natgillin/translations-raw huggingface dataset:
19. uzsver, ka galvenokārt vietējās un reģionālās iestādes veicina imigranšu integrāciju, un aicina dalībvalstis un Eiropas Savienību atbalstīt šos centienus finansiāli un informācijas apmaiņas ceļā, lai jo īpaši varētu risināt tādas problēmas kā, piemēram, mājokļa problēmas, mitināšanos geto, noziedzību, piekļuvi sabiedriskajiem un sociālajiem pakalpojumiem, veselības aprūpei, bērnu aprūpei u.c., kā arī uzsver NVO nozīmi, imigrantēm sniedzot padomus, informāciju un atbalstu;
Stresses that local and regional authorities are called upon to play an ever-expanding role in the process of integrating women immigrants, and calls on the Member States and the European Union to support these efforts financially and by means of exchanges of information so that, in particular, problems such as housing, ‘ghettoisation’, crime, access to public and social services, health services, childcare, etc. can be tackled, and stresses also the role of organised immigrant communities and of the NGOs, which provide advice, information and support for immigrant women;
25. aicina Komisiju ierosinātajā regulā par Kopienas statistiku imigrācijas un starptautiskās aizsardzības jomā iekļaut ticamus indikatorus un salīdzinošus datus par imigrantēm, lai sniegtu noteiktu priekšstatu par viņu situāciju un problēmām;
Calls on the Commission, in the context of the proposed regulation on Community statistics on migration and international protection, to include reliable indicators and comparable data on immigrant women so as to give a specific idea of their situation and the problems they face;
28. aicina Komisiju ievākt ar dzimumu atšķirībām saistītus datus par imigrāciju ES un šo datu analīzi uzticēt Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtam, lai labāk norādītu imigranšu īpašās vajadzības un problēmas, kā arī visatbilstīgākās metodes viņu integrēšanai mītnes zemes sabiedrībā;
Calls on the Commission to collect gender-related data on immigration into the EU and to arrange for the analysis of that data by the European Institute for Gender Equality in order to highlight further the particular needs and problems of women immigrants and the most appropriate methods of integrating them into the societies of the host countries;
31. atzinīgi vērtē lēmumu noteikt 2007. gadu par Eiropas vienlīdzīgu iespēju visiem gadu un noteikt 2008. gadu par Kultūru savstarpējā dialoga gadu, to izmantos, lai vairotu izpratni par sieviešu diskrimināciju un sabiedrībai sniegtu plašāku informāciju par imigranšu statusu un lomu, kultūru un cerībām mītnes valstī; atzīmē, ka ir jāpastāv divpusējam informācijas apmaiņas veicināšanas procesam un imigrantēm ir jāpiedalās Eiropas sociālajos pasākumos;
Welcomes the decision to designate 2007 as the European year of equal opportunities for all and 2008 as the year of intercultural dialogue, which are to be used to raise awareness of discrimination (violations of fundamental rights) against women and girls and provide society with a wider range of information on the position and role of women immigrants, their culture and their aspirations in the host countries; notes that there should be a two-way process of promoting information and the participation of women immigrants in European social events;
34. mudina Padomi un Komisiju Eiropas kopējā imigrācijas un patvēruma politikā kā vienu no iemesliem, lai saņemtu patvērumu, iekļaut risku būt pakļautai sieviešu dzimumorgānu apgraizīšanai ;
Urges the Council and the Commission, in the framework of a European common immigration and asylum policy, to include the risk of being subjected to female genital mutilation among the reasons for requesting the right of asylum;
37. aicina dalībvalstis ieviest politiku, kas nodrošinātu visu cilvēku vienlīdzību, piemēram, kā tā noteikta 1951. gada Konvencijā par bēgļu statusu, lai dalībvalstu veiktie pasākumi pret nelegālu migrāciju būtu pilnībā savienojami ar nediskriminācijas principiem;
Calls on the Member States to enforce policies that ensure the equality of all people, such as that of the 1951 Convention relating to the status of refugees, so that measures taken against illegal migration by the Member States are fully compatible with the principles of non-discrimination;
Vēstures gaitā Eiropas Savienībā ir ieceļojuši imigranti, tomēr imigrācija noteikti pastāvēs arī ES nākotnē.
The entry of immigrants into the EU is a historical reality but is also bound to be a feature of the future.
Tādējādi mūsu attīstības un sociālās kohēzijas mērķi tieši attiecas uz spēju pārvaldīt migrācijas plūsmas , kā arī imigrantu darbaspēka izmantošanu un integrāciju mūsu sabiedrībā.
Our objectives of development and social cohesion are therefore directly related to the ability to manage migration flows, and to make use of immigrants and integrate them into our societies.
Daudzās Eiropas Savienības pilsētās novērojamās sociālās problēmas ir saistītas ar pētījumu, izpētes un politikas trūkumu šajā jomā.
The social disorder apparent in many European cities is related to the failings of research, study and policy in this area.
Jo īpaši nerisināta un neapzināta ir imigranšu situācija un problēmas.
In particular, the situation and the problems of women immigrants have remained on the margins and overshadowed.
Jūsu referentes mērķis ir uzsvērt sieviešu imigrācijas dažādos aspektus un piedāvātās iespējas, izmantojot Eiropas Savienības politikas instrumentus, ar kuriem var aizsargāt imigranšu tiesības un palīdzēt labāk izmantot viņu iespējas.
It is your rapporteur’s aim to highlight the various aspects of and opportunities afforded by women’s immigration together with the instruments of European policy which can protect the rights of women immigrants and help them make better use of their opportunities.
A. KOPSAVILKUMS PAR SIEVIESU IMIGRĀCIJU ES
A. SUMMARY OF WOMEN’S IMMIGRATION INTO THE EU
a) Vispārīgie skaitliskie dati
(a) General numerical data
Jāatzīmē, ka gan dalībvalstu, gan ES līmenī mēs saskārāmies ar ievērojamām grūtībām, vācot un reģistrējot datus un statistiku par migrācijas plūsmām uz Eiropu un jo īpaši datus attiecībā uz sieviešu migrāciju
It must be noted that, both at Member State and EU level, we have encountered great difficulty in collecting and recording data and statistics on migration flows into Europe and, in particular, on women’s migration
Skatīt priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Kopienas statistiku attiecībā uz migrāciju un starptautisko aizsardzību (COM (2005) 375 galīgā redakcija – nav publicēts “Oficiālajā Vēstnesī”). .
See proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on community statistics on migration and international protection [COM(2005) 375 final - Not published in the Official Journal]. .
Saskaņā ar Starptautiskās Migrācijas organizācijas rādītājiem, attīstītajās valstīs 45 % imigrantu ir sievietes.
According to the figures of the International Organisation for Migrants, women represent 45% of immigrants to the developed countries.
Paplašinātajā ES imigranšu skaitam ir tendence palielināties, sasniedzot aptuveni 54 % no visu imigrantu skaita
In the enlarged EU, there is a trend towards a continuous rise in the number of women immigrants, making up approximately 54% of the total number of immigrants
Eiropas Kopienas Darbaspēka apsekojums (Eirostat). .
European Community Labour Forces Survey (Eurostat). .
Saskaņā ar jaunāko pieejamo statistiku
According to the latest available statistics
b) Kvalitatīvie dati
(b) Qualitative data
Sieviešu imigrācija ES aptver daudzas sadzīves jomas, piemēram:
Women’s immigration into the EU covers a wide range of categories, such as:
- ģimenes atkalapvienošanos,
- family reunification
- ekonomisko migrāciju,
- economic migration
- nelegālo imigrāciju.
- illegal immigration.
Par spīti ES īstenotajiem politikas virzieniem, daudzi imigranti pašlaik pieder sabiedrības zemākajam slānim.
Despite the policies implemented by the EU, a large number of immigrants currently live on the margins of society.
Viņiem joprojām ir ļoti ierobežota piekļuve sabiedriskajai, politiskajai un ekonomiskajai dzīvei, un saskaņā ar Eiropas Padomes datiem imigrantes cieš no dubultas diskriminācijas viņu dzimuma un etniskās izcelsmes dēļ.
Their access to public, political and economic life remains extremely limited and, according to Council of Europe data, women immigrants are the victims of double discrimination on grounds of gender and ethnic origin.
Šāda diskriminācija arī norisinās divos līmeņos – mītnes zemē un mītnes imigrantu kopienā
Such discrimination also takes place on two levels - in the host society and in the immigrant community in which they live
Skatīt Rezolūcijas Nr. 1478 (2006) par imigranšu integrāciju Eiropā 1. punktu. .
See Resolution 1478(2006) on the integration of immigrant women in Europe, paragraph 1. .
Imigrācijas politikā jāņem vērā imigrantu dzimums un imigrantu kopienu atšķirības, jo problēmas un diskriminācija, kā arī to apjoms visur nav vienlīdzīgs.
An immigration policy must take account of gender and the differences between the immigrant communities because the problems and the discrimination are not the same or on the same scale across the board.
Dažās imigrantu kopienās, parasti tās ir musulmaņu kopienas, imigrantes pēc apprecēšanās dzīvo mājās bez iespējām iepazīt mītnes sabiedrību un apgūt valodu, kas pastiprina viņu izolētību.
In some, principally Muslim, communities, women immigrants, once married, generally stay at home without having the opportunity to familiarise themselves with the host society and to learn the language, which increases their isolation.
Ja viņas strādā, tad ieņem par zemas kategorijas darbiem uzskatītus amatus, strādā nedeklarētās darba vietās vai ir nodarbinātas “ēnu ekonomikā” (lauksaimniecībā, sabiedriskajā ēdināšanā, mājsaimniecībā), kas neļauj iegūt finansiālu neatkarību un drošību.
In the event of their working, they occupy positions which are considered ‘lower level’ or they do jobs which are undeclared or in the ‘grey’ economy (agriculture, catering, cleaning services, household work) which does not allow them any financial independence and security.
Legālo imigranšu nodarbinātības līmenis ir tikai 44 %, savukārt bezdarba līmenis – 19 %
The employment rate for legal women immigrants is only 44%, while the unemployment rate is 19%.
Turklāt nodarbinātības ziņā pastāv atšķirības (16,9 %) starp imigrantēm no trešām valstīm un ES dalībvalstīm, savukārt vīriešu – imigrantu starpā šī starpība ir 11 %.
There is also a wide disparity in employment (16.9%) between immigrant women from third countries and those from EU Member States, while the same disparity for male immigrants is 11%.
Nodarbinātības procentuālās atšķirības starp trešo valstu imigrantēm ar augstu kvalifikāciju un imigrantēm no ES dalībvalstīm ir ievērojami lielākas (23,2 %)
The disparity in employment between third-country immigrant women with high qualifications and immigrants from EU Member States is considerably greater (23.2%)
Skatīt Komisijas 2005. gada 14. februāra ziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par sieviešu un vīriešu līdztiesību (COM (2005) 44 galīgā redakcija), 6. lpp.. .
See report from the Commission to the Council, the European Parliament, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on equality between women and men, (COM (2005) 44 final), of 14 February 2005, page 6. .
2000. gadā trešo valstu izcelsmes imigranšu ienākumi bija par 10 % zemāki nekā attiecīgie ES dalībvalstu izcelsmes imigranšu ienākumi.
In 2000, the earnings of third-country women immigrants was some 10% lower than the corresponding earnings of women migrants from EU Member States.
Vīriešiem šī ienākumu atšķirība bija tikai 4 %.
For men, the disparity was only 4%.
Joprojām lielākā imigranšu problēma ir izglītība, ņemot vērā to, ka 50 % imigranšu neturpina mācības pēc pamatizglītības iegūšanas un tikai apmēram 17 % iegūst augstāko izglītību
The main problem facing women immigrants remains education, taking account of the fact that 50% of women immigrants do not go beyond compulsory education, while approximately 17% go through tertiary education
Imigranšu stāvoklis daudzos gadījumos ir atkarīgs no laulātā juridiskā statusa vai viņas juridiski tiek uzskatītas par atkarīgajām personām, kas negatīvi ietekmē viņu stāvokli šķiršanās vai laulātā nāves gadījumā, un, īpaši poligāmijas gadījumā, viņas ir spiestas strādāt nelegāli vai veikt “melno darbu” un zaudēt sociālo aizsardzību un cieņu.
The situation of women immigrants in many cases depends on the legal status of their spouse or they are considered in legal terms to be dependent persons, which has adverse consequences in the event of divorce or the death of the spouse and, in particular, in cases of polygamy, which channel them into ‘illegal’ or ‘black’ work and deprivation of social protection and dignity.
Dažās kopienās negatīvi stereotipi par sieviešu dzimuma lomu likumsakarīgi rada sieviešu diskrimināciju, kas bieži vien izpaužas emocionālā un fiziskā vardarbībā, dažkārt novedot pat pie goda aizstāvēšanas noziegumiem.
In some communities, negative female gender stereotyping as a rule gives rise to severe discrimination against those women, often culminating in violence, both mental and physical, sometimes going as far as crimes of honour.
Saskaņā ar NVO statistiku, katru gadu par goda aizstāvēšanas noziegumu upuriem kļūst 5 000 sieviešu, no kurām liela daļa ir imigrantes no Eiropas musulmaņu kopienām.
According to NGO statistics, 5 000 women fall victim to crimes of honour every year, a large number of whom are immigrant women who are members of Muslim communities in Europe.
Komisijai nav uzticamu statistikas datu par šīs parādības apjomu Eiropā, bet tā ir apņēmusies drīz publicēt paziņojumu par salīdzināmas statistikas sistēmas izveidi noziegumu un krimināltiesību jomā.
The Commission does not have reliable statistics on the extent of the phenomenon in Europe but it has undertaken to publish a communication soon on establishing a system of comparative statistics on crime and criminal justice.
B. KOPIENAS IMIGRĀCIJAS POLITIKA – SIEVIETES
B. COMMUNITY POLICY ON IMMIGRATION - THE FEMALE DIMENSION
a) juridiskais pamats
(a) Legal basis
Integrācijas politikas virzienu galvenās iezīmes ir pamattiesību veicināšana, nediskriminācija un vienlīdzīgas iespējas visiem.
The promotion of fundamental rights, the absence of discrimination, and equal opportunities for all are basic features of integration policies.
ES tiesību akti paredz stingru noteikumu kopumu vienlīdzīgas attieksmes nodrošināšanai, kas pamatojas uz EK līguma 13. pantu.
EU legislation lays down a rigorous framework of provisions for equal treatment based on Article 13 of the EC Treaty.
Ar EK līguma 63. pantu Kopienai piešķir tiesības un pilnvaras imigrācijas un patvēruma jomā.
Article 63 of the EC Treaty confers powers and competences on the European Community in the fields of immigration and asylum.
b) Kopienas tiesību akti un iniciatīvas
(b) Community legislation and initiatives
Eiropadomes sanāksmē Tamperē (1999) tika noteikts pamatprogramma stratēģijai, kas nepieciešama efektīvai migrācijas plūsmu pārvaldībai, un apņēmīga integrācijas politika, kura paredz dalībvalstīs legāli dzīvojošo trešo valstu pilsoņu integrāciju.
The European Council meeting in Tampere (1999) laid down the framework for a strategy for the necessary effective management of migration flows with a resolute policy of integrating national of third countries residing legally on the territory of a Member State.
Šīs pamatprogrammas galvenie tiesību akti un iniciatīvas ir:
The main legal acts and initiatives within this framework are:
Direktīva 2000/43/EK, ar ko definē un aizliedz tiešu un netiešu diskrimināciju etniskās piederības dēļ, un Direktīva 2003/109/EK, ar ko nosaka to trešo valstu pilsoņu statusu un vienlīdzību, kuri ir kādas dalībvalsts pastāvīgie iedzīvotāji.
Directive 2000/43/EC defining and prohibiting direct and indirect discrimination on grounds of ethnic origin and Directive 2003/109/EC laying down the status of and equal rights for third-country nationals who are long-term residents.
Direktīva 2003/86/EK paredz noteikumus būtiskā jomā, kas tieši skar imigrantes – attiecībā uz ģimenes atkalapvienošanās tiesībām saskaņā ar pienākumu aizsargāt ģimeni un ievērot ģimenes dzīves tiesības.
Directive 2003/86/EC regulates an important issue which directly concerns women immigrants, the right to family reunification, in accordance with the obligation to protect the family and respect family life.
Tagad šīs tiesības var pieprasīt atkalapvienošanās pieteikuma iesniedzēja laulātais.
A right which the spouse of the applicant for reunification can now request.
Papildus uzturēšanās atļaujai, kuras termiņš atbilst pieteikuma iesniedzēja atļaujas termiņam, viņa ģimenei ir piekļuve izglītībai, darbam un arodmācībai.
In addition to a residence permit of equal duration to that of the applicant, the members of his family have access to education, employment and vocational training.
Vēlākais pēc pieciem nodzīvotiem gadiem laulātais vai neprecētais partneris un šajā laikā pilngadību sasniegušie bērni ir tiesīgi saņemt individuālu uzturēšanās atļauju.
After five years of residence at the latest, the spouse or the unmarried partner, and any child which has become of age in the meantime, are entitled to a personal residence permit.
2005. gada sākumā Komisija publicēja Zaļo grāmatu par ES pieeju ekonomiskās migrācijas pārvaldībai un – tā paša gada decembrī – paziņojumu par legālās imigrācijas politikas projektu, kas noteica pamatu vairākiem direktīvu priekšlikumiem (īpaši kvalificētu migrantu, sezonas darba ņēmēju, pārceltu korporācijas darbinieku un apmaksātu stažieru iebraukšanas un uzturēšanās nosacījumi) u.c.
In early 2005, the Commission published a Green Paper on an EU approach to managing economic migration and, in December of the same year, a Communication on ‘a draft policy on legal immigration’ which laid the foundations for a number of proposals for directives (conditions of entry and residence of specially skilled migrants, seasonal workers, intra-corporate transferees, paid trainees) etc.
Kā tika minēts iepriekš, liela daļa imigranšu ir t.s. ekonomiskās migrantes.
As mentioned above, a significant group of women immigrants are economic migrants.
Tāpēc ES politikai šajā jomā nopietni vajadzētu ņemt vērā šo aspektu.
EU policy in this field should, therefore, take this dimension seriously into account.
Pareizi jāizmanto arī iespēja, ko sniedz sieviešu vai imigranšu stāvokļa uzlabošanas pasākumu finanšu instrumenti (Eiropas Sociālais fonds, Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Eiropas Bēgļu fonds, EQUAL iniciatīva, Eiropas Savienības programma izglītības, nodarbinātības, sociālās atstumtības un diskriminācijas apkarošanas jomā).
Proper use should also be made of the opportunity offered by the financial instruments for measures on behalf of women or by women immigrants (European Social Fund, EQUAL, European Regional Development Fund, European action programme for education).
Komisijas priekšlikumi noteikt 2007. gadu par Eiropas vienlīdzīgu iespēju visiem gadu un 2008. gadu par Kultūru savstarpējā dialoga gadu ir būtiskas izpratnes vairošanas iniciatīvas, kas palīdzēs panākt savstarpēju sapratni, integrāciju un veicināt imigranšu līdztiesību.
The Commission’s proposals to designate 2007 as the European Year of Equal Opportunities for All and 2008 as the Year of Intercultural Dialogue are major awareness-enhancing initiatives which will help achieve the objectives of mutual understanding, integration and the promotion of equality of women immigrants.
c) pašreizējā situācija
(c) Current situation
2003. gadā Komisija publicēja vispārēju paziņojumu par imigrāciju, integrāciju un nodarbinātību un 2004. gadā izstrādāja sākotnējo gada novērtējuma ziņojumu.
In 2003, the Commission published a general communication on immigration, integration and employment and, in 2004, drew up an initial annual assessment report.
Šķiet, ka lielākā daļa dalībvalstu imigrācijas jomā nav sistemātiski ņēmušas vērā dzimumu līdztiesības aspektus vai nu politikas, vai datu vākšanas līmenī, kā tas redzams no valstu integrācijas politikas novērtējumiem (ziņojumi par valstu integrācijas kontaktiestādēm, valstu rīcības plāniem attiecībā uz nodarbinātību, valstu rīcības plāniem attiecībā uz sociālo integrāciju).
Most Member States do not seem to have taken systematic account of gender issues in relation to immigration either at the level of policy or data collection, as appears from the evaluation of the national integration policies (reports of the national integration contact points, national action plans for employment, national action plans for social integration).
Ir vērts pieminēt vairākus darbības mehānismus un novatoriskus pasākumus, kas īpaši attiecas uz sievietēm:
Various practices and innovative measures relating particularly to women are worthy of note, as follows:
Attiecībā uz nepietiekamo valodu zināšanu problēmu lielākā daļa dalībvalstu veic pasākumus, lai situāciju uzlabotu (jo īpaši tikko iebraukušo imigrantu gadījumā).
As regards the problem of language skills, most Member States are taking measures to improve this situation (particularly for newly arrived immigrants).
Dalībvalstis īpaši cenšas uzlabot profesionālo orientāciju.
Special efforts are being made to improve vocational guidance.
Veikti centieni, lai veicinātu sociālo partneru līdzdalību un iesaistīšanos šajā jomā.
Efforts are being made to promote the participation and commitment of the social partners in this area.
Īpaši uzsvērta sabiedrības izglītošana, sniedzot informāciju par imigrantu pamattiesībām un pienākumiem, tostarp vīriešu un sieviešu līdztiesību, un par mītnes zemes likumiem un vērtībām.
Greater emphasis is being given to education of the public, providing information on the basic rights and obligations of immigrants, including equality between men and women, and on the rules and values applying in the host countries.
Attiecībā uz bezdarbu, nabadzību un sociālo atstumtību – problēmām, kurām jo īpaši ir pakļautas imigrantes – šķiet, ka daudzas valstis vēl nav veikušas padziļinātu šo problēmu iemeslu analīzi.
As regards unemployment, poverty and social exclusion, areas in which women immigrants are quite vulnerable, many countries do not seem to have made an in-depth analysis as yet of the factors which result in these situations.
Dažas dalībvalstis cenšas nodrošināt imigrantus ar lētiem mājokļiem un cīnīties ar negatīvajām sekām, ko rada geto izveidošanās un imigrantu pārsvars nabadzīgajos pilsētu rajonos.
Some Member States are making efforts to provide affordable accommodation and to combat the adverse effects of ‘ghettoisation’ and the run-down urban areas where immigrants are the overwhelming majority.
Saskaņā ar dalībvalstu tiesību aktiem arvien vairāk tiek veicināta imigrantu līdzdalība lēmumpieņemšanas procesos; lielākā daļa no 25 dalībvalstīm imigrantiem ir piešķīrusi vēlēšanu tiesības vietējā līmenī (savā ziņā piešķirot “pilsoņtiesības”).
Promotion of participation in decision-making processes continues to develop in line with Member States’ national legislation; most of the 25 Member States have already granted some electoral rights to immigrants at local level (in the sense of granting ‘civic rights’).
C. PRIEKŠLIKUMI TURPMĀKIEM PASĀKUMIEM
C. PROPOSALS FOR FUTURE ACTION
Izmantotās politikas novērtēšana un pārskatīšana
Assessment and review of policies implemented
Komisijas ziņojumi un sociālais strupceļš, kurā nonākušas daudzas valstis ar ievērojamām imigrantu kopienām, pierāda, ka ir rūpīgi jānovērtē izmantotā politika un jāpārskata Kopienas līdzekļu apguves intensitāte un izlietojums.
The Commission’s reports and the social impasses created in many countries with substantial immigrant communities demonstrate the need for a serious assessment of the policies implemented and a review of the take-up rate and utilisation of Community resources.
Imigrantu sagatavošana
Preparation of immigrants