natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Partija tādejādi ir kā lietussargs pār tajā esošajām dalībvalstu partijām.
Greek MEP Marietta Giannakou (EPP) is the Parliament's rapporteur on this issue.
Parlamenta Konstitucionālo lietu komisija deputātes Mariettas Gianaku (EPP, Grieķija) vadībā ir sākusi ziņojuma sagatavošanu par Eiropas Politisko partiju vadības un finansēšanas noteikumiem.
She told us that "w e need a space, a European space, of political parties that bring citizens in the core of the Union and help them in their every day life".
Ko un kā mainīt?
How should they be funded?
"Es ceru, ka nākamais šo debašu solis būs specifiska politiska un fiskālā statusa izveidošana Eiropas politiskajām partijām.
British Liberal MEP Andrew Duff was highly critical in the hearing about the current system: " Financial regulation for the support of political parties prohibits political parties at the European level from acting like political parties.
Mums nav Eiropas statusa, taču mums to patiešām vajag," norādīja Vilfrīds Martens, Eiropas Tautas partijas prezidents.
They prohibit campaigning, they prohibit support for candidates.
Filips Korderī, Eiropas Sociālistu partijas ģenerālsekretārs, norādīja uz pašreizējā statusa vājumu, sakot, ka "Eiropas partiju pašreizējais legālais statuss ir līdzvērtīgs beļģu nevalstiskās organizācijas statusam", un piebilda, ka "tam būtu jāatļauj rīkot Eiropas vēlēšanu kampaņas, izvirzīt kandidātus komisāru portfeļiem un piedalīties referendumos un dalībvalstu nacionālajās kampaņās."
Everyone knows it is absurd, and leads to creative accounting, it obliges the European parties to fudge the books, and everyone has a complicity in this."
Monika Frassoni, Eiropas Zaļo partijas prezidente, norādīja, ka "Eiropas Partijas nav atzītas kā tādas un tām nav iespējas kā tādām arī darboties".
Wilfried Martens thinks that "funding is essential for European parties to allow them to become more independent".
Viņa uzsvēra, ka tām arī "nav pietiekamas identitātes ES pilsoņu acīs, kurus tās vēlas uzrunāt."
Luciano Bardi of the EUDO Observatory on Political Parties and Representation believes that limiting funding would place "huge limits on the possibility of developing new political parties".
"Pašreizējie finansējuma noteikumi neatļauj Eiropas politiskajām partijām darboties kā partijām.
Louis Galea of the EU's Court of Auditors said "effective measures of control" were required for any financial system for such parties.
Tie aizliedz kampaņu rīkošanu, aizliedz kandidātu atbalstīšanu.
Politics - can the people be mobilised?
Visi zina, ka tas ir absurds un noved pie "radošas" grāmatvedības; tas spiež partijām izdomāt atskaites, un tajā piedalās visi," kritizēja Edrjū Dafs (ALDE, Lielbritānija).
Annemie Neyts-Uyttebroeck , President of the European Liberal Democrat and Reform Party (ELDR), spoke of the challenges the parties face: "The ELDR is about to start a recruitment campaign as the momentum for encouraging people to become members of a political party is not as strong as it was until some time ago."
Dalībnieki norādīja uz izmaiņu nepieciešamību arī runājot par politiskajiem aspektiem.
Both Monica Frassoni (European Green Party EGP) and Eric Defoort , President of European Free Alliance (EFA), stressed the fundamental importance of "youth organisations" both on formative thinking and in creating the party.
Pjērs Lorāns no Eiropas kreiso partijas norādīja, ka Eiropas partijām, tāpat kā ikvienai partijai, ir nepieciešamas "demokrātiskas saknes": "Eiropas partijām ir jāattīstās demokrātiski un jāsniedz iespēju iesaistīties arī pilsoņiem".
Pierre Laurent , President of the Party of the European Left (PEL) called for the "democratic development of European political parties and structures to allow citizens to participate".
20110131STO12825 EP pētījums - "Ka veidot transnacionālu partiju sistēmu?" (angļu valodā) Semināra programma (angļu valodā) Eiropas līmeņa politiskās partijas Deputāte Marietta Giannakou
20110131STO12825 E policy document on transnational political parties Programme of the hearing European political parties Legislative observatory Profile Marietta Giannakou
Pilsoņu Agora nabadzības apkarošanai
People's Agora looks at ways of reducing poverty across Europe
Trešajā Pilsoņu Agorā, kura notika Eiropas Parlamentā tika apspriesti ES līmeņa risinājumi nabadzības apkarošanai.
(Click photo to start slideshow) The 3rd Citizens' Agora at the European Parliament in Brussels looked at different ways people can combat poverty across Europe It brought together MEPs, representatives of civil society and people who are living in difficult conditions.
Pasākums kopā pulcēja kopā deputātus, nevalstisko organizāciju pārstāvjus un cilvēkus, kuri dzīvo tuvu nabadzības slieksnim.
Parliament's President Jerzy Buzek opened the Session and stressed the importance of the Agora in the exchange of ideas of how to deal with poverty.
Konferences dalībnieki: gados vecāki cilvēki no vairākām dalībvalstīm, kuri dzīvo uz nabadzības sliekšņa.
The "Consensus Conference" for those over 60 facing poverty brought together people from different countries across Europe.
85 miljoni Eiropas pilsoņu dzīvo tuvu nabadzības robežai Finanšu krīzes sekas un ietekme Gandrīz 85 miljoni Eiropas pilsoņu dzīvo tuvu nabadzības robežai, un diemžēl krīzes dēļ šis skaitlis turpina pieaugt.
85 million people in the European Union are estimated to live in poverty A "Citizens Agora" at the European Parliament in Brussels on 27-28 January brought together lawmakers, NGOs and people over 60 facing poverty to discuss the issues The picture of poverty across Europe is looking bleak at present.
Kādi ir pašu iedzīvotāju ierosinājumi nabadzības apkarošanai?
Around 85 million people in the European Union are estimated to live in poverty and this has risen and is rising due to the economic crisis.
Semināru atklāja Parlamenta priekšsēdētājs Ježijs Buzeks un Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības komisārs Lāslo Andors.
The Agora conference was opened by Parliament's President Jerzy Buzek and the European Commissioner for Employment László Andor.
Pilsoņu Agoras ietvaros dalībnieki piedalījās vienā no trim līdztekus notiekošajiem semināriem par sekojošām tēmām:
It was divided into three main working groups:
Ekonomikas un finanšu krīze un jauni nabadzības veidi
The economic and financial crisis and new forms of poverty;
Migrācijas plūsmas un integrācijas procesi
The impact of the economic and financial crises on migration flows and integration processes;
Ekonomikas un finanšu krīze: pienācīgi un stabili dzīves apstākļi personām, kuru situācija ir nedroša, — Eiropas sociālā modeļa problēmas
Access to a decent and sustainable way of life for persons in situation of precariousness.
Deputāte Isabelle Durant (Zaļie, Francija), Parlamenta priekšsēdētaja un viena no Pilsoņu Agoras vadītājām preses konferences laikā atklāja: "Semināros bija daudz dusmu: ne tieši pret mums, bet pret to, kā nabadzības jautājumi ir tikuši risināti.
Rising poverty - especially during the financial crisis - and the growing isolation and marginalisation of some groups in society were deemed particularly worrying and are some of the most serious problems the EU faces today according to participants.
Eiropa ir daudz darījusi, lai glābtu ekonomiku, bet nepietiekami, lai aizsargātu pašus vājākos sabiedrības locekļus."
Belgian Green MEP Isabelle Durant (who co-chaired the Agora) said in the press conference that "in the workshops there has been a lot of anger - not against us but in the way poverty has been dealt with - Europe has done a lot for economy but not enough to protect the most vulnerable parts of society".
Deputāts Libor Rouček (S&D, Cehija) Parlamenta vice-priekšsēdētājs uzsvēra: "Galvenā atziņa ir tā, ka glābjot finansu sistēmu, nedrīkst aizmirst sociālo modeli."
Czech MEP Libor Rouček (Socialists and Democrats) also co-chaired the Agora and said that "the core message is that while fixing our financial system we cannot forget our social model".
Nabadzība un gados veci cilvēki
Consensus Conference on the over 60's
Līdztekus Pilsoņu Agorai, notika arī plaša mēroga konference, kurā piedalījās arī 20 cilvēki no vairākām dalībvalstīm, vecāki par 60 gadiem, kuri dzīvo tuvu nabadzībai.
Chaired by Belgian MEP Isabelle Durant it brought together 20 people from different European countries to talk about their experiences.
Viņi pārrunāja, kas būtu jādara, lai nodrošinātu labākus dzīves apstākļus gados vecākiem cilvēkiem.
They also discussed ways in which the Europe Union could help them.
Diskusijas dalībnieki aicināja ieviest adekvātu pensiju indeksēšanu un atbrīvot pensijas no nodokļiem.
One of the main recommendations of the groups was that pensions should be indexed to the standard of living and should be free from taxation.
Piekļuve kultūrai un kultūras aktivitātēm, kā arī vecāku cilvēku iesaistīšana dažādās aktivitātes bija viens no būtiskākajiem ierosinājumiem.
In addition they want the a change in the culture in the way elderly people are treated so they are encouraged to be full members of society rather than closed off and isolated.
Dalībnieki arī aicināja pārdomāt vecāku cilvēku piekļuvi informācijas tehnoloģijām: lētākus interneta pieslēgumus un citus komunikāciju kanālus, kā arī vecākiem cilvēkiem piemērotus materiālus un tehnoloģisko nodrošinājumu.
The group also thought that easier and cheaper access to technology such as telephone calls and internet access could help older people both financially and in terms of making they feel included in society.
20110131STO12826 Agoras mājas lapa EuroparlTV sižets
Adapting tools for older people was also considered important.
WikiLeaks atklājumi: vairāk vai mazāk demokrātijas pasaulē?
Did the WikiLeaks incidents create more or less democracy in the world?
Mēs aicinājām uz sarunu divus Parlamenta deputātus – zviedru Pirātu partijas biedru Kristianu Engstromu (Zaļie/EFA) un Slovākijas bijušo ārlietu ministru Eduardu Kukanu (EPP), kuriem ir atšķirīgs viedoklis par WikiLeaks .
We asked two MEPs with very different views: Christian Engström (Greens/EFA) from the Swedish Pirate Party and former Slovak Foreign Minister Eduard Kukan (EPP).
Engstroma kungs, pagājušajā gadā Pirātu partija nolēma par brīvu uzturēt WikiLeaks vietnes serverus.
Mr. Engström, the Pirate Party decided last year to host servers free of charge for the WikiLeaks website.
Kāpēc Jūs neuzskatāt WikiLeaks par bīstamu?
You don't seem to consider WikiLeaks dangerous.
Tieši tas mums patīk.
That’s exactly what we like about it.
Mēs uzskatām, ka demokrātiskā valdībā atklātība ir ļoti svarīga.
We think transparency is a very important part of an open democratic government.
Tendence slēpt lietas pastāv itin visur.
It's important to remember that the tendency to cover up things exists everywhere.
Pat tāda demokrātiski ievēlēta valdība kā Amerikā no sabiedrības daudz ko slēpj.
Even a democratically-elected government like the US government wants to hide things from the public.
Kādi ir Jūsu uzskati šajā jautājumā?
What is your position on this?
Es esmu par informācijas brīvību kā modernās demokrātijas sistēmas stūrakmeni, taču WikiLeaks aktivitātēm bija kaitējoša ietekme.
EK: I am in favour of freedom of information as a cornerstone of modern democratic systems.
Mēs visi esam cilvēki, un ir lietas, kuras ikviens no mums dara paslepus.
However WikiLeaks' activities have had a damaging impact.
Un es nedomāju, ka WikiLeaks nodoms bija atklāt sabiedrībai kaut ko pozitīvu un konstruktīvu.
And I don’t think that the intention of WikiLeaks was to disclose positive and constructive things to the public.
Es nedomāju, ka mērķis bija cēls un cienījams.
I don't believe that the intention was noble and respectful.
Es esmu strādājis diplomātijā ļoti ilgu laika, un ir lietas, kurām nav jābūt publicētām vai pieejamām ikvienam.
I spent a very long time within diplomacy and certain issues shouldn’t be published or available to everybody.
Ir situācijas, kad jārada uzticība starp partneriem.
On certain issues you need to create trust between partners, you need to believe in each other.
Ne tāpēc, ka sabiedrībai nav tiesību tikt informētai, bet tāpēc, ka ir lēmumi, kuru izstrādei un gatavošanai jābūt slepenai.
Not because the public has no right to be informed but because things need to be kept discreet.
Procesā, kad diplomāti mēģina par kaut ko vienoties, kāda dokumenta publicēšana var visu izjaukt.
When diplomats are negotiating arrangements it can destroy the whole process if documents are published.
Tas var izjaukt visu iecerēto un labo, kas būtu radies šo sarunu rezultātā.
It can destroy the good things which could come up as a result of the negotiations.
Daudzi uzskata, ka atklātība stiprina demokrātiju.
Some people argue that more transparency strengthens democracy.
Vai Jūs piekrītat tam, ka WikiLeaks ir vairojusi demokrātiju pasaulē?
Do you believe that WikiLeaks has contributed to democracy in the World?
K.E.: Jā, lielā mērā, jo atklātība ir viena no demokrātijas galvenajiem pīlāriem.
CE: Yes, very much so, since transparency is one of the fundamental points of a democracy.
Kāda nozīme cilvēkiem balsot vēlēšanās, ja tiem netiek sniegta informācija par to, ko valdība vai opozīcija dara?
What is the point of allowing people to vote, if they are not given any information about what the government or opposition is doing?
Demokrātijas mērķis ir informēti pilsoņi, kuri pieņem informētus lēmumus.
The goal in a democracy must be to have informed citizens making informed choices.
WikiLeaks virsmērķis ir visām valdībām atgādināt: neticiet, ka jums izdosies izsprukt sveikā, slēpjoties un melojot.
The larger goal of WikiLeaks is to make it obvious to all governments: Don't believe that you'll get away with hiding or lying about things.
WikiLeaks netiešā ietekme ir tā, ka valdības kļūs atklātākas un godīgākas.
The indirect effect of WikiLeaks is that governments will start to become more transparent and more honest.
E.K. Es gribētu dot skaidru atbildi, lai jūs mani nevarētu apsūdzēt diplomātiskās piruetēs, taču dažkārt tas ir neiespējami.
EK: Well, I would like to give you a straight answer so that you don't accuse me of diplomatic pirouettes, but sometimes there is no such answer.
Es varu atzīt, ka zināmā mērā WikiLeaks publikācijām ir savi pozitīvie aspekti.
I can to a certain extent admit that the WikiLeaks' publications may have certain positive aspects.
Šīm publikācijām ir acīmredzama un spēcīga pozitīva ietekme tajās valstīs, kurās valda diktatoriski režīmi.
In those countries where there is a dictatorial regime, the positive things are more evident and more intense.
Tāpēc es nenosodu pilnīgi visu.
So I am not condemning everything that was published.
Taču vajadzētu būt robežai starp to, kas var tikt publicēts, lai nodrošinātu sabiedrībai arvien vairāk informācijas, un to, ko nevajadzētu publicēt, lai neapdraudētu diskrētās personiskās attiecības starp politiķiem un valstsvīriem.
But there should be a line between what can be published to expand the freedom of access to information for everybody and what should not be published in order not to damage discreet personal relationships.
Kas var izlemt, kādu informāciju atklāt?
But who should decide which information can be disclosed?
Vai tiem būtu jābūt WikiLeaks vadītājiem vai augsta līmeņa diplomātiem un politiķiem?
Should it for instance be up to the leadership of WikiLeaks or should such decisions be left to top level diplomats and politicians?
K.E.: Ne politiķiem.
CE: No it shouldn't.
WikiLeaks vadītāji teiktu to pašu.
The leadership of WikiLeaks, would be the first ones to say the same thing.
E.K.: WikiLeaks cilvēkiem būtu jāsaprot, ko var publicēt, un ko ne.
EK: The people from WikiLeaks should have the sense to understand what can go to public and what should be kept secret.
Taču šiem kritērijiem būtu jābūt politiķu definētiem.
But the criteria should be very precisely defined by a political leadership.
Es domāju, ka tas būtu labs iemesls referendumam..
I don't think this is a good subject for a referendum.
Politiskie vadītāji dažkārt nāk klajā ar idejām, kuras sabiedrība pilnībā noraida, taču, laikam ejot, saprot, ka politiķiem ir bijusi taisnība.
Political leaders sometimes come up with ideas which are totally rejected because people don’t understand them but afterwards the history shows that those politicians were right.
Vai WikiLeaks mainīs turpmāko starptautisko attiecību struktūru un to, kā diplomāti sadarbojas?
Will WikiLeaks affect the future structure of international relations and the ways diplomats interact with each other?
K.E.: Realitāte jau ir mainījusies.
CE: Reality has changed.
Visas valdības, vēstniecības un ikviens pie varas esošais tagad ņem vērā, ka, cenšoties kaut ko turēt slepenībā, ir jārēķinās ar to, ka tas vienkārši var neizdoties.
Governments and embassies and everybody in power have to take into consideration the fact that if you try to keep secrets you are now much more likely to fail.
Es domāju, ka tas ir labi, īpaši attiecībās starp valstīm.
I think that's a good thing, especially when it comes to relationships between countries.
Mēs vēlamies atklātību.
What we want is openness.
Atklātība iedrošina.
Openness breathes confidence and reduces the risks.
Kad "lielie spēlētāji" nav īsti pārliecināti par to, ko dara otra puse, tiem ir tendence būt aizdomu pilniem.
When the big players are not entirely sure what the other side is planning they tend to be more suspicious.
Tas tā bija Aukstā kara laikā.
This was the logic during the Cold War.
Kopumā atklātība ilgtermiņā varētu samazināt starptautiskos saspīlējumus, un tāpēc mēs varam sagaidīt, ka pasaule kļūs labāka un stabilāka.
So generally speaking, openness will in the long run help to reduce international tensions and we will therefore see a better and more stable world.
E.K.: Es domāju, ka tas turpmākos diplomātiskos procesus un sarunas varētu ietekmēt negatīvi.
EK: I think that it's going to affect the future process of diplomatic negotiations negatively.
Tie, kas bija īpaši pieminēti slepenajos dokumentos, vienmēr to atcerēsies un tādēļ būs mazāk atklāti.
Those who were mentioned by name will have it in the back of their minds and they will be more cautious and less open!
20110131STO12842 Runas brīvība vai noziegums?
Slovak Foreign Minister (1994; 1998-2006)
Eiropa nenovērtē mafijas spēku Deputāts Kristians Engstroms Deputāts Eduards Kukans
Former member of Swedish Liberal People's Party, from 2006 - member of the Pirate Party
-//EP//TEXT IM-PRESS 20101203STO05908 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20101203STO05908 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20101209STO08348 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20101203FCS06328 0 NOT XML V0//EN
Finanšu darījumu nodoklis - mazs cinītis lielam vezumam
MEPs push forward plans for financial transaction tax
©BELGA/EUREKA Pašreizējā ekonomiskā situācija, taupības režīmi un banku glābšanas plāni ir noplicinājuši budžetus un ir skaidrs, ka šajos grūtajos laikos ES līmenī ir jāatrod jauni finansējuma avoti.
Illustration image of stock exchange quotations ©BELGA/EUREKA The current economic situation, austerity measures and bank bail-outs have hit budgets, and in these hard times, there's a need to find new measures of financing at EU level.
Parlamenta ziņojums par "Novatoriskiem finansēšanas veidiem Eiropā un pasaulē" (ziņotāja Anni Podimata, S&D, Grieķija), ko 1. februāri pieņēma Parlamenta Ekonomikas un monetāro lietu komiteja, ierosina finanšu darījumu nodokli (FDN) kā vienu no galvenajiem risinājumiem, lai palīdzētu finansēt budžetu, samazinātu valstu budžeta deficītus un palīdzētu cīnīties ar finanšu spekulācijām.
A non-legislative report on "Innovative financing" by Greek Socialist Anni Podimata backed by Parliament's Economic and Monetary Affairs Committee Tuesday (1 February) suggests an EU financial transaction tax (FTT) could help finance budgets, reduce public deficits and fight speculation.
Pēc finanšu krīzes pirmā viļņa ideja par banku aplikšanu ar nodokli bija izplatīta, taču ne vienprātīga.
In the aftermath of the financial crisis, the idea of taxing banks has been widespread, though not consensual.
Un, kaut arī daudzas valstis teorētiski ir apsvērušas finanšu sektora nodokli, ierosinātie veidi un darbības diapazons ir dažāds.
While many countries have expressed a wish and need to tax the financial sector, suggestions range in scope and type of tax.
"Ņemot vērā vērienīgos Francijas G20 prezidentūras solījumus, tagad ir īstais brīdis, lai ES, kas ir lielākais finanšu tirgus pasaulē, sniegtu pārliecinošu atbildi ES pilsoņiem, panākot skaidru nostāju par finanšu darījumu nodokļa ieviešanu," sacīja A. Podimata pēc balsojuma.
After the vote, Ms Podimata said "now is the right moment for the EU, which has the largest financial market in the world, to give a convincing reply to EU citizens by achieving a clear position in favour of the introduction of a tax on financial transactions."
Mazs cinītis, liels vezums
Small tax for a big impact
Tā galvenais mērķis būtu ierobežot riskanto darījumu plūsmu un mazināt spekulācijas, un tas tiktu piemērots plašam produktu un darījumu klāstam, lai novērstu izvairīšanos arī no tā maksāšanas, piemēram, novirzot darījumus uz mazāk regulētiem finanšu sektoriem.
has a broad base, including every type of transaction, in order to avoid flows towards less regulated parts of the financial sector
Tam būtu noteikti precīzi atbrīvojumi un sliekšņi, ņemot vērā mazumtirgotāju, privātpersonu un mazo investoru vajadzības.
Has clearly defined exemptions and thresholds, taking into account the needs of the retail sector and small investors and individuals.
Ziņojumā paredzēts, ka pateicoties plašajam piemērojumam, no FDN būtu iespējams gūt budžeta ieņēmumus gandrīz 200 miljardu eiro apmērā ES un 650 miljardu ASV dolāru apmērā pārējās valstīs.
The report suggests revenue potential of a low-rate FTT with its large tax base, of nearly €200 billion a year at EU level and $650 billion at global level.
Taču ne tikai: "Galvenā jauno finansējuma instrumentu priekšrocība ir iespēja gūt no tiem divkāršu labumu, jo tie vienlaikus ļautu sniegt ieguldījumu tādu svarīgu politisku mērķu sasniegšanā kā finanšu tirgu stabilitāte un klimata pārmaiņu politikas mērķu realizēšana, bet tajā pašā laikā piedāvātu iespējas gūt budžeta ieņēmumus," norādīja Anni Podimata.
According to Ms Podimata, "The main advantage of innovative financing tools is that they can bring a double dividend, as they can at the same time contribute to the achievement of important policy goals, such as financial market stability and climate change policy goals, and offer significant revenue potential."
ES konkurētspējas bremze?
Critics say FTT will affect competitiveness
Komisija atbalsta šāda nodokļa ieviešanu pasaules mērogā, taču Podimatas ziņojums ierosina sākt ar Eiropu: nodokli vajadzētu ieviest pēc iespējas plašākā mērogā, taču, ja tas neizdodas, sākt ieviest to ES līmenī.
The European Commission supports further development of an FTT at a global level, but the Podimata report suggests starting implementation in Europe: "Introduction of a tax on financial transactions ought to be as broadly based as possible or, failing that, the financial transaction tax should be introduced as a first step at EU level."
Taču kritiķi apgalvo, ka nodoklim būs negatīva ietekme uz ES konkurētspēju.
Critics argue that introducing the tax only in the EU will negatively affect competitiveness.
Olle Šmits (ALDE, Zviedrija) oponēja: "Es domāju, ka liela daļa Eiropas finanšu sektora vienkārši varētu pārcelties uz citām jurisdikcijām, un, iespējams, mazāk pārredzamām jurisdikcijām nekā Eiropa.
Swedish Liberal Olle Schmidt said, "I believe that a large part of the European financial sector would simply move to other jurisdictions, and probably to less transparent jurisdictions than the European one.
Es nedomāju, ka tas kalpos Eiropas interesēm."
I don't think that would serve European interests."
Vairāki Ekonomikas komitejas deputāti ir skaidri noraidījuši atbalstu FDN Eiropas līmenī, aicinot Komisiju veikt novērtējumu par tā iespējamo ietekmi.
Members have called on the Commission to do an impact assessment on the FTT.
FDN arī jāgūst dalībvalstu atbalsts.
The tax would require approval from all member states.
"Visticamāk, ka panākt vienošanos būs ļoti sarežģīti.
"It will probably be very complicated to reach consensus.