechanism) was established, which also takes into account the special needs of the isolated, outermost and other regions or islands of the Community.
Pēdējos gados ir ievērojami pieaudzis to valstu skaits, kas izmanto mehānismu civilās aizsardzības palīdzībai.
Recent years have seen a considerable growth in the number of countries calling upon the mechanism for civil protection assistance.
Mehānisms ir jānostiprina, lai sniegtu efektīvāku un redzamāku Eiropas solidaritātes pierādījumu un nodrošinātu Eiropas ātrās reaģēšanas spējas attīstību saskaņā ar aicinājumu, ko paudusi Eiropadome 2005. gada 16. un 17. jūnija sanāksmes secinājumos un Eiropas Parlaments 2005. gada 13. janvāra rezolūcijā par cunami katastrofu.
The mechanism should be strengthened to ensure a more effective and visible demonstration of European solidarity and to allow for the development of a European rapid response capability, as called for by the European Council in the Conclusions of its meeting of 16 and 17 June 2005 and by the European Parliament in its Resolution of 13 January 2005 on the tsunami disaster.
(4) Ar Padomes 2001. gada 23. oktobra Lēmumu 2001/792/EK, Euratom , tika izveidots Kopienas mehānisms, lai veicinātu pastiprinātu sadarbību civilās aizsardzības palīdzības intervenču jomā (turpmāk tekstā — mehānisms), kurā arī ņemtas vērā Kopienas atsevišķu, attālāku un citu apgabalu un salu īpašās vajadzības attiecībā uz palīdzību un atbalsta saņemšanu .
(4) By Decision 2001/792/EC, Euratom, a Community mechanism to facilitate reinforced cooperation in civil protection assistance interventions (hereinafter: the mechanism) was established, which also takes into account the special needs in terms of assistance and aid delivery in the isolated, outermost and other regions or islands of the Community.
Specializētām intervences vienībām jābūt pieejamām, lai nodrošinātu labāku reaģēšanu uz situācijām un vajadzībām šādos reģionos.
Specialised intervention teams should be available to enable a better response to the situations and needs of such areas.
(6) Mehānismam būtu jāveicina civilās aizsardzības reaģēšana uz visa veida lielām ārkārtējām situācijām, tostarp dabas un cilvēka izraisītām katastrofām, tehnoloģijas izraisītām katastrofām, radioloģiskām vai vides avārijām, terorisma aktiem un nejaušu jūras piesārņošanu, kura paredzēta Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. decembra Lēmumā Nr. 2850/2000/EK, ar ko izveido Kopienas sadarbības sistēmu nejaušas vai apzinātas jūras piesārņošanas jomā.
(6) The mechanism should facilitate the civil protection response to all types of major emergencies, including natural and man-made disasters, technological, radiological and environmental accidents, acts of terrorism and accidental marine pollution as provided for in Decision No 2850/2000/EC of the European Parliament and of the Council of 20 December 2000 setting up a Community framework for cooperation in the field of accidental or deliberate marine pollution.
Civilās aizsardzības palīdzību var pieprasīt visās šajās situācijās, lai papildinātu cietušās valsts reaģēšanas spēju.
Civil protection assistance can be required in all of these emergencies to complement the response capacities of the affected country.
(6) Mehānismam būtu jāveicina civilās aizsardzības reaģēšana uz visa veida lielām ārkārtējām situācijām, tostarp dabas un cilvēka izraisītām katastrofām, tehnoloģijas izraisītām katastrofām, radioloģiskām vai vides avārijām, kas notiek Kopienā vai ārpus tās, tostarp terorisma aktiem un nejaušu vai apzinātu jūras piesārņošanu, kura paredzēta Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. decembra Lēmumā Nr. 2850/2000/EK, ar ko izveido Kopienas sadarbības sistēmu nejaušas vai apzinātas jūras piesārņošanas jomā.
(6) The mechanism should facilitate the civil protection response to all types of major emergencies, including natural and man-made disasters, technological, radiological and environmental accidents, occurring inside or outside the Community, including acts of terrorism and accidental and deliberate marine pollution as provided for in Decision No 2850/2000/EC of the European Parliament and of the Council of 20 December 2000 setting up a Community framework for cooperation in the field of accidental or deliberate marine pollution .
(7) Novēršanai ir būtiska nozīme aizsardzībā pret stihiskām nelaimēm, tehnoloģijas izraisītām katastrofām un vides katastrofām, un tai būtu vajadzīga turpmākas rīcības izvērtēšana.
(7) Prevention is of significant importance for the protection against natural, technological and environmental disasters and would require further action to be considered.
Veicinot agrīnās brīdināšanas un trauksmes sistēmu turpmāku attīstību, Kopienai jāpalīdz dalībvalstīm samazināt sagatavošanās laiku, kas vajadzīgs, lai reaģētu uz dabas katastrofām un brīdinātu ES iedzīvotājus .
By contributing to the further development of early warning and alert systems, the Community should assist Member States in minimising the lead time to respond to natural disasters and alert EU citizens.
Šajās sistēmās ir jāņem vērā pastāvošie informācijas, monitoringa vai noteikšanas avoti, un tajās ir jāiekļauj četri savstarpēji saistīti elementi, kas ietver zināšanas par apdraudējumiem un neaizsargātību, saziņu un informācijas izplatīšanu, sagatavotību un reaģēšanas spēju.
These systems should take into account existing information, monitoring or detection sources and should comprise four inter-related elements, covering knowledge of hazards and vulnerabilities, communication and dissemination, preparedness and capacity to respond.
(7a) Zemes pārvaldība un izmantošana ir katastrofu novēršanas un mazināšanas plānu un politiku svarīga daļa.
(7a) Land management and land use are an important part of policies and plans for the prevention and mitigation of disasters.
Tāpēc plāniem un politikām jāizmanto vides un dabas resursu integrētas pārvaldības metodes, kas ietver katastrofu riska mazināšanu.
Therefore, plans and policies should implement integrated environmental and natural resource management approaches that incorporate disaster risk reduction.
(7b) Ir sistemātiski jāizmanto GMES (vides un drošības globālais monitorings) sistēma, kas atbalsta Eiropas vides un drošības politikas attīstību un palīdz pārraudzīt tās ieviešanu vietējā, reģionālā, Kopienas un pasaules mērogā.
(7b) The GMES (Global Monitoring for Environment and Security) system, which supports the development of European policy on the environment and security and helps to monitor its implementation at local, regional, Community and world level, should be systematically used.
Ņemot vērā zemes novērošanas stratēģisko nozīmi vides un drošības jomās, ir jāsaglabā Padomes 2001. gada jūnijā Gēteborgā noteiktie termiņi un ne vēlāk kā līdz 2008. gadam jāizstrādā neatkarīga un funkcionāla Eiropas globālā monitoringa spēja.
Given the strategic importance of earth observation in the environmental and security fields, the deadlines set by the Göteborg Council of June 2001 should be adhered to and an independent and operational European global monitoring capacity should be developed by 2008 at the latest.
7.c apsvērums(jauns)
Recital 7 c (new)
(7c) Efektīva agrīnās brīdināšanas un reaģēšanas sistēma ir balstīta uz četriem galvenokārt savstarpēji saistītiem faktoriem: risku noteikšana un novērtēšana; pastāvīgs monitorings un risku identifikācija, līdzko tie parādās; brīdinājumu un saziņas mehānisms; sagatavotība, reaģēšanas un palīdzības sniegšanas spēja.
(7c) An effective early warning and response system is based on four principally interlinked factors: identification and assessment of risks; continuous monitoring and identification of risks as they appear; a warning and communication mechanism; preparedness, response and assistance capability.
Risku noteikšana un novērtēšana ar pētniecības un informācijas apmaiņas palīdzību ir pirmais solis, lai uzlabotu mūsu zināšanas par dabas un cilvēku izraisītām katastrofām, un tas palīdz izstrādāt praktisku pētniecību un uzlabot izmantojamos instrumentus.
The identification and assessment of risks through research and exchange of information is the first step towards improving our knowledge about natural and man-made disasters and helps to develop applied research and the tools involved.
Sakaru tīkla uzturēšana un papildu agrīnās brīdināšanas sensoru izveide ļaus efektīvāk veikt riska avotu monitoringu un izsekošanu.
Νetworking and the creation of additional early warning sensors will facilitate more effective monitoring and tracking of risk sources.
Uzlabojot reģionālos agrīnās brīdināšanas un sakaru tīklus, nostiprinās administratīvā spēja sniegt informāciju vietējā līmenī.
Improving regional early warning and communication networks strengthens the administrative capability to provide information at local level.
Šie faktori kopā ar ES sagatavotības un reaģēšanas mehānisma izstrādi var izveidot efektīvu civilās aizsardzības sistēmu gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās, un to raksturīgākā iezīme būs patiesa solidaritāte ar tās iedzīvotājiem.
These factors, together with the development of an EU preparedness and response mechanism, are capable of establishing an effective system of civil protection both inside and outside the Union, the hallmark of which will be genuine solidarity towards its citizens.
(8) Sagatavošanās pasākumi jāveic dalībvalstīs un Kopienā, kas ar vajadzīgo elastīgumu ļautu ātri un koordinēti mobilizēt ārkārtējo situāciju intervences palīdzības vienības un lai nodrošinātu, izmantojot apmācības programmu, spēju efektīvi reaģēt un to, ka novērtēšanas un/vai koordinācijas vienības, palīdzības vienības un citi vajadzīgie resursi ir efektīvi papildinoši.
(8) Preparatory measures need to be taken at Member State and Community level to enable assistance intervention teams in emergencies to be mobilised rapidly and coordinated with the requisite flexibility and to ensure, through a training programme, the effective response capability and complementarity of assessment and/or coordination teams, intervention teams and other resources, as appropriate.
Citi sagatavošanās pasākumi iekļauj tās informācijas apkopošanu, kas saistīta ar vajadzīgiem medicīnas resursiem un jaunu tehnoloģiju izmantošanas aktivizēšanu.
Other preparatory measures include pooling of information related to necessary medical resources and stimulation of the use of new technologies.
Ir jāapsver tādu papildu civilās aizsardzības palīdzības moduļu izstrāde, kuros ir vienas vai vairāku dalībvalstu resursi, lai veicinātu civilās aizsardzības ātrās reaģēšanas spējas attīstību.
The development of additional civil protection assistance intervention modules, consisting of resources of one or more Member States, should be considered in order to contribute to the development of a civil protection rapid response capability.
Citi sagatavošanās pasākumi iekļauj tās informācijas apkopošanu, kas saistīta ar vajadzīgiem medicīnas resursiem , nodrošinot intervencēs izmantojamo iekārtu savietojamību un jaunu tehnoloģiju izmantošanas aktivizēšanu.
Other preparatory measures include pooling of information related to necessary medical resources, ensuring interoperability of the equipment used during interventions and stimulation of the use of new technologies.
Ir jāapsver tādu papildu civilās aizsardzības palīdzības moduļu izstrāde, kuros ir vienas vai vairāku dalībvalstu pilnībā savietojami resursi, lai veicinātu civilās aizsardzības ātrās reaģēšanas spējas attīstību.
The development of additional civil protection assistance intervention modules, consisting of resources of one or more Member States, which are fully interoperable, should be considered in order to contribute to the development of a civil protection rapid response capability.
Kā ierosināts Komisijas 2005. gada 20. aprīļa paziņojumā „Kopienas civilās aizsardzības mehānismu uzlabošana” 1 , ir jāapsver īpašu, gaidīšanas režīmā uzturētu moduļu izveide.
The development of specific modules to be kept on standby, as proposed in the Commission Communication of 20 April 2005 "Improving the Community Civil Protection Mechanism" 1 , should be considered.
(8a) Informēti un izglītoti iedzīvotāji ir labāk aizsargāti.
(8a) Informed and educated citizens are less vulnerable.
Tādēļ papildus agrīnās brīdināšanas un trauksmes sistēmu attīstīšanai Komisijai jāsagatavo integrēta stratēģija pret negadījumiem un katastrofām (kā paredzēts tās 2002. gada darba programmā ( COM(2001)0620 , 4. punkta 3. būtiskais pasākums, 10. lpp.), īpašu uzmanību pievēršot iedzīvotāju, jo sevišķi bērnu, informēšanai un apmācīšanai.
As a complement to the development of early warning and alert systems, the Commission should therefore present an integrated strategy against accidents and disasters (as promised in its work programme for 2002 ( COM(2001)0620 , point 4, 3 rd key action, page 10) with special emphasis on informing and training citizens, especially children.
(8b) Lai nodrošinātu un veicinātu efektīvu novēršanu, sagatavotību un reaģēšanu lielās ārkārtas situācijās, ir jāveic plašas informācijas kampaņas, kā arī izglītības un izpratnes veicināšanas iniciatīvas, kas paredzētas sabiedrībai, jo sevišķi jauniešiem.
(8b )In order to ensure and facilitate efficient prevention, preparedness and response to major emergencies, it is necessary to conduct extensive information campaigns, as well as education and awareness-raising initiatives aimed at the public, especially young people.
(10) Mehānismam jābūt ar iespējām mobilizēt palīdzības intervences vienības un veicināt to koordināciju, lai palīdzētu nodrošināt labāku, pirmkārt, cilvēku, kā arī vides un mantas, tajā skaitā kultūras mantojuma aizsardzību, tādējādi mazinot cilvēku dzīvību zaudējumus, traumas, materiālos zaudējumus, ekonomikas un vides kaitējumu un padarot jūtamāku sociālās kohēzijas un solidaritātes mērķu sasniegšanu.
(10) The mechanism should make it possible to mobilise, and facilitate coordination of, assistance interventions in order to help ensure better protection primarily of people but also of the environment and property, including cultural heritage, thereby reducing loss of human life, injury, material damage, economic and environmental damage, and making achievement of the objectives of social cohesion and solidarity more tangible.
Pastiprinātai sadarbībai civilās aizsardzības palīdzības jomā ir jābalstās uz Kopienas civilās aizsardzības struktūru , kurā ir monitoringa un informācijas centrs un kopīgās sistēmas sakaru un informācijas nodrošināšanai ārkārtējās situācijās, kuru pārvalda Komisija un operatīvie kontaktpunkti dalībvalstīs.
The reinforced cooperation in civil protection assistance interventions should be based on a Community civil protection structure consisting of a monitoring and information centre and a common emergency communication and information system managed by the Commission and operational contact points in the Member States.
Tam jānodrošina sistēma apstiprinātas ārkārtējo situāciju informācijas savākšanai, šīs informācijas izplatīšanai dalībvalstīm un no intervencēm gūtās pieredzes apmaiņai.
It should provide a framework for collecting validated emergency information, for disseminating that information to the Member States and for sharing lessons learnt from interventions.
(10) Mehānismam jābūt ar iespējām mobilizēt palīdzības intervences vienības un veicināt to koordināciju, lai palīdzētu nodrošināt labāku, pirmkārt, cilvēku, kā arī sabiedrības veselības, vides un mantas, tajā skaitā kultūras mantojuma aizsardzību, tādējādi mazinot cilvēku dzīvību zaudējumus, traumas, materiālos zaudējumus, ekonomikas un vides kaitējumu un padarot jūtamāku sociālās kohēzijas un solidaritātes mērķu sasniegšanu.
(10) The mechanism should make it possible to mobilise, and facilitate coordination of, assistance interventions in order to help ensure better protection primarily of people but also of public health, the environment and property, including cultural heritage, thereby reducing loss of human life, injury, material damage, economic and environmental damage, and making achievement of the objectives of social cohesion and solidarity more tangible.
Pastiprinātai sadarbībai civilās aizsardzības palīdzības jomā ir jābalstās uz Eiropas stratēģisko civilās aizsardzības koordinācijas centru , kurā ir monitoringa un informācijas centrs un kopīgās sistēmas sakaru un informācijas nodrošināšanai ārkārtējās situācijās, kuru pārvalda Komisija un operatīvie kontaktpunkti dalībvalstīs.
The reinforced cooperation in civil protection assistance interventions should be based on a European strategic coordination centre for civil protection, consisting of a monitoring and information centre and a common emergency communication and information system managed by the Commission and operational contact points in the Member States.