natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ieteikumam ir tālejošas sekas attiecībā uz autortiesību tirgu, un nozīmīgākie tirgus dalībnieki jau tagad darbojas uz tā pamata.
The Recommendation has far-reaching consequences for the copyrights market and major players in the market are already acting on the basis of it.
Tas viennozīmīgi attiecas ne tika uz pašreizējo noteikumu interpretāciju un papildināšanu, un tā ietekmei ir visas pilnīgas regulatīvās iniciatīvas iezīmes.
It clearly goes further than merely interpreting and supplementing existing rules and its impact has all the characteristics of a full regulatory initiative.
Ieteikuma galvenais mērķis ir pielāgot mūzikas tiešsaistes pakalpojumu autortiesību kolektīvo pārvaldījumu to jauno tehnoloģiju attīstībai, kas ir radījušas jaunu autortiesību pārrobežu komerclietotāju paaudzi (t.i., tiešsaistes mūzikas pakalpojumu sniedzējus).
The Recommendation's primary aim is to adapt the collective management of copyrights for online music services to the development of new technologies that have led to the emergence of a new generation of cross-border commercial users of copyrights ( i.e. online music providers).
Taču ir jāuzsver, ka tos pašus principus, ko piemēro attiecībā uz tiešsaistes mūzikas pakalpojumu autortiesību pārvaldījumu, var piemērot un tos droši vien ar laiku piemēros arī ārlīnijas vidē, piemēram, attiecībā uz raidīšanu ēterā.
It must be stressed, however, that the same principles that apply to the management of copyrights for online music services, can, and in due course very likely will, apply to the offline environment as well, such as broadcasting.
Tādējādi precedenti, kas noteikti attiecībā uz tiešsaistes vidi, ir kritērijs plašāka autortiesību tirgus novērtēšanai nākotnē.
The precedents set in relation to the online environment are thus a touchstone for the future evolution of the broader market for authors' rights.
Tas vēlreiz uzsver ikvienas iniciatīvas nozīmi šajā jomā.
Again, this highlights the importance of any initiative in this area.
Lai sniegtu līdzsvarotu ainu, ir jāatzīmē, ka pastāv mazāko tiesību kolektīvo pārvaldītāju un tiesību īpašnieku bažas, ka praksē ieteikums tiek uztverts kā skaidrs signāls nozīmīgākajiem izdevējiem izņemt tā saucamo starptautisko repertuāru, ko viņi kontrolē, no valsts līmeņa tiesību kolektīvajiem pārvaldītājiem un nodot to viena vai nedaudzu lielu tiesību kolektīvo pārvaldītāju rokās ar ekskluzīvām pilnvarām pārstāvēt šīs tiesības visā ES.
To provide a balanced picture, it must be noted that there is a concern on the part of minor CRMs and rightholders that, in practice, the Recommendation has been taken as a clear signal for the major publishers to withdraw the so-called "international" repertoire they control from the network of national collective rights management societies (CRMs) and place it in the hands of one or a very few large CRMs with an exclusive mandate to represent those rights across the EU.
Pretēji ieteikumā atzītajam mērķim veicināt godīgu konkurenci šāda darbība ir potenciāli vērsta pret konkurenci, jo tā var iespējami radīt de facto oligopoliju ar tirgus ietekmes koncentrēšanos nedaudzu nozīmīgāko tiesību īpašnieku un līdzīga skaita lielo tiesību kolektīvo pārvaldītāju rokās.
Contrary to the avowed objective of the Recommendation of promoting fair competition, such action is potentially anti-competitive, as it is likely to lead to a de facto oligopoly, with market power concentrated in the hands of a few major rightsholders and a similar number of big CRMs.
Tas arī rada nopietnus draudus kultūras daudzveidības labai attīstībai un dzīvīgumam Eiropā, jo starptautiskā repertuāra izņemšana no valstu tiesību kolektīvo pārvaldītāju tīkla var izraisīt daudzu valsts tiesību kolektīvo pārvaldītāju darbības izbeigšanos, radot kaitējumu vietējam un minoritāšu repertuāram.
It also constitutes a severe threat to the health and vibrancy of cultural diversity in Europe because the removal of international repertoire from the network of national CRMs is likely to cause many national CRMs to cease to operate, to the detriment of local and minority repertoires.
Komisijas pieņemtais ieteikums ir liedzis Eiropas Parlamentam un dalībvalstīm iespēju veikt apsvērtu ieguldījumu pārmaiņu procesā, kuram nākotnē būtu nozīmīgas sekas attiecībā uz konkurenci šajā jomā un kultūras daudzveidību Eiropā.
The Commission's adoption of the Recommendation has deprived the European Parliament and the Member States of the chance to make considered input to a process of change which will have major consequences for future competition in this field and for cultural diversity in Europe.
Šis jautājums ir pārāk svarīgs, lai Eiropas Parlaments netiktu oficiāli iesaistīts.
This issue is too important for the European Parliament not to be formally involved.
Parlamentam ir jābūt tiesīgam piedalīties demokrātiskajā procesā.
Parliament must be able to play its role in the democratic process.
Tādēļ Komisija ir jāaicina pēc iespējas drīzāk iesniegt priekšlikumu par tāda piemērota saistoša tiesību instrumenta izveidi šajā jomā, ko pieņemtu Parlaments un Padome koplēmuma procedūrā.
The Commission must, therefore, be invited to present as soon as possible a proposal for a suitable binding legal instrument in this field, to be adopted by Parliament and Council in codecision.
Tirgus darbība
Functioning of the market
Autortiesību aģentūras ir autoru un citu tiesību īpašnieku, piemēram, izdevniecību, asociācijas.
Collecting societies are associations of authors and other rightsholders, such as publishers.
Tās dibina, lai uz kolektīva pamata iekasētu un sadalītu autoratlīdzību tiesību īpašniekiem.
They are set up to collect and distribute royalties for rightsholders on a collective basis.
Praksē tiesību kolektīvie pārvaldītāji bauda (dabisku) monopola stāvokli valsts līmenī.
In practice, CRMs enjoy a (natural) monopoly position at national level.
Tiesību īpašniekus šajā teritorijā tieši pārstāv tiesību kolektīvie pārvaldītāji, un trešajās valstīs to īsteno ar tādu savstarpēju līgumu starpniecību, kas noslēgti divpusēji starp to izvēlētajiem tiesību kolektīvajiem pārvaldītājiem un visiem pārējiem tiesību kolektīvajiem pārvaldītājiem Eiropā un pasaulē.
Rightsholders are represented in that territory directly by the CRM and in third countries via reciprocal arrangements concluded bilaterally between their chosen CRM and all the other CRMs in Europe and around the world.
Jau vairākus gadu desmitus Eiropas un starptautiskais mūzikas autortiesību tirgus ir darbojies uz šādu divpusēju līgumu tīkla pamata.
For decades the European and international music copyrights market has functioned on the basis of this network of such bilateral agreements.
Šī „savstarpējo līgumu sistēma” sniedz pilna apjoma apkalpošanu autortiesību lietotājiem (t.i., no viena tiesību kolektīvā pārvaldītāja lietotāji var iegūt licenci vispasaules repertuāra izmantošanai tās valsts teritorijā, kur atrodas tiesību kolektīvais pārvaldītājs), nodrošina pasaules tirgus pareizu pārvaldījumu tā, lai tiesību īpašnieki tiktu pienācīgi atalgoti, un sniedz efektīvu tiesību izpildīšanas mehānismu visiem iesaistītajiem valsts un starptautiskajiem tiesību īpašniekiem.
This “System of Reciprocal Agreements” provides a one-stop-shop for users of copyrights ( i.e. from one CRM, users can get a licence for the worldwide repertoire for exploitation in the national territory where the CRM is located), ensures proper monitoring of the global market so that rightsholders are appropriately remunerated and provides an effective rights-enforcement mechanism for all the national and international rightsholders involved.
Šī sistēma nodrošina, ka ne tikai lielie tiesību īpašnieki, bet arī mazie un vietējie autori ir labi pārstāvēti tirgū un saņem viņu taisnīgu daļu no iegūtās autoratlīdzības.
This system ensures that not only the big rightsholders, but also small and local authors, are well represented on the market and receive their fair share of the royalties collected.
Tirgus pārmaiņas un konkurences ieviešana
Market change and the introduction of competition
Esot daļai no Eiropas mūzikas tirgus tālākās attīstības, regulētas konkurences ieviešana ir vajadzīga, lai atspoguļotu pārmaiņas Eiropas vienotajā tirgū, tehnoloģiju attīstību, jaunu uzņēmējdarbības modeļu rašanos, kā arī no tiem izrietošās patērētāju izvēles un rīcības pārmaiņas.
As part of the further development of the European music market, the introduction of controlled competition is needed to reflect the changes in the European single market, developments in technology, the emergence of new business models and the consequent changes in consumer preferences and behaviour.
Ieteikums paredz, ka tiesību īpašniekiem būtu jābūt lielākai brīvībai, izvēloties tiesību kolektīvo pārvaldītāju, kas vislabāk atbilst viņu vajadzībām.
The Recommendation intends that rightsholders should have greater freedom to choose the CRM that best serves their needs.
Citiem vārdiem, konkurencei starp tiesību kolektīvajiem pārvaldītājiem būtu jāpamatojas uz individuālu tiesību kolektīvo pārvaldītāju sacensību tiesību īpašnieku piesaistīšanā.
In other words, competition between CRMs should be based on individual CRMs competing to attract rightsholders.
Pavirši vērtējot, tas, šķiet, nāk par labu tiesību īpašniekiem.
Superficially, this appears to benefit rightsholders.
Praksē tomēr individuālie autori jau var uzticēt savas tiesības izvēlētajam tiesību kolektīvajam pārvaldītājam.
In practice, however, individual authors may already place their rights with the CRM of their choice.
Tiešām, ir vairāki gadījumi, kad sekmīgākie autori izmanto šīs tiesības un izvēlas, piemēram, strādāt ar tiesību kolektīvajiem pārvaldītājiem ārpus savas mītnes valsts.
Indeed, there are a number of instances of more successful authors exercising this right and opting, e.g. , to work with a CRM outside their home country.
Taču tas parasti nav viegli izdarāms maziem tiesību īpašniekiem.
This is generally not that feasible in practice for small rightsholders.
Turklāt referente ir novērojusi, ka mazie tiesību kolektīvie pārvaldītāji un tiesību īpašnieki ir nobažījušies, ka nozīmīgākie izdevēji interpretē ieteikumu kā iespēju izņemt viņu kontrolētās tiesības no visiem valsts tiesību kolektīvajiem pārvaldītājiem un nodot tās nedaudziem lielākajiem tiesību kolektīvajiem pārvaldītājiem.
Furthermore, the rapporteur has noted that minor CRM’s and rightholders are concerned that the Recommendation has been interpreted by the major publishers as an opportunity to withdraw the rights they control from all the national CRMs and place them with a small number of larger CRMs.
Pēdējie tad var apiet savstarpējo līgumu tīklu un piešķirt licences visā Eiropas tirgū un šim tirgum, tādējādi atbilstīgi samazinot valstu tiesību kolektīvo pārvaldītāju apgrozījumu.
The latter will then be able to by-pass the network of reciprocal agreements and grant licenses in and for the whole European market, thereby diminishing the turnover of the national CRMs commensurately.
Valstu tiesību kolektīvo pārvaldītāju apgrozījuma zudumi autoratlīdzībā, kas ieņemta saistībā ar starptautisko repertuāru, apgrūtina valsts tiesību kolektīvo pārvaldītāju efektīvu darbību, jo viņu darbības izmaksas uzņemas mazāks skaits vietējo tiesību īpašnieku.
The loss to the national CRMs of the turnover associated with royalties collected in respect of international repertoire would make it increasingly difficult for national CRMs to function effectively because the cost of their operations would fall on a smaller number of local rightsholders.
Ja kādas valsts tiesību kolektīvais pārvaldītājs ir spiests pārtraukt savu darbību, ir maz ticams, ka mazais tiesību īpašnieks saņems tāda paša līmeņa pakalpojumus no alternatīva tiesību kolektīvā pārvaldītāja citā valstī, kur, piemēram, runā citā valodā.
Once a national CRM is forced to cease operations, it is unlikely that a small rightsholder will obtain an equivalent level of service support from an alternative CRM in another country where, for example, another language is in use.
Šī pieeja tiesību pārvaldījumam acīmredzami atbalsta lielos un veiksmīgos komerciālos tiesību īpašniekus uz vietējā un/vai minoritāšu repertuāra autoru rēķina.
This approach to rights management clearly favours large and successful commercial rightsholders at the expense of authors of local and/or minority repertoire.
Praksē šāda veida konkurence patiesībā iedragā vairuma tiesību īpašnieku pozīcijas, kas, šķiet, nav saskaņā ar Komisijas nodomu.
In practice, this sort of competition would actually undermine the position of the majority of rightsholders, which would not appear to be the Commission’s intention.
Un tomēr, tā kā internets darbojas pāri valstu robežām, tiešsaistes mūzikas piedāvātājiem ir jābūt iespējai iegūt Eiropas licences, kas darbojas divu vai vairāku Eiropas kontinenta valstu teritorijās.
And yet, since the Internet operates beyond national borders, online music providers must be in a position to acquire pan-European licences that cover two or more national territories on the European continent.
Un viņiem ir jābūt tiesīgiem izvēlēties, kur saņemt šīs licences uz tā pamata, kur viņi saņem viskonkurētspējīgākos pakalpojumus.
And they must have the choice of where to go for those licences on the basis of where they receive the most competitive services.
Šis ir viens no darbības veidiem, kādā tiesību kolektīvie pārvaldītāji sacenšas, piesaistot lietotājus.
This scenario is one where CRMs compete for users.
Taču šādu sistēmu drauds ir tas, ka valstu tiesību kolektīvajiem pārvaldītājiem būtu jāsacenšas ar mērķi piesaistīt jaunus uzņēmumus, izdarot spiedienu uz to autoratlīdzību līmeni, ko maksā tiesību īpašniekiem.
However, the danger with such a system is that the national CRMs would compete for new business by exerting pressure on the level of royalties paid to rightsholders.
Ir pat ļoti iespējams, ka rezultātā autoru ieņēmumi pakāpeniski samazināsies.
It is possible, even likely, that this would result in authors’ revenues spiralling downwards.
Tas atkal nav tiesību īpašnieku interesēs, un tam neapšaubāmi būs negatīva ietekme uz kultūras daudzveidību Eiropā, jo mazākie tiesību īpašnieki piedzīvos tādu ienākumu samazināšanos, ka viņi nevarēs turpināt savu darbību.
Again, this is not in the interest of rightsholders and would undoubtedly have an adverse impact on cultural diversity in Europe, as smaller rightsholders would see their earnings depressed to such an extent that they would no longer be able to survive.
Kultūras daudzveidība pret konkurenci
Cultural diversity v. competition
Konkurences ieviešana ar „lielajam sprādzienam” līdzīgām metodēm autortiesību kolektīvā pārvaldījuma jomā nebūtu vēlama, jo tas varētu radīt neatgriezeniska kaitējumu kultūras daudzveidībai Eiropā.
A “big bang”-style introduction of competition in the field of collective management of author’s rights should not be pursued because of the risk of irreversible damage to cultural diversity in Europe.
Drīzāk konkurence būtu jāievieš tā, lai jau sākotnēji nodrošinātu vienādus noteikumus, panākot, ka visi tiesību kolektīvie pārvaldītāji var konkurēt uz līdzīgiem noteikumiem.
Rather, competition should be introduced in a way which ensures a level playing field at the outset so that all CRMs have the opportunity to compete on an equal footing.
Tādēļ ir jāmeklē kompromisa risinājums šai īpašajai Eiropas problēmai.
The solution is to find an alternative compromise solution to what is a peculiarly European problem.
Taisnīga un regulēta konkurence ir jāievieš tādā veidā, lai novērstu nelabvēlīgus faktorus, kas samazina autoru ienākumus, vienlaikus ļaujot mūzikas lietotājiem iegūt Eiropas licences, kas ir saskaņā ar jaunajiem nākotnes uzņēmējdarbības modeļiem.
Fair and controlled competition must be introduced in such a way that downward pressure on authors' income is avoided whilst enabling music users to obtain pan-European licences which are in line with the new business models that represent the future.
Turklāt daži uzskata, ka ir būtiski nepieļaut, ka nozīmīgākie tiesību īpašniekiem slēdz ekskluzīvus līgumus ar vienu vai nedaudziem tiesību kolektīvajiem pārvaldītājiem, tādējādi izņemot starptautisko repertuāru no vispārējās sistēmas.
In addition, some consider it essential to prevent major rightsholders from reaching exclusive agreements with one or a small number of CRMs, thereby removing the international repertoire from the overall system.
2006. gada 20. jūlija ziņojumā Kultūras un izglītības komiteja pauda bažas par ieteikuma iespējamo negatīvo ietekmi uz kultūras daudzveidību Eiropā, jo tas varētu ietekmēt savstarpējās sistēmas darbību un tādējādi izraisīt tiesību koncentrēšanos lielākajās tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijās.
In its report of 20.7.2006, the Committee on Culture and Education expressed its concerns about the potential adverse effects of the Recommendation on cultural diversity in Europe on the ground that it would affect the functioning of the reciprocal system and that this will lead to a concentration of rights in the bigger CRMs.
Tas graus mazāko tiesību kolektīvo pārvaldītāju darbību un tādēļ apdraudēs mazo un vietējo autoru pozīcijas visā Eiropā.
This will undermine the functioning of the smaller CRMs and therefore endanger small and local authors' position throughout Europe.
Tāpēc ir būtiski svarīgi, lai divpusējo līgumu tīkls paliktu, kāds tas ir, nepieļaujot repertuāra izņemšanu no šā tīkla.
It is therefore of key importance that the network of bilateral agreements should remain in place without leaving room for the withdrawal of repertoire from this network.
Tādēļ nedrīkstētu pieļaut, ka tiesību īpašnieki un tiesību kolektīvie pārvaldītāji vienojas par ekskluzīvajām pilnvarām.
The conclusion of exclusive mandates between rightsholders and CRMs should therefore not be allowed.
Lai Eiropas autortiesību tirgus pienācīgi attīstītos, ir svarīgi, lai valsts varas iestādes veiktu adekvātus papildu pasākumus.
In order for the European copyrights market to develop properly, it is crucial that adequate follow-up is undertaken by the authorities.
Šajā saistībā Komisijai, cik drīz vien iespējams, ir jāveic tiešsaistes mūzikas pakalpojumu daudzteritoriālas un daudzrepertuāra licencēšanas ietekmes novērtējums kopumā un tās ietekmes novērtējums uz kultūras daudzveidību un tiesību īpašnieku ekonomisko un sociālo situāciju.
In this context, the Commission should conduct, as soon as possible, an assessment of the impact of multi-territory and multi-repertoire licensing on online music services and its effects on cultural diversity and rightsholders’ economic and social situation.
Turklāt Komisijai ir jāveic tiesību pārvaldījuma horizontālās koncentrēšanās dažos sektoros kritiska analīze un šādas koncentrēšanās iespējamās ietekmes novērtējums uz tiesību lietotājiem un tiesību īpašniekiem.
In addition, the Commission should carry out a critical analysis of the horizontal concentration in certain sectors of rights management and the effects such concentration will have on rights users and rightsholders.
Vajadzības gadījumā jāveic piemēroti pasākumi, lai nodrošinātu, ka Eiropas tiešsaistes mūzikas pakalpojumu tirgus nezaudē spēju attīstīties labvēlīgā virzienā, neietekmējot negatīvi Eiropas kultūras daudzveidību.
Where necessary, appropriate measures must be taken in order to ensure that the European market for online music services remains in a position to develop in a healthy way without adverse effects on cultural diversity in Europe.
Tiesiskais regulējums
Legal framework
Gatavojot šo ziņojuma projektu Eiropas Parlamenta rezolūcijai, ir pilnībā ievērots Eiropas tiesiskais regulējums un ar to saistītās politikas veidošanas iniciatīvas, acquis communautaire autortiesību un blakustiesību jomā attiecībā uz mūzikas tiesībām, kā arī attiecīgie starptautiskie nolīgumi.
In the preparation of this Draft Report for a European Parliament Resolution, full account has been taken of the existing European legal framework and related policy-making initiatives, the acquis communautaire in the area of copyright and related rights which applies to music rights, and relevant international agreements.
To pilns saraksts ir ietverts rezolūcijas priekšlikuma preambulā.
For a complete list, see the preamble to the motion for a resolution.
Ir ņemts vērā arī pētījums „Tiesību kolektīvais pārvaldījums Eiropā – efektivitātes meklējumi”, kuru ierosinājusi Juridiskā komiteja un kuru komitejai izklāstīja 2006. gada 11. septembrī.
Account has also been taken of the study “The Collective Management of Rights in Europe – The Quest for Efficiency”, undertaken for the Committee for Legal Affairs and presented to the committee on 11.09.2006.
par Komisijas 2005. gada 18. maija Ieteikumu par likumīgu mūzikas tiešsaistes pakalpojumu autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārrobežu pārvaldījumu
on the Commission Recommendation of 18 October 2005 on collective cross-border management of copyright and related rights for legitimate online music services
Kultūras un izglītības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Juridisko komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Culture and Education calls on the Committee on Legal Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
2. izsaka nožēlu, ka Komisija pirms šā ieteikuma pieņemšanas neuzsāka plašu un rūpīgu apspriešanās procesu ar ieinteresētajām pusēm un ar Eiropas Parlamentu, un uzsver nepieciešamību attiecīgi apspriesties ar visu veidu tiesību īpašniekiem attiecībā uz jebkurām regulējošām darbībām šajā procesā, lai nodrošinātu viņu tiesību taisnīgu un proporcionālu pārstāvību;
Regrets that the Commission did not undertake a broad and thorough consultation process with interested parties and with the European Parliament before the adoption of this Recommendation, and stresses the need for a proper consultation of all categories of right-holders in any future regulatory activities in this process, in order to ensure a fair and balanced representation of their interests;
5. apstiprina, ka mūzika nav patēriņa priekšmets un ka tiesību kolektīvie pārvaldītāji ( CRM ) galvenokārt ir bezpeļņas organizācijas, un ka tādēļ sistēmas ieviešana, kas pamatotos uz neierobežotu konkurenci, nevarētu būt autoru interesēs un neveicinātu Eiropā kultūras daudzveidību un radošumu;
Asserts that music is not a commodity and that collective rights managers (CRMs) are mainly non-profit-making organisations, and that therefore introducing a system based on unrestricted competition may not be in the interests of authors and of promoting cultural diversity and creativity in Europe;
– jābūt saistītai ar attiecīgiem pasākumiem, lai aizsargātu un veicinātu kultūras izpausmju daudzveidību, īpaši piedāvājot lietotājiem plašus un dažādotus repertuārus, it īpaši vietējos repertuārus,
- be accompanied by appropriate measures to safeguard and promote the diversity of cultural expressions, notably by offering users large diversified repertoires, particularly local repertoires,
– jānodrošina, ka visi tiesību īpašnieki, neatkarīgi no to valsts piederības un pastāvīgās uzturēšanās vietas, saņem taisnīgu autoratlīdzības daļu bez liekas kavēšanās,
- ensure that all right-holders, irrespective of their nationality or residence, receive a fair share of royalties as directly as possible,
– nedrīkst pieļaut, ka vislielāko peļņu nesošie tiesību īpašnieki nostiprina savu pārsvaru, kaitējot tiesību īpašniekiem, kas saņem mazākus ienākumus,
- not allow the most profitable right-holders to strengthen their dominance to the detriment of the lower-earning right-holders,
– un ka tādēļ rūpīgi jāizvērtē sekas;
and that therefore there should be a careful assessment of the consequences;
18 uzskata, ka vienmēr, kad tiesības pārvalda kolektīvi, dalībvalstīs jāievieš objektīvi un efektīvi strīdu izšķiršanas mehānismi, lai nodrošinātu, ka tiesību īpašniekiem un lietotājiem ir pieejami strīdu izšķiršanas līdzekļi, neierobežojot neviena pārsūdzības tiesības;
18 Considers that whenever rights are managed collectively, equitable and effective dispute-settlement mechanisms should be introduced in the Member States to ensure that right-holders and users have access to a means of settling disputes, without prejudice to everyone's right to judicial review;