natgillin/translations-raw huggingface dataset:
DDT kopā ir izomēru 1,1,1-trihlor-2,2bis(p-hlorfenil)etāna (CAS numurs 50-29-3; ES numurs 200-024-3); 1,1,1-trihlor-2(o-hlorfenil)-2-(p-hlorfenil)etāna (CAS numurs 789-02-6; ES numurs 212-332-5); 1,1-dihlor-2,2bis(p-hlorfenil)etilēna (CAS numurs 72-55-9; ES numurs 200-784-6); un 1,1-dihlor-2,2bis(p-hlorfenil)etāna (CAS numurs 72-54-8; ES numurs 200-783-0) summa.
DDT total comprises the sum of the isomers 1,1,1-trichloro-2,2 bis (p-chlorophenyl) ethane (CAS number 50-29-3; EU number 200-024-3); 1,1,1-trichloro-2 (o-chlorophenyl)-2-(p-chlorophenyl) ethane (CAS number 789-02-6; EU number 212-332-5); 1,1-dichloro-2,2 bis (p-chlorophenyl) ethylene (CAS number 72-55-9; EU number 200-784-6); and 1,1-dichloro-2,2 bis (p-chlorophenyl) ethane (CAS number 72-54-8; EU number 200-783-0).
X PIELIKUMS, TABULA (jauna) (Direktīva 2000/60/EK)
Annex X, table (new) (Directive 2000/60/EC)
Identificēta kā prioritārā bīstamā viela
Priority Hazardous substances
Bisfenols A
Bisphenol A
4 4'-bifenols
4 4'-Biphenol
Brīvais cianīds
Free Cyanide
Perfluorēti savienojumi
Perfluorinated Compounds (PFCs)
Perfluoroktāna sulfonātskābe (PFOS)
Perfluorooctane sulphonic acid (PFOS)
Kālija sāls
Potassium salt
Amonija sāls
Ammonium salt
Litija sāls
Lithium salt
Amonija perfluoroktanoāts (APFO)
Ammonium perfluorooctanoate (APFO)
(*****) Šīs prioritārās vielas identifikācija ir jāpārskata, lai, iespējams, to klasificētu kā „prioritāro bīstamo vielu”.
(*****) This priority substance is subject to a review for identification as a possible “priority hazardous substance”.
Komisija Parlamentam un Padomei iesniedz priekšlikumu par šīs vielas galīgo klasifikāciju ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā, neskarot Direktīvas 2000/60/EC 16. pantā norādīto grafiku, kas attiecas uz Komisijas priekšlikumiem par kontroli.
The Commission will make a proposal to the Parliament and the Council for its final classification not later than 12 months after the entry into force of this Directive, without prejudice to the timetable laid down in Article 16 of Directive 2000/60/EC for the Commission's proposals for controls.
(******) Uz šo vielu attiecas identifikācija, lai, iespējams, to klasificētu kā „prioritāro vielu”.
(******) This substance is subject to identification as a possible “priority substance”.
Komisija Parlamentam un Padomei iesniegs priekšlikumu par šīs vielas galīgo klasifikāciju ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā, neskarot Direktīvas 2000/60/EC 16. pantā norādīto grafiku, kas attiecas uz Komisijas priekšlikumiem par kontroli.
The Commission will make a proposal to the Parliament and the Council for its final classification not later than 12 months after the entry into force of this Directive, without prejudice to the timetable laid down in Article 16 of Directive 2000/60/EC for the Commission's proposals for controls.
Šīs direktīvas pamatā ir viens no pienākumiem, ko paredz direktīva, ar kuru izveido sistēmu Kopienas politikai ūdens resursu jomā.
The justification for this Directive derives from a requirement contained in the Directive establishing a framework for Community action in the field of water policy.
Minētās pamatdirektīvas 16. pantā ir uzskaitīti Eiropas Komisijas pienākumi iesniegt dažādus priekšlikumus, tostarp par īpašiem pasākumiem pret ūdens piesārņošanu, ko izraisa atsevišķi piesārņotāji vai piesārņotāju grupas un kas rada lielus draudus ūdens videi vai draudus, kurus rada ūdens vide, izveidot prioritāro vielu sarakstu, tajā iekļaujot arī prioritārās bīstamās vielas, kā arī noteikt kvalitātes standartus attiecībā uz prioritāro vielu koncentrāciju virszemes ūdeņos, sedimentos vai biotā.
Article 16 of that framework directive lists various obligations relating to the Commission's drawing-up of proposals, including specific measures to combat water pollution by individual pollutants or groups of pollutants that pose a significant risk to or via the aquatic environment, establishing a list of priority substances, including priority hazardous substances and also setting quality standards applicable to the concentrations of priority substances in surface water, sediments and biota.
Šie vides kvalitātes standarti ir tāda piesārņojošas vielas vai piesārņojošu vielu grupas koncentrācija ūdenī, sedimentos vai biotā, kuru nedrīkst pārsniegt, tādējādi aizsargājot cilvēku veselību un vidi (pamatdirektīvas 2. panta 35. punkts).
Those environmental quality standards are the levels of concentration of a pollutant or group of pollutants in water, sediments or biota that should not be exceeded in order to protect human health and the environment (Article 2(35) of the framework-directive).
Iesniegtais direktīvas priekšlikums nosaka koncentrācijas robežvērtības virszemes ūdeņos 41 vielu tipam — pesticīdiem, smagajiem metāliem un citām bīstamām ķīmiskām vielām, kas rada sevišķu risku ūdens faunai un florai, kā arī cilvēka veselībai.
The proposed directive therefore sets surface water concentration limits for 41 pesticides, heavy metals and other hazardous chemical substances of particular risk to aquatic fauna and flora and human health.
Komisija norāda, ka, izstrādājot šo priekšlikumu, tā ir ilgstoši apsvērusi iespēju Kopienas līmenī ieviest īpašus kontroles pasākumus attiecībā uz prioritārām vielām.
The Commission states that in drawing up its proposal it considered at length the possibility of introducing specific control measures for priority substances at EU level.
Tomēr priekšlikuma ietekmes novērtējums parādīja, ka šādi pasākumi pašlaik nav pamatoti, jo ir spēkā vai tiks pieņemti dažādi Kopienas tiesību akti emisiju samazināšanai.
It would appear that the impact assessment conducted for the proposal showed that such measures were not currently justified, given the host of Community measures that already exist, or are being adopted, to control emissions.
Tāpēc ir jānoskaidro saiknes starp abiem šiem dokumentiem un jānovērš tajos sastopamās neskaidrības.
The links between these two texts should therefore be clarified and any ambiguities removed.
Jo īpaši jāizvērtē paredzētie mērķi un to sasniegšanas pasākumi, ņemot vērā pamatdirektīvā uzskaitītos pienākumus, kā arī jānovērtē to atbilstība.
In particular, the objectives and the measures proposed to attain these should be assessed in the light of the obligations set out in the framework directive, and their relevance appraised.
Šajā ziņā referente vēlas uzsvērt, ka šī atvasinātā direktīva ir daļa no kopējas globālas pieejas, kuras mērķis ir novērst tādu dažu vielu, kuras kvalificētas kā prioritāras, difūziju virszemes ūdeņos.
In this regard, your rapporteur would emphasise that this daughter directive is part of an global approach intended to combat the release of certain priority substances into surface waters.
Tāpēc šī dokumenta galvenais mērķis nav noteikt dzeramā ūdens kritērijus.
The main aim of this text is not, therefore, to establish criteria relating to drinking water quality.
Komisija nepiedāvā atkritumu kontroles pasākumus, jo uzskata, ka uz tiem jau attiecas dažādi dokumenti ( REACH , direktīva par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli, …).
The Commission did not bring forward measures on the control of discharges, holding that various texts relate to this (REACH, IPPC, etc.).
Tomēr ir jāpārliecinās, ka šie pasākumi nav pretrunīgi, ka tie nedublējas un, jo īpaši, ka nav tādu emisijas, izplūdes vai zudumu avotu, kuri nebūtu aptverti, tomēr paturot prātā īpašas situācijas, kad dažu vielu klātbūtne ir izveidojusies vēsturiski vai dabīgi.
Nevertheless, it must be ensured that these measures do not contradict one another or overlap, and above all that there are no sources of emission, discharge or loss that are not covered, while bearing in mind specific situations in which certain substances are historically or naturally present.
Komisijas priekšlikumā prioritārās vielas ir nošķirtas no citiem piesārņotājiem.
The Commission proposal makes a distinction between priority substances and other pollutants.
Šāda nošķiršana tikai rada neskaidrības, tāpēc referente ierosina šos astoņus „citus piesārņotājus” iekļaut prioritāro vielu sarakstā un tiem piemītošās iedarbības dēļ pat klasificēt kā prioritārās bīstamās vielas.
That distinction simply creates confusion, and your rapporteur therefore suggests that these eight 'other pollutants' be reclassified as priority substances and even, in view of their intrinsic effects, as priority hazardous substances.
Uzmanība ir jāpievērš arī ostu īpašajai situācijai.
The special case of port areas must also be addressed.
Ostas ir zonas, kur gultnes padziļināšanas darbu dēļ strauji izplatās suspensijā esošas vielas.
Ports are areas that witness major changes in levels of suspended substances as a result of dredging.
Tāpēc šī īpašā situācija ir atbilstoši jārisina.
An suitable response must therefore be provided to those special circumstances.
Referente aicina Komisiju pievērst uzmanību piesārņojuma gadījumiem, ko izraisa trešās valstis.
Your rapporteur calls on the Commission to address the issue of pollution originating from third countries.
Visbeidzot referente uzskata, ka par dažiem jautājumiem ir vajadzīga diskusija.
Lastly, your rapporteur considers that certain issues warrant further debate.
Dažas personas, ar ko referente tikās un runāja šī ziņojuma sagatavošanas stadijā, pauda patiesu izbrīnu par dažām vides kvalitātes standartu (VKS) vērtībām, kuras neatbilst CIRCA ( Communication & Information Resource Centre Administrator ) rīcībā esošajos dokumentos aprakstītajai metodoloģijai.
Some of the persons consulted during the preparation of this report in fact expressed their astonishment at some EQS values which did not tally with the methodology described in the documents available on CIRCA (Communication & Information Resource Centre Administrator).
Tāpēc referente uzsver, ka ir vajadzīga tehniska diskusija par šādām vielām: benzols, kadmijs, heksahlorbenzols, heksahlorbutadiēns, dzīvsudrabs, niķelis, svins, poliaromātiskie ogļūdeņraži.
Your rapporteur would therefore stress the need for technical discussions on the following substances: benzene, cadmium, hexachlorobenzene, hexachlorobutadiene, mercury, nickel, lead and PAHs.
Minētās sarunas apliecināja, ka nav vienprātības par vides kvalitātes standartu (VKS) vērtību dzīvsudrabam, proti, 0,05 µg.L-1, kurā nav ņemta vērā sekundārā saindēšanās ar metildzīvsudrabu, un kadmijam, proti, 0,2 µg.L-1.
The persons consulted disagreed, in particular, with the EQS values of 0,05 µg.L-1 for mercury, which would fail to take into account secondary poisoning associated with methylmercury, and of 0,2 µg.L-1 for cadmium.
Runājot par gadījuma rakstura piesārņojumu, saskaņā ar šo direktīvu iespējamām atkāpēm ir jāatbilst Ūdens pamatdirektīvai, un tās tāpēc ir jānosaka Komisijai.
Concerning instances of accidental pollution, the exemptions possible under this directive should be consistent with the Water Framework Directive and must therefore be clarified by the Commission.
Ūdens pamatdirektīva
The Water Framework Directive
Attiecībā uz virszemes ūdeņiem no dalībvalstīm tika prasīts novērst virszemes ūdeņu kvalitātes pasliktināšanos, lai līdz 2015. gadam sasniegtu vides kvalitātes mērķus, kā arī lai samazinātu/pilnībā novērstu "prioritāro vielu" un „prioritāro bīstamo vielu” izplūdes, emisijas un zudumus līdz 2025. gadam.
With regards to surface waters, Member States were required to prevent the deterioration of the quality of surface waters, to achieve targets for environmental quality by 2015, and to reduce/ phase out the discharges, emissions and losses of 'priority substances' and 'priority hazardous substances' by 2025.
Bet toreiz netika precīzi definētas „prioritārās bīstamās vielas" un vides kvalitāte.
However, at that time, the precise definitions of 'priority (hazardous) substances' and of environmental quality were left out.
Komisija daļēji novērsa šo nepilnību 2001. gadā, nosakot vielas, kas ir par pamatu īpašām bažām
In 2001, the Commission partly filled in this gap, by identifying the substances of particular concern
(33 "prioritārās vielas" no kurām 25 ir potenciāli bīstamas).
(33 'priority substances', of which 25 potential hazardous).
Šī priekšlikuma mērķis ir novērst vēl atlikušās nepilnības, nosakot vides kvalitātes standartus (nosakot gan augstāko robežu, lai izvairītos no neglābjamām sekām īstermiņā, gan arī visaugstākos ikgadējos vidējos rādītājus, lai izvairītos no hroniska rakstura ilgtermiņa ietekmes), izveidojot uzskaites sistēmu, lai varētu pārbaudīt, vai īpašas bažas izraisošo vielu izplūžu, emisiju un zudumu samazināšanas/novēršanas mērķi ir izpildīti, kā arī nosakot 13 "prioritāro bīstamo vielu” sarakstu.
This proposal aims at filling the remaining gap by establishing environmental quality standards (both a maximum limit to avoid short term irreversible consequences, and a maximum annual average to avoid long term and chronic effects), creating an inventory to check whether the objectives of reduction and/or cessation of discharges, emissions and losses of substances of particular concern are met, and establishing a list of 13 'priority hazardous substances'.
Atzinuma sagatavotāja atzinīgi vērtē šo priekšlikumu.
Your draftsman welcomes this proposal.
Ūdens ir nozīmīgs dabas resurss, kuru lieto gan kā dzeramo ūdeni, gan rūpniecībā un lauksaimniecībā, un tas jāaizsargā, lai to varētu lietot gan patlaban, gan nākotnē.
Water is an important natural resource, which is used for drinking water, and by industry and agriculture, and should be protected for present and future use.
Pateicoties šim priekšlikuma, vajadzētu samazināties dzeramā ūdens attīrīšanas izdevumiem, kā arī ražotājiem pavērtos lielākas iespējas tīrāku tehnoloģiju izmantošanai.
This proposal is expected to reduce the costs of drinking water treatment, and to increase opportunities for industries providing cleaner technologies.
Turklāt atceļot 5 iepriekšējās direktīvas, pateicoties priekšlikumam, samazināsies administratīvā slodze un tiks vienkāršota likumdošana, kas savukārt dos ieguldījumu Eiropas Savienības „labāka regulējuma” mērķa sasniegšanā.
In addition, due to the repeal of 5 older directives, the proposal will reduce the administrative burden and simplify the legislation and therefore contribute to the “Better Regulation” objective of the European Union.
Tomēr jūsu atzinuma sagatavotājs uzskata, ka šiem pozitīvajiem aspektiem jābūt līdzsvarā ar tām problēmām, ar kurām saskarsies ražotāji, jo būs nepieciešami papildu ieguldījumi.
However, your draftsman believes that these positive aspects should be balanced with the pending huge challenge for industry due to the necessary additional investments.
Pirmkārt, Ūdens pamatdirektīvā bija paredzēti īpaši noteikumi, lai pieļautu elastību un iespēju atkāpties no iepriekšminētajiem termiņiem un vides standartiem tādu iemeslu dēļ, kā tehniskās iespējas, neproporcionālas izmaksas, dabas apstākļi vai socioekonomiskās vajadzības.
Firstly, in the Water Framework Directive specific provisions were made to allow flexibility in and derogations from the above mentioned deadlines and environmental standards for reasons of technical feasibility, disproportionate costs, natural conditions or socioeconomic needs.
Lielāka juridiskā skaidrība par direktīvas noteikumu piemērošanu ir priekšnosacījums tam, lai varētu gūt dubultu labumu no uzlabotas aizsardzības un ekonomiskās attīstības.
The precondition for harvesting the double benefit of improved protection and economic development is further legal clarification of the use of these provisions within this Directive.
Turklāt prioritāro vielu sarakstā ir vielas, kas sastopamas dabā.
Furthermore, the list of priority substances includes substances that occur in nature.
Tas rada problēmas rūpniecībai, kas izmanto jēlvielas, kuras vienmēr saturēs šo vielu atlikumus un daļa no tiem saskaņā ar termodinamikas likumiem un sakarā ar pieejamās kontroles tehnoloģijas ierobežojumiem galu galā nonāks vidē.
This poses a challenge for industrial production using raw materials, which will always contain traces of these substances, parts of which will eventually be released due to thermodynamical laws and limitations of available control technology.
Tālab tiks pastiprinātas Direktīvā 96/61/EK noteiktās atsauces uz labāko pieejamo tehnoloģiju.
To this end references to the application of best available technology as provided in Directive 96/61/EC shall be strengthened.
Jūsu atzinuma sagatavotājs atzinīgi vērtē to, ka priekšlikumā nav noteiktas jaunas emisiju kontroles prasības un dalībvalstīm dota iespēja elastīgi izvēlēties īstenošanas pasākumus vides kvalitātes mērķu sasniegšanai.
Your draftsman welcomes the fact that the proposal does not contain new emission controls and allows a maximum of flexibility for Member States in choosing the implementing measures to achieve the environmental objectives.
Tomēr izņēmuma gadījumos jauni Kopienas pasākumi varētu izrādīties efektīvāki.
However, in exceptional cases new Community action might be more efficient.
Šādi lēmumi jāpieņem tikai pēc visaptverošām Komisijas, dalībvalstu un iesaistīto pušu konsultācijām.
Such decisions should be based on an extensive consultation between the Commission, the Member States and stakeholders.
Lai to nodrošinātu, var izmantot Ūdens pamatdirektīvas 12. pantā paredzēto kārtību.
The procedure foreseen in Article 12 of the Water Framework Directive could be used for that aim.
Aizsardzībai un ekonomiskajai darbībai jābūt savstarpēji līdzsvarotām.
Protection and economic activity should be balanced.
No šī viedokļa raugoties, vides kvalitātes standartu noteikšana (VKS), kas aizsargā un ievēro tiešo un netiešo ietekmi, ir apsveicama un tā kalpos gan aizsardzības nodrošināšanai, gan arī neuzliks pārāk lielu ekonomisko nastu uz dalībvalstu pleciem.
From this perspective, the setting up of environmental quality standards (EQS) being protective with respect to direct and indirect effect is welcome and will serve both the goals of protection and minimum burden for Member States and economy.
Jomās, kur VKS vēl nav iespējams definēt, nebūtu jāatsakās no izvēlētās koncepcijas.
Where such EQS can not yet be defined, the chosen concept should not be abandoned.
Šādos gadījumos, un, ja attiecīgajām vielām ir bioakumulatīvas īpašības, tā vietā lai ieviestu VKS tām sadaļām, kas iespējams pakļautas riskam, tās ir jāuzrauga, lai izvairītos no situācijas nozīmīgas pasliktināšanās, vienlaicīgi turpinot darbu pie vispārējiem aizsargājošiem VKS.
In such cases and when the substances concerned exhibit bioaccumulative properties, instead of introducing EQS for the compartments possibly under risk, these should be monitored to avoid significant deterioration whilst work on overall protective EQS shall be continued.
Neatrisinātie jautājumi par VKS piemērošanu sedimentiem un biotai kombinētajā pieejā, šādu VKS kā vidutāju nozīme un vispārēji aizsargājošo VKS koncepcijas pārākums ir tie jautājumi, kuru dēļ būtu jāveic pielāgojumi šīs direktīvas priekšlikumā.
The unresolved questions of using EQS on sediments and biota in the combined approach, the intermediary nature of such EQS and the superiority of the concept of overall protective EQS, together call for corresponding readjustments in the proposal for this Directive.
Jūsu atzinuma sagatavotājs iebilst pret pilnīgu stāvokļa pasliktināšanās novēršanu.
Your draftsman objects to the absolute prevention of deterioration.
Tas pārsniegtu stāvokļa pasliktināšanās novēršanas koncepciju, kā tā noteikta pašreizējos Kopienas tiesību aktos, un padarītu ilgtspējīgu ūdens pārvaldību neiespējamu.
This would exceed the concept of the prevention of deterioration as stipulated in the Existing Community legislation and render sustainable water management impossible.
Visbeidzot, jūsu atzinuma sagatavotājs atzinīgi vērtē Komisijas izvēlēto praktisko pieeju noteikt skaidrus, saskaņotus un saistošus standartus Kopienas līmenī, tai pat laikā izvairoties no tirgus izkropļojumiem.
Finally, your draftsman welcomes the practical approach chosen by the Commission to set clear, harmonised and binding standards on Community level, avoiding market distortion.
Bet tas attiecas arī uz ūdens kvalitātes stāvokļa novērtējumu un maksimālo pieļaujamo koncentrāciju izmantošanu kombinētajā pieejā, kas noteikta Ūdens pamatdirektīvas 10. pantā.
But this applies also to the assessment of the water quality status and to the use of allowable maximum concentrations within the combined approach of Article 10 of the Water Framework Directive.
Abos gadījumos pastāv vairāki praktiskās īstenošanas varianti, ar kuriem var iegūt dažādus rezultātus.
For both, several options of practical application exist, which could lead to different results.
Bez saskaņotām un obligātām metodēm nav iespējams nodrošināt līdzvērtīgus konkurences apstākļus.
Without harmonised and compulsory methods a level playing field cannot be established.
Īpaša uzmanība jāpievērš tiem gadījumiem, kad ierosinātie VKS neatbilst analītiskajām metodēm ar pietiekami zemu kvantitatīvās noteikšanas robežu.
Special consideration has to be given to the cases where the proposed EQS are not matched by analytical methods with sufficient low limits of quantification.
(4) Kopš 2000. gada ir pieņemti daudzi Kopienas tiesību akti, kuros minēti piesārņojuma kontroles pasākumi atbilstīgi Direktīvas 2000/60/EK 16. panta 6. punktam atsevišķām prioritārajām vielām.
(4) There have been adopted numerous Community acts since 2000 which constitute pollution control measures in accordance with Article 16(6) of Directive 2000/60/EC for individual priority substances.
Atsaucei nav jābūt uz 16. pantu vispār, bet gan uz 16. panta 6. punktu, kurā skaidri noteikta nepieciešamība pēc izmaksu ziņā lietderīgiem un proporcionāliem kontroles pasākumiem.
Reference should not be made to Article 16 in general but to Article 16 (6), that expresses explicitly the need for cost-effective and proportionate control measure.
Vielu sarakstos I un II pielikumā ir dabā sastopamas vielas (piemēram, metāli), kuru daļiņas ir visuresošas.
The substance lists of Annex I and Annex II contain naturally occurring substances (e.g. metals), whose traces are ubiquitous.
Lai kontroles varētu saukt par operatīvām, tas ir jāuzsver.
To render the controls being called for operational, this aspect must be highlighted.
(5) Attiecībā uz prioritāro vielu emisiju kontroli stacionārajos un difūzajos avotos, kā minēts Direktīvas 2000/60/EK 16. panta 6. un 8. punktā, dalībvalstīm lietderīgāk un samērīgāk būtu vajadzības gadījumā papildus citu spēkā esošo Kopienas tiesību aktu īstenošanai iekļaut piemērotus kontroles pasākumus pasākumu programmā, kas jāizstrādā katram upes baseinam atbilstīgi Direktīvas 2000/60/EK 10. un 11. pantam.
(5) As regards emission controls of priority substances from point and diffuse sources as referred to in Article 16(6) and (8) of Directive 2000/60/EC, it seems more cost-effective and proportionate for Member States to include, where necessary, in addition to the implementation of other existing Community legislation, appropriate control measures in the programme of measures to be developed for each river basin in accordance with Articles 10 and 11 of Directive 2000/60/EC.
Šī grozījuma mērķis ir panākt, lai netiktu apietas Ūdens pamatdirektīvas 10. panta prasības, kurās paredzētas stingrākas emisiju kontroles, ne tikai labāko pieejamo metožu izmantošana, ja jāpanāk atbilstība vides kvalitātes standartiem.
This amendment seeks to avoid undermining the requirement from Article 10 of the water framework directive, which requires more stringent emission controls beyond best available techniques where this is necessary to comply with the environmental quality standards.
(5a) Par jautājumu, kas ietekmē ūdens pārvaldību kādā dalībvalstī un ko nav iespējams risināt dalībvalsts līmenī, dalībvalsts var ziņot Komisijai saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 12. pantu.
(5a) Where an issue which has an impact on the management of water cannot be resolved by a Member State itself, that Member State may report it to the Commission in accordance with Article 12 of Directive 2000/60/EC.
Tāpat dalībvalsts jāvar ziņot par jautājumu, kura risināšanai Kopienas pasākumi būtu rentablāki un piemērotāki.
A Member State should also be able to report such an issue where Community measures seem to be more cost-effective or appropriate.