natgillin/translations-raw huggingface dataset:
21. sagaida, ka Komisija, ņemot vērā stratēģisku vides novērtējumu, sagatavo priekšlikumus par biomasas rentablas un ilgtspējīgas izmantošanas veicināšanu apsildes un dzesēšanas jomā gan valsts, gan privātajā sektorā;
Expects the Commission, following a strategic environmental assessment, to put forward proposals for promoting the cost-effective and sustainable use of biomass for heating and cooling purposes in both the public and private sectors ;
31. atzinīgi novērtē Komisijas paziņojumā noteikto mērķi joprojām veicināt atjaunojamās enerģijas izmantošanu, tostarp, biodegvielu ražošanā un lietošanā transporta jomā, neierobežojot dalībvalstu brīvību izvēlēties citas atjaunojamas tehnoloģijas, kā arī jomu un piemērojuma veidu, kurā biomasa dod vislabākos rezultātus attiecībā uz siltumnīcefektu un enerģiju;
Welcomes the objective underlying the Commission communication of continuing to promote the use of renewable energies, including biofuels, including their use in the transport sector, without prejudice to the freedom of the Member States to choose other renewable technologies as well as the sector and application in which biomass achieves the highest greenhouse and energy benefits;
34. aicina Komisiju likvidēt visus nepamatotos šķēršļus biomasas un biodegvielu tirgū, neaizmirstot par vides, veselības un ilgtspējas apsvērumiem, kas ir šo pasākumu pamatā;
Calls on the Commission to remove any unjustified barriers to the market of biomass and biofuels without compromising the environmental and health considerations on which such measures were based;
Pētniecības pamatprogrammu un prasa, lai Padome un Komisija pieņem Parlamenta priekšlikumu, lai no enerģijas pētniecības finansējuma divas trešdaļas tiek veltītas atjaunojamās enerģijas pētniecībai;
Endorses the Commission's intention to provide ongoing support for research and development, particularly in the field of second-generation biofuels, and to facilitate their large-scale implementation; refers to the seventh framework programme for research and urges the Council and the Commission to accept Parliament's proposal that two-thirds of energy research funding should be devoted to renewables research;
37. uzskata, ka pēc iespējas drīz ir jānosaka tehniskie standarti biodegvielu jomā un jāpārskata Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 13. oktobra Direktīva 98/70/EK par benzīna un dīzeļdegvielas kvalitāti un tās sakaru ar biodegvielu lietošanu, nepieļaujot kompromisus vides un veselības apsvērumos, kuri veido šo pasākumu pamatu; uzsver, ka pašreizējie standarti ir tikai jākoriģē vai Direktīva 98/70/EK ir jāgroza tikai tad, ja Komisija ir izvērtējusi lielāka biodegvielu piejaukuma benzīnam un dīzeļdegvielai lietošanas ietekmi uz gaisa kvalitāti;
Believes that there is an urgent need to lay down as soon as possible the technical standards for biofuels and to review Directive 98/70/EC of the European Parliament and of the Council of 13 October 1998 relating to the quality of petrol and diesel fuels and its relationship to biofuels use, without compromising the environmental and health considerations on which these measures were based; stresses that the existing standards should only be adjusted, or Directive 98/70/EC should only be amended, once the Commission has finalised its assessment of the impact on air quality of the use of higher biofuels blends in petrol and diesel;38. .
38. pieprasa pārstrādāt spēkā esošo standartu EN 14214, lai iekļautu citus biomasas veidus;
Urges, in particular, an overhaul of the existing standard EN 14214 in order to include additional types of biomass;
Pētniecības pamatprogrammu Komisija savā atbalstā pētniecībai atbilstīgi ņem vērā mērķi par biomasas izmantošanas palielināšanu saistībā ar dzesēšanas un apkures tālvadības sistēmām;
Expects the Commission to take appropriate account in its support for research of the aim of increasing the use of biomass in connection with distance cooling and heating systems – in accordance with the position adopted by Parliament at first reading on the seventh framework programme for research;
44. aicina Komisiju atbalstīt Vides un drošības globālā monitoringa ( GMES ) attīstību un izmantošanu, lai uzraudzītu zemes lietošanu bioetanola ražošanā un kavētu tropisko lietusmežu izpostīšanu un cita veida negatīvu ietekmi uz vidi;
Calls on the Commission to support the development and use of the Global Monitoring for Environment and Security (GMES) system to monitor land use in the production of bio-ethanol so as to prevent the destruction of rainforests and other negative impacts on the environment;
49. aicina īstenot CARS 21 astoto ieteikumu, saskaņā ar kuru otrās paaudzes biodegvielas ir īpaši daudzsološa tehnoloģija, lai samazinātu izplūdes gāzes transporta nozarē;
Calls for the eighth recommendation of the CARS 21 Group, according to which second generation biofuels are a particularly promising technology for reducing carbon dioxide emissions in the transport sector, to be translated into action;
56. konstatē, ka pašlaik pasaules tirgū notiek biodegvielu tirdzniecība un ES darbība šajā jomā vēl nav pietiekama; tomēr uzskata, ka vietējās ražošanas veicināšanai jābūt absolūtai prioritātei;
Notes that biofuels are now being traded on the world market and that the EU is not yet self-sufficient in this area; considers, however, that the promotion of domestic production should be an absolute priority;
59. uzskata, ka līdz 2007. gadam Komisijai ir jāiesniedz ziņojums par biodegvielu ražošanas un ievešanas nosacījumiem galvenajās ražotājvalstīs;
Believes that it is essential for a report to be submitted by the Commission by the end of 2007 on the production and export conditions for biofuels in the principal producer countries;
62. ir pārliecināts, ka būtiska nozīme ir sabiedrības atbalstam biodegvielu jomā un atzīmē sabiedrībā izplatītās bažas par „zaļo” gēnu tehnoloģiju; uzskata, ka enerģijas ziņā intensīvākas biomasas attīstībai ir jābūt videi labvēlīgai un tā nedrīkst radīt reālus vai šķietamus draudus ģenētiski nemodificētas pārtikas ražošanai; ir pārliecināts, ka marķējuma atbalsta selekcija ( MAS ), kas palīdz uzlabot graudaugus, tos „gudri audzējot”, t.i., krustojot līdzīgu grupu augus, nevis tos ģenētiski modificējot ar integrētiem svešiem gēniem, ir būtiski jāveicina enerģijas ziņā intensīvākas un vienlaicīgi videi labvēlīgākas biomasas attīstībai;
Is convinced that public support for biofuels is essential and notes the widespread public anxiety about green genetic engineering; believes that the development of energy-intensive biomass must be environmentally safe and must not create a real or perceived threat to non-GM food production;is convinced that Marked Assisted Selection (MAS), which allows the improvement of crops, through 'smart breeding', i.e. the crossing of plants of similar families rather than their genetic modification through the integration of alien genes, must provide a major contribution to the development of energy-intensive and at the same time environmentally safe biomass;
70. prasa Komisijai paplašināt to kultūraugu sarakstu, kurus izmanto biodegvielu ražošanai, lai nodrošinātu, ka gan vietējā, gan reģionālā līmenī tiek atlasītas vispiemērotākās enerģiju kultūras, kā arī veicināt kūtsmēslu fermentāciju;
Urges the Commission to extend the list of crops eligible for cultivation for the production of biofuels in the support systems, to ensure that the most suitable energy crops are selected at local and regional level and to encourage the fermentation of manure;
Pieņemtie teksti , P6_TA(2006)0058 . ;
Texts Adopted, P6_TA (2006)0058.
79. aicina pievērst lielāku politisku un tautsaimniecisku uzmanību ES un tās Eiropas kaimiņvalstu biodegvielu tirgu sadarbībai un integrācijai, sevišķi saistībā ar īpašajiem partnerības nolīgumiem;
Calls for greater political and economic attention to be paid to cooperation and integration among the biofuels markets in the EU and its neighbouring European states, particularly in the framework of the specific partnership agreements;
ES Komisija 2006. gada pavasarī sagatavoja Zaļo grāmatu par enerģētikas politiku ES.
In the spring of 2006, the European Commission presented a green paper on energy policy in the EU setting out as its main objectives competitiveness, sustainability and security of supply.
Šai politikai ir trīs mērķi – konkurētspēja, ilgtspēja un energoapgādes drošība.
The biomass action plan and the EU strategy for biofuels should also be seen in this wider context.
Plašākā kontekstā ir jāiekļauj arī rīcības plāns par biomasas izmantošanu un ES stratēģija biodegvielu jomā.
Mention certainly needs to be made of biomass as an important component in the realisation of these objectives.
Rīcības plānā par biomasas izmantošanu jāizklāsta pasākumi, kas veicinātu biomasas izmantošanu siltumenerģijas, elektroenerģijas ražošanā un transporta jomā, kā arī citi pasākumi, kas ietekmētu apgādi ar biomasu, finansēšanu un pētniecību.
The biomass action plan sets out to describe measures to promote the use of biomass, electricity generation and heat production, measures in the transport sector and additional measures concerning the supply of biomass and research as well as financial aspects.
Vienlaikus jāveic vispārēja ietekmes novērtēšana.
An impact assessment is being carried out at the same time.
Attiecīgi ņemot vērā specifisko vispārējās ietekmes novērtējumu un Parlamenta atzinumus, Komisija iesniedz priekšlikumus.
Ultimately, the Commission's proposals will be brought forward in line with the specific impact assessment and the opinions of Parliament.
Pašlaik ES no biomasas iegūst 4 % tai vajadzīgās enerģijas.
The EU currently meets 4% of its energy needs from biomass.
Biomasas izmantošanu ES līdz 2010. gadam varētu palielināt no 69 mtne
This is due to more than double by 2010 from 69 mtoe
Atbalsts biomasas izmantošanai ir saistīts ar noteiktiem mērķiem, saskaņā ar kuriem 2010. gadā ir paredzēts sasniegt 12 % lielu atjaunojamās enerģijas īpatsvaru kopējā enerģijas patēriņā, 21 % lielu atjaunojamās enerģijas īpatsvaru elektroenerģijas ražošanā un 5,75 % lielu biodegvielas īpatsvaru.
The promotion of biomass use dovetails with the objectives set for the use of renewable energies in the EU of 12% by 2010 made up of a 21% share of the electricity sector and of 5.75% for biofuels.
Biomasas izmantošanas izmaksas un ieguvumi
Costs and benefits of biomass use
Biomasa vienīgā starp atjaunojamās enerģijas veidiem satur oglekli, un tāpēc tā ir īpaši svarīga oglekli saturošu produktu ražošanā.
Biomass is the only carbon carrier among the renewable energies and hence of particular importance for the manufacture of carbonaceous products.
Tādēļ ir jāapsver šīs alternatīvas izmantošana enerģētikā.
The energy use of this alternative therefore needs to be considered.
Izmantošana enerģētikā veicina energoresursu nodrošinājuma dažādošanu Eiropā un var samazināt atkarību no importētās enerģijas.
Energy use of biomass contributes to the diversification of the energy supply in Europe and can reduce dependence on imports.
Bez tam ievērojami var samazināties siltumnīcefekta gāzu emisija, ja biomasu izmanto apsildīšanas un dzesēšanas, transporta, kā arī elektroenerģijas ražošanas nozarē.
In addition, a noticeable reduction in greenhouse gas emissions can be relied on where biomass is utilised in the areas of heating and cooling, transport and electricity generation.
Līdz ar to noteikti var radīt arī jaunas darbavietas; saprotami, ka šīs norises rezultāta aplēses ir svārstīgas, no 200 000–300 000 darbavietām.
The creation of jobs is therefore a definite possibility but estimates of this impact vary between 200 000 and 300 000 jobs.
Galvenokārt labumu no biomasas lielāka apjoma izmantošanas var gūt lauku apvidi.
Rural areas in particular may benefit from increased use.
Pamatojoties uz brīvprātīgu vienošanos ar naftas rūpniecību, automobiļu rūpniecību un tādām nozarēm kā enerģētika, lauksaimniecība, atkritumu apsaimniekošana un mežsaimniecība, biomasu var ātrāk iegūt un lielākā apjomā izmantot.
More rapid development and increased use of biomass are also possible on the basis of voluntary agreements with the energy industry, the oil industry, the car industry, the agricultural sector, the waste industry and the forestry sector.
Lai konkrēti noteiktie mērķi un tiesību akti visās dalībvalstīs sāktu darboties, saskaņā ar pieredzi paiet ilgs ieviešanas laiks.
All experience shows that specific targets and legislative provisions take effect only after a lengthy implementation phase in the Member States.
Biomasas izmantošana siltumenerģijas ražošanā
Biomass heating
Biomasas izmantošana dzīvojamo ēku un rūpnieciskajā apkurē ir vienkārši realizējama un salīdzinājumā ar cita veida kurināmiem izmaksu ziņā izdevīga, gan iegādājoties iekārtas, gan pašu kurināmo.
Biomass use in residential and industrial heating is simple to implement and good value when compared with other heating fuels; this is true of the acquisition both of systems and of the fuel itself.
Tagad ir pieejamas jaunas metodes, kā pārvērst koksni un tīros atkritumus granulās, kas patērētājus nodrošina ar atbilstīgu kurināmā apgādi.
Techniques are now available for turning wood and clean residues into standardised pellets that ensure suitable supplies for consumers.
Siltumenerģijas ražošanas joma var attīstīties, par ko jau šodien liecina biomasas tirgus izaugsme.
In the area of heat generation there are development opportunities that are already reflected today in the growth of the biomass market.
Komisijai tāpēc jānodrošina, lai dalībvalstīs paātrinātu Kopienas tiesību aktu īstenošanu attiecībā uz koģenerāciju Direktīvā 2004/8/EK.
The Commission must therefore ensure that implementation of Community law on co-generation in the form of Directive 2004/8/EC is pressed ahead with in the Member States.
Biomasas katlu jaudas uzlabošana mājsaimniecībās notiek, piemērojot Direktīvu 2005/32/EK par ekodizaina prasībām.
Improving the performance of household biomass boilers goes hand in hand with adaptation of Directive 2005/32/EC on eco-design.
Biomasas izmantošana komunālajā apkurē
Biomass in district heating
Miljoniem ES iedzīvotāju izmanto komunālās apkures pakalpojumus.
Millions of EU citizens are connected up to district heating networks.
Tāpēc izvirzītais mērķis ir komunālās apkures sistēmu attīstība.
The objective is the development of new district heating systems.
Komisija pamatoti aicina dalībvalstis pievienot komunālo apkuri to preču un pakalpojumu sarakstam, kuriem dalībvalstis var piemērot samazinātu PVN likmi (KOM (2003) 397), piemēram, samazinātas PVN likmes jau tagad piemēro dabasgāzei vai elektrībai.
The Commission rightly appeals to Member States to add the supply of district heating to the list of goods and services subject to a reduced rate of VAT ( COM(2003)0397 ) as, for example, in the case of natural gas and electricity which are taxed at reduced VAT rates.
Bez tam jānodrošina iespēja ievadīt biogāzi gāzes apgādes tīklā, lai veicinātu biogāzes iekārtu attīstību un pārdošanu.
In addition, the opportunities must be created for feeding biogas into gas supply networks in order to promote the marketing and expansion of biogas installations.
Biomasas izmantošana elektroenerģijas ražošanā
Electricity from biomass
Elektroenerģiju var ražot no biomasas, izmantojot dažādas tehnoloģijas.
Electricity can be generated from biomass using various technologies.
Biomasu kā papildu kurināmo var pievienot oglēm vai gāzei.
For example, biomass can be added to coal or gas as a supplementary fuel.
Pie tam lielās centralizētās spēkstacijas enerģijas iegūšanai, piemēram, Dānijā vai Somijā, izmaksu ziņā ir ļoti izdevīgas.
Central large-scale power stations such as in Denmark or Finland operate very cost-effectively in this way.
Protams koģenerācijas iekārtu palīdzību vajadzētu izmantot to siltumu, kas rodas elektroenerģijas ražošanā.
However, the heat arising as a by-product of electricity generation should be used in cogeneration plants.
Turklāt dalībvalstīm un Komisijai ir jāatbalsta šis divkāršais ieguvums.
This double dividend should therefore be encouraged by Member States and the Commission.
Principā direktīva par atjaunojamās enerģijas izmantošanu elektroenerģijas ražošanā nodrošina pamatu biomasas izmantošanai elektroenerģijas ražošanai (2001/77/EK).
More generally, Directive 2001/77/EC on the promotion of electricity produced from renewable energy sources sets out the framework for electricity generation from biomass.
Direktīva 2003/30/EK par biodegvielas un citu atjaunojamo veidu degvielas veicināšanu nosaka biodegvielas daļu 2 % apmērā 2005. gadā un 5,75 % apmērā 2010. gadā, kas visām ES dalībvalstīm ir jāpieņem par mērķi.
Directive 2003/30/EC on biofuels lays down market shares for biofuels of 2% in 2005 and of 5.75% in 2010 as a target for all Member States in the EU.
No 97 miljoniem hektāru lielās iespējamās audzēšanas platības ES 25 dalībvalstīs ir izmantoti tikai 1,8 miljoni hektāru, lai iegūtu izejvielas biodegvielas ražošanai (2005. gads).
Only 1.8 million of the 97 million hectares of the potential cultivation area in EU25 are being used to produce raw material for biofuel production (2005).
Biodīzeļdegvielas daļa veido 70–80 % no kopējā biodegvielas patēriņa.
Biodiesel accounts for a 70-80% share of total biofuel consumption.
Lai sniegtu atbalstu biodegvielas ražošanai, dažas dalībvalstis izmanto iespēju piešķirt nodokļu atbrīvojumus degvielai, turklāt šie nodokļu atbrīvojumi pakļauti valsts atbalsta kontrolei.
Some Member States are using the option of fuel tax exemptions to promote biofuels, although this is subject to state aid control.
Vairākas dalībvalstis sākušas ieviest biodegvielas izmantošanā izvirzītās prasības, pieprasot degvielas piegādes uzņēmumiem nodrošināt, lai tirgū realizētajai degvielai būtu biodegvielas piejaukums noteiktā proporcijā.
In addition, a number of Member States have imposed obligations on oil companies requiring them to add a higher percentage of biofuels to standard fuels.
Tas parāda, ka dalībvalstis izmanto divus mehānismus, lai īstenotu direktīvu par biodegvielas izmantošanu: 1) nosakot izņēmumus attiecībā uz nodokļiem, 2) izvirzot obligātu prasību piejaukt biodegvielu parastajai degvielai.
This shows that Member States are using two mechanisms to implement the biofuels directive, i.e. (1) tax exemptions and (2) obligation to add biofuels to ordinary fuels.
Biodegvielas piejaukšana noteiktā proporcijā parastajai degvielai šķiet daudzsološs veids, kā pārvarēt grūtības, kas saistās ar nodokļu atbrīvojumiem, un tāpēc to vajadzētu ieviest visā Eiropas Savienībā.
The admixture of biofuels to conventional fuels at a given percentage rate may be a solution to the difficulties with tax exemptions and should therefore be applied throughout the EU.
Principā jāatzīmē, ka otrās paaudzes biodegvielai jau sen var dot augstu vērtējumu.
As a general rule, it should be remembered that second-generation biofuels are preferable in the long term.
Apsveicama lieta ir biodegvielas tehnoloģiju programmas izveide sadarbībā ar rūpniecību.
The establishment of a biofuel technology platform jointly with industry is to be welcomed.
Importa un eksporta līdzsvarojums
Balancing imports and exports
Biodegvielu tagad pārdod visos pasaules tirgos.
Biofuels are now traded throughout the world market.
Pašapgādes pieeja ES vajadzību apmierināšanai nav iespējama.
The EU cannot adopt an autarkic approach to supply.
Tomēr jāatzīmē, ka vietējās ražošanas atbalstīšana ir jānosaka par pilnīgu prioritāti.
However, it should be remembered that top priority should go to encouraging domestic production.
Lai palielinātu biodegvielas tirgus daļu līdz 5,75 % 2010. gadā, ir dažādas pieejas.
To achieve a higher market share for biofuels of 5.75% by 2010, various approaches are possible.
Var veikt šādus pasākumus:
The following measures could be adopted:
Grozīt standartu EN14214, lai panāktu plašāku augu eļļas izmantošanu biodīzeļdegvielas ražošanā;
Amendment of Standard EN14214 to authorise a wider range of vegetable oils for the production of biodiesel;
Pārveidot tirgus piekļuves nosacījumus importētajam bioetanolam tā, lai nodrošinātu attīstības iespējas savai rūpniecībai Eiropā;
Market access conditions for imported bioethanol to be designed in such a way as to enable the development of an indigenous European industry;
Grozīt direktīvu par biodegvielu un pielāgoties attīstības līmenim pētniecībā;
Amendment of the biofuels directive and adaptation to state of development of research;
Atbalstīt jaunattīstības valstis (PTO ietvaros, kā arī nododot tālāk Eiropas tehnoloģiju).
Support for developing countries (in WTO context as well as through European technology transfer).
Turklāt jāpārskata attiecīgie standarti saistībā ar degvielas kvalitāti.
In addition, the relevant standards relating to fuel quality need to be reviewed.
Turklāt jānovērš tehniski šķēršļi (problēmas transportējot pa naftas cauruļvadiem etanola un benzīna maisījumu).
Furthermore, technical barriers need to be removed (problem of carrying petrol blended with ethanol in oil pipelines).
Jāņem vērā, ka ilgākā laika posmā etanols var veicināt dīzeļdegvielas pieprasījuma samazināšanos Eiropā.
In the long term, thought must be given to the fact that ethanol can help reduce demand for diesel within Europe.
Šis fakts ļoti labi ietekmētu Eiropas tirgu, jo bioetanola ražošanas iespējas salīdzinoši ir labākas nekā biodīzeļdegvielas ražošanas iespējas.
This would be of particular benefit to the European market as well since the capacity to produce bioethanol is comparatively greater than for biodiesel production.
Tāpēc jāveicina etanola izmantošana, lai samazinātu dīzeļdegvielas izmantošanu.
Hence, the use of ethanol should be encouraged in order to help meet the demand for diesel.
Dīzeļmotorus var attiecīgi modificēt, lai šādos motoros nodrošinātu 95 % etanola izmantošanu.
A diesel engine can be modified accordingly so that 95% ethanol can be used in such engines.
Šī iemesla dēļ ir jāpārskata standarts EN14214.
This requires an overhaul of Standard EN 14214.
Principiāli jāapsver jautājums par atļauju aizvietot metanolu ar etanolu biodīzeļdegvielas ražošanā, tas būtu iespējams, attiecīgi pielāgojot standartus.
Thought should more generally be given to allowing ethanol to replace methanol in biodiesel production as this would be possible with an appropriate adjustment to the standard.
Komisijai jāizstrādā sertifikācijas procedūra, lai nodrošinātu ilgtspējīgu biodegvielas ražošanu neatkarīgi no tā, vai šo biodegvielu ES ražo vai ieved.
The Commission should develop a certification scheme in order to ensure sustainable production of biofuels irrespective of whether they are produced in the EU or imported.
Bez tam Komisijas uzdevums ir sagatavot līdz 2007. gada beigām ziņojumu, kurā ir analizēti un novērtēti biodegvielas ražošanas un eksporta nosacījumi nozīmīgākajās ražotājvalstīs.
Furthermore, the Commission must submit a report by the end of 2007 analysing and evaluating the production and exports conditions for biofuels in the principal producer countries.
Kopējā lauksaimniecības politika (KLP)
Common agricultural policy (CAP)
Ar KLP reformu radās iespēja sniegt atbalstu enerģijas kultūru audzēšanai (nepārtikas laukaugu šķirnes).
The reform also paved the way for promoting the production of energy crops (non-food crops).
Šādas nepārtikas laukaugu šķirnes nākotnē vēl intensīvāk jāpēta, lai nodrošinātu efektīvu audzēšanas platību izmantošanu (gēnu tehnoloģija).
Research into such non-food crops should be stepped up even further in the future in order to ensure more efficient use of farmland (genetic engineering).
Pastiprināta enerģijas kultūru audzēšana var pavērt lauksaimniekiem papildu pelnīšanas iespējas, tomēr tā neaizstāj pārtikas produktu un dzīvnieku barības ražotājus.
The increased cultivation of energy crops may represent additional earnings potential for farmers but does not replace the producer of foodstuffs or feedstuffs.
Lēmumi par atbilstīgu enerģijas kultūru audzēšanu jāpieņem reģionālā vai vietējā līmenī.
It must be decided at regional and local level what energy crops to plant.