natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lai gan Energy Star logotips ir atrodams uz daudziem ASV ražojumiem, ko izmanto Eiropā, referents ir pārliecināts, ka ES rūpniecībai nav jābaidās no starptautiskās konkurences, ja vien tā turpinās ievērot augstus tehniskos standartus .
Even though the Energy Star logo is recognisable on many US products in use in Europe, the rapporteur firmly believes that EU industry has nothing to fear from international competition as long as it continues to fulfil high technical standards.
Energy Star ražojumu popularizēšana
Promoting Energy Star products
Pamatojoties uz to, ka ES var gūt labumu no Energy Star programmas, referents uzskata par savu pienākumu ierosināt grozījumus, kas ļaus visefektīvāk popularizēt Energy Star biroja iekārtas.
Based on the understanding that the EU can benefit from the Energy Star scheme, it is the duty of the rapporteur to propose amendments that will most effectively promote Energy Star office equipment products.
Šī popularizēšana jāvērš gan uz patērētājiem , gan ražotājiem, kas darbojas Eiropā .
This promotion shall be directed to both the consumer and the European manufacturer .
Galvenais veids, kā sasniegt abas mērķgrupas, ir veidot izpratni un ar valsts iepirkuma palīdzību .
The primary means to reach both target groups is through raising awareness and through public procurement .
Lai popularizētu šādus ražojumus patērētāju vidū, ir jāvienojas par informēšanas un izpratnes veidošanas pasākumiem, vēršot tos gan uz privāto, gan valsts sektoru .
Promotion to the consumers requires the adoption of information and awareness raising measures targeting both the private and the public sector .
Šādiem pasākumiem ir jāveicina Energy Star marķējuma atpazīstamība.
Such measures should aim to enhance the recognisability of the Energy Star label.
Patērētāji ir jāinformē par iespējamiem enerģijas ietaupījumiem un labvēlīgo ietekmi uz vidi, ko nodrošina Energy Star biroja iekārtu pirkšana.
Consumers should be informed of the potential energy savings and environmental benefits gained from the purchase of an Energy Star office equipment product.
Tas, ka ražotājiem nav pienākums piedalīties Energy Star programmā, nedrīkst kavēt pienākumu veicināt šo programmu.
The voluntary nature of the Energy Star programme for the manufacturers should not preclude the obligation to promote the programme.
Jo lielāks būs patērētāju pieprasījums pēc šādiem ražojumiem, jo lielāks būs ražotāju piedāvājums.
More demand for such products from the consumers will increase supply from the manufacturers.
Lai gan brīvprātīga reģistrēšanās Energy Star datubāzē ļauj pamanīt ražotājus saistībā ar (valsts) iepirkumu, referents uzskata, ka tas vien nav pietiekams stimuls.
While voluntarily registering in the Energy Star database allows manufacturers to become visible for (public) procurement, the rapporteur believes that this on its own is not enough of an incentive.
Ir vajadzīgi papildu pasākumi, kas popularizē šo programmu ražotājiem, piegādātājiem, izplatītājiem un galvenokārt plašai sabiedrībai.
Complementary measures promoting the programme to manufacturers, suppliers, dealers and most of all to the general public are needed.
Galu galā izpratnes veidošana Eiropas nodokļu maksātājiem neizmaksās dārgi un to var iekļaut citos pasākumos energoefektivitātes veicināšanai.
After all, raising awareness does not have to cost a lot to the European taxpayer and can be integrated into other measures promoting energy efficiency.
b) Valsts iepirkums
Public procurement
Tikai ar tirgus brīvu darbību vien nepietiks, lai ātri sasniegtu noteiktos energoefektivitātes mērķus.
The free play of the market alone will not suffice for rapidly achieving established energy efficiency targets.
Tādēļ Eiropas Parlamentam ir jāpauž pārliecinošs atbalsts energoefektīvu biroja iekārtu ieviešanai valsts sektorā, un tādējādi referents pārliecinoši izsakās par labu obligātam valsts iepirkuma nosacījumam , jo
Therefore, the European Parliament must convey a strong message in favour of committing the public sector to energy efficient office equipment products and thus the rapporteur is strongly in favour of a mandatory public procurement provision, because
· kā rāda ASV pieredze (kur federālajām aģentūrām ir jāiegādājas Energy Star apstiprināti ražojumi) un kā labi apzinās arī pati Komisija
· As seen from the US experience (where federal agencies are required to purchase Energy Star qualified products) and widely acknowledged, not least by the Commission itself
Tas tā arī notiks, jo valsts iepirkums veido lielu tirgus daļu, kuru ražotāji ir ieinteresēti apkalpot;
Indeed, this will happen because public procurement represents a large share of the market which manufacturers are interested in reaching.
· tā kā valsts iepirkums palielina pieprasījumu pēc tādiem ražojumiem, uz kuriem attiecas stingras tehniskās specifikācijas, ir sagaidāms, ka šīs specifikācijas kļūs vēl stingrākas, tādējādi ātri nodrošinot enerģijas ietaupījumus;
· As public procurement increases the demand for products with stringent technical specifications, we can expect that specifications will quickly become more demanding, thus leading to rapid results in energy savings.
· pieaugošs pieprasījums var samazināt energoefektīvu biroja iekārtu reālo tirgus cenu;
· Increasing demand may lower the actual market cost of energy efficient office equipment.
· valsts sektoram ir jārāda piemērs, sasniedzot ES energoefektivitātes mērķus.
· The public sector should set the example in attaining EU energy efficiency targets.
Energy Star padomes ( EKESP ) loma
The role of the EC Energy Star Board (ECESB)
ES ir vienīgā ASV partnere, kas piedalās tehnisko kritēriju pārskatīšanā, kura ir galvenā Energy Star programmas funkcija un noteicošs faktors enerģijas ietaupījumu noteikšanā .
The EU is the only USA partner which participates in the revision of the technical criteria, a key function under the Energy Star programme and a decisive factor in determining energy profits.
Tādējādi ES vajag EKESP kā stabilu konsultatīvu instrumentu, lai atbalstītu Komisiju tehnisko specifikāciju formulēšanā un pārskatīšanā, ņemot vērā, ka šis process ir biroja iekārtu enerģijas ietaupījumu pamatā.
Therefore, the EU needs the ECESB to be a strong consultative instrument in order to assist the Commission in the formulation and revision of technical specifications since this process lies at the heart of office equipment energy savings.
Referents piekrīt Komisijai, ka Eiropas nodokļu maksātāju nauda pirmām kārtām jāizmanto produktīvām izmaksām, izvairoties no nevajadzīgiem un apgrūtinošiem birokrātiskiem pasākumiem.
The rapporteur agrees with the Commission that the European taxpayer’s money should be channelled in priority to productive expenses, avoiding unnecessarily burdensome bureaucratic measures.
Tomēr mums nav jāsamazina, bet gan jāpalielina EKESP nozīme , jo tai ir ievērojama loma.
Nevertheless, we should not downgrade, but rather upgrade the ECESB since it has a significant role to play.
Marķējuma uzticamības nodrošināšana – pārskatu sniegšanas prasība
Assuring the credibility of the label – Reporting requirements
To ražojumu uzticamība, uz kuriem ir izvietots Energy Star logotips, ir programmas panākumu pamatā.
The credibility of the products bearing the Energy Star logo is the foundation for the success of the programme.
Tā kā ražotāji paši reģistrējas Energy Star datubāzē, ir jāizveido daži novērtēšanas un kontroles kritēriji, lai saglabātu visa mehānisma atbilstīgu darbību.
Since manufacturers register in the Energy Star database through self-certification, some means of evaluation and control must be set up in order to preserve the proper functioning of the whole mechanism.
Nav skaidrs, vai var paļauties uz dalībvalstu, patērētāju organizāciju, specializētu periodisko izdevumu u.c. īpašiem mērījumiem attiecībā uz biroja iekārtām, vai arī Komisijai ir jārīkojas pašai, lai regulāri informētu ieinteresētās personas un regulāri atjauninātu šo informāciju.
The question is whether we can rely on ad hoc measurements on office equipment made by MS, consumer organisations, specialised magazines etc. or whether the Commission should take more direct action in order to keep stakeholders continuously updated and informed.
Regulāras pārbaudes garantēs marķējuma uzticamību, nenonākot pretrunā ar to, ka tas ir brīvprātīgs.
R egular controls will guarantee the credibility of the label without countering its voluntary nature.
Marķējumu drīkst izmantot tikai tad, ja ražojumi pilnībā atbilst marķējuma programmas prasībām.
The label should only be used if products fully comply with the labelling scheme requirements.
Ierosinātā regula krasi samazina vai pat novērš to, ko Komisija uzskata par pārmērīgu administratīvo slogu.
The proposed regulation drastically reduces, or even eliminates, what the Commission considers excessive administrative burdens.
Tomēr jebkādi Energy Star programmas datu apkopošanas un novērtēšanas uzlabojumi neapšaubāmi veicinās energoefektīvu biroja iekārtu popularizēšanu.
However, any improvements in the data gathering and evaluation of the Energy Star programme will undoubtedly contribute to the better promotion of energy efficient office equipment.
Ir vajadzīgi attiecīgi tehniskie un kvantitatīvie dati, lai varētu novērtēt pareizas programmas īstenošanas izmaksas un ieguvumus.
Relevant technical and quantitative data are needed in order to be able to assess the costs and benefits from the proper implementation of the programme.
Šiem datiem ir jābūt publiski pieejamiem, viegli iegūstamiem un regulāri atjauninātiem, lai veicinātu programmas atpazīstamību un mobilizētu ieinteresētās personas, jo īpaši ražotājus, iepirkumu veicējus un patērētājus.
These data should be publicly available, easily accessible and regularly updated in order to boost the programme’s recognisability and to mobilise stakeholders, especially industry, procurers and consumers.
Papildus datiem, kas paredzēti pilsoniskās sabiedrības locekļu informēšanai, ir jāpārbauda arī vajadzība aktīvi informēt ES iestādes un dalībvalstis .
Apart from data intended to keep civil society stakeholders informed, we also have to examine the need to actively inform the EU institutions and the MS .
Komisija, šķiet, vēlas atcelt visas pašreizējās oficiālu pārskatu iesniegšanas prasības, ņemot vērā tās ierobežotos resursus.
The Commission seems to wish to eliminate all existing formal reporting requirements, given its scarce resources.
Diemžēl Komisijai nav kvantitatīvu datu par šīs regulas īstenošanu (piemēram, enerģijas ietaupījumi, pārdoto ražojumu skaits utt.), lai gan šādi dati ir pieejami ASV un citās pasaules valstīs.
All the same, it is unfortunate that the Commission has no quantitative data on the implementation of the Regulation (e.g. energy savings, number of products sold etc.) when such data exist in the USA and other countries in the world.
Šādu datu izplatīšana ļaus likumdevējiem un politikas veidotājiem izdarīt pareizo lēmumu attiecībā uz turpmāko īstenošanu un labāk saskaņot valstu centienus .
Communication of these data will enable the legislators and policy makers to take the right decisions with respect to future implementation and to better co-ordinate national efforts.
Attiecīgo referenta ierosināto grozījumu mērķis ir mudināt Komisiju un dalībvalstis nopietni un atbildīgi izturēties pret nospraustajiem energoefektivitātes mērķiem, ko tās pašas sev ir noteikušas.
The purpose of the relevant amendments proposed by the rapporteur is to stimulate the Commission and the MS into taking seriously their responsibility of attaining the energy efficiency targets they have set for themselves.
Biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšana (pārstrādāšana)
Energy-efficient labelling programme for office equipment (recast version)
Ceļā uz turpmāko ES jūrniecības politiku: Eiropas redzējums okeāniem un jūrām
Towards a future maritime policy for the Union: a European vision for the oceans and seas
Satu Hassi , Vides, Sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja
Satu Hassi , Committee on the Environment, Public Health and Food Safety
Struan Stevenson , Zivsaimniecības komiteja
Struan Stevenson , Committee on Fisheries
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejaS ATZINUMS (*) 28
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety(*) 30
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejaS ATZINUMS................37
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............39
Reģionālās attīstības komitejas ATZINUMS.......................................................42
OPINION of the Committee on Regional Development ..................................44
Zivsaimniecības komitejas ATZINUMS (*) ...............................................................48
OPINION of the Committee on Fisheries (*) ..........................................................50
(*) (*) Komiteju ciešāka sadarbība – Reglamenta 47. pants
(*) Enhanced cooperation between committees - Rule 47 of the Rules of Procedure
– ņemot vērā Eiropas Komisijas Zaļo grāmatu „Ceļā uz turpmāko ES jūrniecības politiku: Eiropas redzējums okeāniem un jūrām” ( COM(2006)0275 ),
– having regard to the Commission Green Paper ‘Towards a future maritime policy for the Union: a European vision for the oceans and seas’ ( COM(2006)0275 ),
– ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Zivsaimniecības komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus ( A6‑0235/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Transport and Tourism and the opinions of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, the Committee on Industry, Research and Energy, the Committee on Fisheries and the Committee on Regional Development ( A6‑0235/2007 ),
A. tā kā jūras un okeāni dod izšķirīgu ieguldījumu Eiropas Savienības ģeogrāfiskajā vienreizībā un bagātībā, jo tās attālākie reģioni veido 320 000 km ES piekrastes līnijas, un tā ir mājvieta trešajai daļai Eiropas iedzīvotāju, tostarp 14 miljoniem salu iedzīvotāju;
A. whereas the seas and oceans make a decisive contribution to the E U's geographical greatness and wealth, through its outermost regions, offering the EU 320 000 km of coastline and being home to a third of Europe's population, including 14 million living on islands,
B. tā kā ar jūru saistītās nozares un pakalpojumi, neiekļaujot izejvielas, veido 3–6 % un piekrastes reģioni – 40 % no Eiropas IKP; tā kā jūras transports nodrošina 90 % no ES ārējās tirdzniecības un 40 % no iekšējās tirdzniecības apjoma un Eiropas flote veido 40 % no pasaules flotes;
B. whereas marine-based industries and services, not including raw materials, contribute between 3 and 6% of Europe’s Gross Domestic Product (GDP), and the coastal regions overall account for 40% of GDP, and whereas 90% of the EU’s external trade and 40% of its internal trade is transported by sea, and Europe has 40% of the world's fleet,
C. tā kā Lisabonas stratēģijas piemērošana jūrniecības politikai attiecas ne tikai uz konkurētspējas uzlabošanas mērķiem, bet skar arī citus stratēģijas pīlārus, piemēram, ilgspējīgākas un kvalitatīvākas nodarbinātības radīšanu jūrniecības nozarē ES;
C. whereas applying the Lisbon Strategy to maritime policies not only concerns objectives linked to improving competitiveness but must also have an impact on other pillars of the strategy, such as creating more sustainable and better quality maritime employment in the EU,
D. tā kā okeānos un jūrās ir nozīmīgi transporta koridori, pa kuriem notiek ievērojama daļa no pārvadājumiem; tā kā okeāniem un jūrām vēl aizvien ir būtisks potenciāls visā pasaulē; tā kā okeāniem un jūrām ir ne tikai būtiskas ekoloģiskās, bet arī sociālās un ekonomiskās vērtības;
D. whereas the oceans and the seas in Europe contain major transport corridors that accommodate a considerable proportion of transport volume, whereas the oceans and the seas still have substantial potential in terms of worldwide capacity, whereas the oceans and the seas therefore not only contain important ecological but social and economic values as well,
E. tā kā kuģu satiksme veido apmēram 4 % no CO 2 emisijas pasaulē, kas atbilst 1000 miljoniem tonnu, un kuģošanas radītā emisija nav minēta Kioto Protokolā, un tā kā saskaņā ar Starptautiskās jūras organizācijas (SJO) pētījumu jūrniecības radītā klimatu ietekmējošu gāzu emisija līdz 2020. gadam pieaugs par 70 % ; tā kā ik gadu no kuģu saldēšanas iekārtām izdalās ne vien CO 2 , bet arī liels daudzums citu siltumnīcas efektu izraisošu gāzu;
E. whereas shipping is responsible for about 4% of CO 2 emissions worldwide, corresponding to about 1000 million tonnes, and whereas maritime emissions are not covered by the Kyoto Protocol, whereas, according to an International Maritime Organisation (IMO) study, maritime climate gas emissions will rise by more than 70% by 2020 and whereas, in addition to CO 2 , large quantities of other greenhouse gases are given off by on-board cooling systems every year,
F. tā kā daudzās jūrniecības darbības jomās veiksmīgu virzību sekmē novatoriskas idejas kuģošanas nozarē, tā kā Eiropas kuģu būves nozare ar tās plašo aprīkojuma un pakalpojumu sniedzēju tīklu ir virzītājspēks, kas sekmē jauninājumu ieviešanu jūrniecībā izmantojamās tehniskajās iekārtās visā pasaulē;
F. whereas, in many maritime fields of activity, improved performances are driven by innovative ideas as regards shipping, whereas the European shipbuilding industry together with its wide network of equipment and service providers is the worldwide driving force behind innovative maritime hardware,
G. tā kā kuģošana rada mazāk siltumnīcefekta gāzu uz tonnjūdzi, nekā jebkurš cits transporta veids un sasniegumi tehnoloģiju jomā nepārtraukti uzlabo šīs nozares efektivitāti, tā kā pastāv spēcīga politiskā griba veicināt kuģošanu, lai samazinātu kravu pārvadājumu radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas;
G. whereas shipping produces less greenhouse gases per tonne mile than any other mode of transport and technological advances constantly improve the efficiency of this sector, whereas there is a strong political will to promote shipping as a means to reduce greenhouse gas emissions emanating from freight transport,
H. tā kā, pēc ANO vides programmas aplēsēm, apmēram 80 % no jūras piesārņojuma veido no sauszemes ieplūdinātais piesārņojums;
H. whereas the United Nations Environment Programme estimates that about 80% of marine pollution is caused by effluent from the land,
I. tā kā jūras transports ir atbildīgs par daudz dažādu notekūdeņu ievadīšanu jūrā, kuru skaitā ir kuģu cisternu skalošanas ūdeņi, kambīzes, veļas mazgātavas un sanitāro mezglu ūdeņi, balasta ūdeņi, netīša naftas ieplūšana jūrā kuģa darbības laikā; tā kā, ekspluatējot kuģi, rodas arī dažādi cietie atkritumi un tikai neliela to daļa nonāk ostas uzkrāšanas iekārtās, kamēr lielākā daļa atkritumu atklātā jūrā tiek sadedzināti vai vienkārši pārmesti pār bortu;
I. whereas shipping is also responsible for discharging large quantities of various kinds of effluent into the seas, including effluent from tank cleaning, from ships' kitchens, laundry facilities and sanitary installations, ballast water and accidental oil discharge during operations, whereas various kinds of solid waste are also produced in the course of work on board ships and only a small proportion of it is disposed of at port reception facilities, most of it being burnt at sea or simply thrown overboard,
J. tā kā lielie kuģi ved līdzi lielu daudzumu bunkuru degvielas, kas nepieciešama to darbības nodrošināšanai, un avārijas vai kļūmes gadījumā tā var radīt un ir radījusi ievērojamu ekoloģisku kaitējumu, dodot maz iespēju rast kompensāciju tiesas ceļā;
J. whereas large ships now carry large quantities of bunker oil on board for their operational needs and in the event of an accident or incident this oil can and has caused considerable ecological damage, with few possibilities for redress,
K. tā kā, pēc oficiāliem aprēķiniem, 80 % no negadījumiem uz jūras notiek cilvēku kļūdu dēļ;
K. whereas, according to official estimates, about 80% of accidents at sea are directly attributable to human error,
L. tā kā dažas dalībvalstis, piemēram, Grieķija un Vācija, jau ir ieviesušas obligātās kvotas Eiropas jūrnieku skaitam uz noteikta lieluma kuģiem, lai valstī saglabātu zinātību;
L. whereas some Member States, such as Greece and Germany, have already introduced minimum quotas for European seafarers on ships above a certain size, in order to keep know-how in the country,
M. tā kā pašlaik vairums lielo norakstīto kuģu tiek demontēti jaunattīstības valstu kuģu sadalīšanas rūpnīcās nepieņemamos sociālos un vides apstākļos, un šie kuģi vairumā gadījumu tiek pārdoti uzpircējiem ārpus Eiropas, lai apietu Bāzeles Bīstamo atkritumu starptautisko pārvadājumu un to apglabāšanas kontroles konvenciju, kurā noteikts, ka tie ir pieskaitāmi bīstamiem atkritumiem, uz kuriem attiecas eksporta aizliegums;
M. whereas at present when the vast majority of large ships reach the end of their life they are dismantled in shipbreaking yards in the developing world under unacceptable social and ecological conditions and whereas in most cases the sale of these ships to non-European buyers is a way of circumventing the Basel Convention on the Control of Transboundary Movements of Hazardous Wastes and their Disposal under which these ships would be subject to an export ban as hazardous waste,
N. tā kā jūras ūdens līmenis ir cēlies, apdraudot piekrastes reģionus, to iedzīvotājus un tādas nozares kā piekrastes tūrisms;
N. whereas sea water levels have been rising, thus endangering coastal regions, populations and industries such as coastal tourism,
O. tā kā jūras un piekrastes darbību daudzveidība prasa no dalībvalstīm un to iestādēm elastīgu teritorijas plānošanu;
O. whereas the diversity of sea and coastal activities requires flexible spatial planning by Member States and their authorities,
P. tā kā citos transporta veidos ES ir viena no vadošajām attiecībā uz piesārņojošu vielu emisijas ierobežošanu, kā rezultātā Eiropas transporta nozare pasaulē ir vadošā novatorisma jomā, un tā kā ilgtspējīgu Eiropas transporta nozares nākotni var nodrošināt tikai jauninājumi;
P. whereas the EU is a world leader as regards the limiting of pollutant emissions emanating from other means of transport as a result of which European industry has become a world leader in innovation, and whereas the sustainable future of European industry in the long term can only be assured through innovation,
Q. tā kā ES ir vairākas aģentūras, tostarp Eiropas Jūras drošības aģentūra ( EMSA ), Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām ( FRONTEX ), Zivsaimniecības aģentūra un Vides aģentūra, kuras risina dažādus ar jūru saistītus jautājumus, un starp tām acīmredzami nenotiek oficiāla sadarbība;
Q. whereas the EU has several agencies including European Maritime Safety Agency (EMSA), European Agency for the Management of Operational Cooperation at the External Borders (FRONTEX), the Fisheries Agency and the Environment Agency which undertake various marine-related tasks and whereas there are clearly no formal exchanges between them,
R. tā kā jūras maģistrāles no 2004. gada ir starp TEN-T 30 prioritārajiem projektiem, tomēr tikpat kā nav vērā ņemamu rezultātu;
R. whereas, since 2004, the motorways of the sea have been among the 30 priority projects of the TEN transport network but whereas very little progress has been made,