natgillin/translations-raw huggingface dataset:
T. tā kā zivsaimniecība ir tautsaimniecības nozare ar augstu pārraudzības līmeni, jāveic pasākumi, kuri nodrošina, ka reglamentējošos noteikumus labi īsteno praksē un panāk labus rezultātus; tā kā ilgtspējas īstenošanas nolūkā ir jāņem vērā daudzi dažādie faktori, kuri ietekmē zivju krājumu stāvokli, piemēram, klimata pārmaiņas, plēsīgās zivis, piesārņojums, naftas un gāzes resursu izpēte un urbumi, jūras vēja ģeneratoru parki, kā arī smilšu un grants ieguve;
T. whereas fisheries is a highly regulated economic sector and measures must therefore be put in place so as to ensure that these regulations translate into good practice and good results, whereas, in order to implement sustainability, it is necessary to take into account the many varied factors which influence the state of fish stocks, such as climate change, predators, pollution, oil and gas exploration and drilling, maritime wind farms, sand and gravel extraction,
U. tā kā pēc divdesmit gadiem ES zivsaimniecības nozare būs mainījusies tādu ārēju faktoru dēļ kā klimata pārmaiņas un cilvēku darbības, un tā kā šādu izmaiņu pierādījumi jau ir redzami Ziemeļjūras mencu gadījumā, ir būtiski efektīvi novērst klimata pārmaiņu cēloņus;
U. whereas in twenty years' time the EU fisheries sector will have been transformed because of external factors such as climate change and human action and whereas, with evidence of such transformation already apparent in the case of North Sea cod, it is crucial to tackle effectively the causes of climate change,
V. tā kā jūrai un okeāniem ir nozīmīga loma enerģijas ražošanā no alternatīviem avotiem un energoapgādes drošības pastiprināšanā;
V. whereas the sea and the oceans play a major role in the production of energy from alternative sources and increase the security of energy supply,
W. tā kā ir jāatzīst Eiropas attālāko reģionu un salu specifika, proti, nelegālā imigrācija, dabas katastrofas, transports un arī to ieguldījums bioloģiskajā daudzveidībā;
W. whereas the specificities of European outermost regions and islands, namely illegal immigration, natural disasters, transport and also its contribution to biodiversity must be acknowledged,
X. tā kā liela daļa ES ārējās robežas ir jūras robeža, un tās uzraudzība un aizsardzība nozīmē papildu izdevumus piekrastes dalībvalstīm;
X. whereas a large part of the EU external border is maritime and its surveillance and protection implies increased costs for coastal Member States,
Y. tā kā Vidusjūras un Melnā jūras teritorija pieder gan ES dalībvalstīm, gan trešām valstīm, kuru rīcībā nav tik daudz līdzekļu, lai īstenotu vides noteikumus un drošības un aizsardzības pasākumus;
Y. whereas the Mediterranean and Black Seas are shared between EU Member States and third countries, the latter of which have less resources at their disposal to implement environmental rules and security and safety measures,
Klimata pārmaiņas — jūrniecības politikas lielākā problēma
Climate change as the greatest challenge to maritime policy
6. uzsver, ka ES jāuzņemas vadošā loma cīņā ar klimata pārmaiņām; Kopienai jāizmanto savas stiprās puses pētniecības un novatorisma jomā un jāuzņemas vadošā loma, kā arī apņēmīgi jārīkojas starptautiskā līmenī;
Stresses that the EU must play a leading and pioneering role in combating climate change; emphasises that the Community should use its strengths in research and innovation and take the lead and act decisively at international level;
8. uzsver, ka klimata pārmaiņas ir realitāte; uzsver, ka Eiropas jūrniecības politikai ir jābūt nozīmīgai lomai cīņā ar klimata pārmaiņām vismaz trijos politikas virzienos, pirmkārt, ir ievērojami jāsamazina kuģošanas radītā CO 2 , SO 2 un slāpekļa oksīdu emisija, otrkārt, ir rūpīgi jāizvērtē iespēja ieviest kuģniecībā emisiju tirdzniecības sistēmu un, treškārt, jāveicina vēja un saules kā atjaunīgās enerģijas avotu izmantošana uz kuģiem;
8. ;Highlights the fact that climate change is a reality; stresses that European maritime policy must play a significant role in combating climate change through at least three policies: first, the emissions from ships of substances such as CO 2 , SO 2 and nitrogen oxide must be drastically reduced; second, the feasibility of emissions trading for shipping must be carefully assessed; thirdly, renewable energies such as wind and solar power must be introduced and promoted for shipping;
13. prasa, lai Kopienas piekrastes rajonu plānošanā, proti, pilsētu, ražotņu, ostu, jahtu ostu un atpūtas vietu būvniecībā, noteikti ņemtu vērā klimata izmaiņu sekas un ar tām saistīto jūras līmeņa paaugstināšanos, tostarp arvien biežākās un spēcīgākās vētras un lielākus viļņus; prasa, lai piekrastes rajonos netiktu būvētas jaunas kodoliekārtas;
Insists that the planning of development along the Community's lengthy coast, namely for urban development, industrial sites, ports and marinas, recreational sites etc., must explicitly take into consideration the consequences of climate change and the associated rise in sea levels, including the increasing frequency and force of storms and greater wave height; insists that no new nuclear installations be built in coastal areas;
15. uzskata, ka tādēļ ir svarīgi saskaņot grafiku jūras stratēģijas rīcības plānu saskaņošanai ar nozīmīgām programmām ES līmenī, piemēram, ES struktūrfondiem, lai gūtu vislielāko iespējamo labumu no pašreizējo programmu saskaņošanas; tādēļ uzskata, ka rīcības plāni jāizstrādā vēlākais līdz 2012. gadam, lai atvieglotu saskaņošanu ar struktūrprogrammu sagatavošanu no 2014. gada; uzsver, ka saskaņošana ar ES lauksaimniecības fondu ir ļoti nozīmīga tiem reģioniem, kuros lauksaimniecības nozare ir atbildīga par ievērojama daudzuma izplūdēm jūrā;
Believes that it is important, therefore, to coordinate a timetable for drawing up marine strategy action plans with important programmes at EU level, such as the EU's Structural Funds, in order to reap the greatest possible benefits of coordination with existing programmes; considers that the action plans should, therefore, be drawn up by 2012 at the latest in order to facilitate coordination with the drafting of the structural programmes from 2014; stresses that coordination with the EU's agricultural fund is of particular importance for those regions in which agriculture is responsible for a significant portion of discharges into the sea;
Labāka kuģošana Eiropā ar labākiem Eiropas kuģiem
Better European shipping with better European ships
22. uzsver, ka labāka (pārrobežu) saskaņošana un sadarbība starp jūras ostām, kā arī līdzsvarotāks atbildības sadalījums starp ostām visā Eiropā var būtiski palīdzēt izvairīties no neilgtspējīgiem sauszemes pārvadājumiem;
Stresses that better (transborder) coordination and cooperation between sea ports, and a more balanced European-wide sharing of responsibility between ports can contribute considerably to avoiding unsustainable land transport;
– noteikt NO x emisiju standartus kuģiem, kuri izmanto ES ostas;
- to establish NO x emission standards for ships using EU ports,
– noteikt Vidusjūru un Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļu par sēra emisiju kontroles zonām ( SECA ) saskaņā ar MARPOL Konvenciju;
- to designate the Mediterranean Sea and the North-East Atlantic as Sulphur Emission Control Areas (SECAs) under the MARPOL Convention,
– samazināt maksimālo pieļaujamo sēra saturu no 1,5 % līdz 0,5 % kuģu degvielā, kuru sēra emisiju kontroles zonās izmanto pasažieru kuģi;
- to lower the maximum allowed sulphur content in marine fuels used in SECAs by passenger vessels from 1.5% to 0.5%,
– ieviest nodokļu pasākumus, piemēram, nodokļus vai maksas par SO 2 un NO x emisijām no kuģiem;
- to introduce fiscal measures such as taxes or charges on SO 2 and NO x emissions from ships,
– veicināt diferencētu ostas un kuģu ceļu nodevu ieviešanu, lai tās būtu izdevīgākas kuģiem ar zemu SO 2 un NO x emisiju līmeni;
- to encourage the introduction of differentiated port and fairway charges favouring vessels with low SO 2 and NO x emissions,
– veicināt krasta elektroenerģijas pieslēguma izmantošanu uz kuģiem, kamēr tie atrodas ostā;
- to encourage the use of shore-side electricity by ships when in port,
25. saredz lielas iespējas, lai jūras transportā samazinātu fosilā kurināmā izmantošanu un CO 2 emisiju, citstarp sekmējot biodegvielas lietošanu un turpmākus pētījumus šajā jomā, kā arī palielinot vēja enerģijas izmantošanu kuģu dzinējspēkam; tomēr uzsver, cik svarīga ir biodegvielas obligāta vides un sociālā sertifikācija un ka neapstrīdami svarīga ir degvielas pilna cikla efektivitāte attiecībā uz klimatu un CO 2 bilanci;
Sees huge potential for reducing the use of fossil fuels and CO 2 emissions in the maritime transport sector, in particular through tax incentives for the use of this type of fuel and greater incentives for R&D and, inter alia, by promoting the use of, and further research into, biofuels and stepping up the use of wind energy for ship propulsion; stresses, however, the need for mandatory environmental and social certification of biofuels and that their full life-cycle, climate efficiency and CO 2 balance is undisputed;
33. prasa ekoloģiski jutīgos un navigācijai sarežģītos Baltijas jūras reģionos, piemēram, Kadetrinne, Skageraks/Kattegats, Lielais Belts un Zunda šaurums, izveidot īpašas zonas, kurās okeāna kuģi, it īpaši naftas tankkuģi, drīkst kuģot tikai loča pavadībā, un aicina Komisiju un dalībvalstis sākt nepieciešamo pasākumu sagatavošanu kompetentajās starptautiskajās organizācijās, īpaši SJO;
Calls for the establishment of special zones within environmentally sensitive and navigationally difficult areas of the Baltic Sea, particularly the Kadet Trench, the Skagerrak/Kattegat, the Great Belt and the Sound, which ocean-going vessels, in particular oil tankers, may no longer navigate without a pilot, and calls on the Commission and the Member States to initiate the drawing up of necessary measures in the competent international bodies, in particular the IMO;
41. prasa saskaņā ar SJO balto klasifikācijas sarakstu ieviest Eiropas kvalitātes zīmi kuģiem, kuri atbilst jaunākajiem drošības un sociāliem standartiem, kas šiem kuģiem nodrošinās atvieglojumu režīmu, izejot ostas kontroli;
Calls for the introduction of a European quality label for ships, in line with the IMO white list classification scheme, meeting the latest safety standards and social conditions, which will give these ships favoured treatment with regard to port state controls;
43. skubina Komisiju sagatavot zvejnieku pārkvalifikācijas plānus, lai viņus mudinātu pievērsties jaunai praksei, kura sekmētu ar darbu jūrā saistīto zināšanu izmantošanu; uzsver, ka iespējamo mērķu vidū ir piekrastes akvakultūras un ekotūrisma nozares;
Urges the Commission to create vocational retraining plans for fishermen, encouraging them to focus on new practices that promote the use of knowledge relating to work at sea; points to the offshore aquaculture and eco-tourism sectors as being among the possible targets;
45. atzīmē, ka jūras un okeānu politikas galvenais mērķis ir izveidot apstākļus, kuri garantē zivrūpniecības nozarē strādājošo, gan zvejnieku, gan iepriekšējā un nākamā posma nozarēs strādājošo cilvēku, higiēnu, drošību un komfortu;
Notes that the creation of conditions ensuring hygiene, safety and comfort for workers in the fishing industry, both for fishermen themselves and for people working in sectors upstream and downstream, is a key objective of a policy for the seas and oceans;
48. uzskata, ka kuģu būves un kuģu aprīkojuma ražošanas nozarēm Eiropas Savienībā izdevies saglabāt konkurētspēju, jo ir veiktas investīcijas novatoriskos produktos un procesos un radītas uz zināšanām balstītas tirgus nišas; uzskata, ka Eiropas jūrniecības stratēģijai jārada veicinoši apstākļi Eiropas Savienības vadošās vietas saglabāšanai šajā tirgū, piemēram, sekmējot jūrniecības tehnoloģijas nodošanas mehānismus; uzskata, ka nopietna uzmanība jāpievērš konkurenci traucējošām norisēm pasaules tirgos, vajadzības gadījumā uz tām reaģējot;
Considers that shipyards and marine equipment industries in the Union have managed to remain competitive by investing in innovative products and processes and by creating knowledge-based niche markets; believes that a European maritime strategy should create the conditions which are conducive to maintaining the Union’s leading position in these markets, for example by promoting the development of maritime technology transfer mechanisms, considers that it is necessary pay close attention to any anticompetitive practices in the world markets, reacting should they occur;
51. aicina nodrošināt apmācību un informāciju, apkopojot, analizējot un izplatot labāko praksi, tehniku, ierīces tvertņu iztukšošanas uzraudzīšanai, jauninājumus, kas domāti cīņai ar eļļas un kaitīgu un bīstamu vielu piesārņojumu, un tehniskiem risinājumiem, izmantojot pārbaudes un satelītnovērošanas iekārtas, kuras jāizstrādā, lai uzraudzītu nejaušas un apzinātas noplūdes;
Calls for training and information to be provided by compiling, analysing, and disseminating best practice, techniques, instruments for monitoring tank-emptying and innovation to combat pollution by oil and noxious and hazardous substances, and for technical solutions, using inspection and satellite-based surveillance, to be developed for the purpose of monitoring accidental or deliberate spillages;
52. uzskata, ka, lai veiksmīgi īstenotu Eiropas jūras politiku, ir nepieciešama reģionālo un vietējo ieinteresēto personu līdzdalība; tāpēc atzinīgi vērtē Eiropas piekrastes reģionu aizvien ciešāku sadarbību un sakaru veidošanu starp tiem;
Considers that the participation of regional and local stakeholders is essential for the success of a European maritime policy; therefore welcomes the fact that European coastal regions are developing ever closer mutual cooperation and networks;
55. uzsver ostu būtisko nozīmi, kā arī to lomu starptautiskās tirdzniecības plūsmā, to lomu kā piekrastes reģionu ekonomikas dzinējspēkam un darba vietu radītājam un kā zvejas tranzīta centriem, kā arī būtiskiem drošības kontroles punktiem;
Underlines the fundamental importance of ports and the role they play as funnels for international trade, as economic drivers and job creators for coastal regions and as transit centres for fisheries, as well as being essential security-control points;
57. prasa pārskatīt Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/59/EK par ostas iekārtām, kas paredzētas kuģu atkritumu un kravu atlieku uzņemšanai
Calls for a revision of Directive 2000/59/EC of the European Parliament and of the Council of 27 November 2000 on port reception facilities for ship-generated waste and cargo residues
60. konstatē, ka Eiropā populārs ir jahtu tūrisms; izprieckuģu tūrisms un ar niršanu saistīts tūrisms; mudina piejūras reģionos ieguldīt līdzekļus jahtu ostu infrastruktūras attīstībā un citā līdzīgā infrastruktūrā, lai gūtu labumu no šī augošā tirgus, taču nodrošinot dzīvotņu, sugu un jūras ekosistēmu aizsardzību kopumā; aicina Komisiju palīdzēt noteikt saskaņotus teritoriju un tehniskā aprīkojuma standartus, lai nodrošinātu augstu pakalpojumu kvalitāti visā Eiropas Savienībā;
Notes that Europe is a popular region for yachting tourism, cruiser tourism and sub-aqua tourism; encourages the maritime regions to invest in their marina infrastructure and other related infrastructures in order to benefit from this growing market whilst ensuring the protection of habitats, species and marine ecosystems in general; calls on the Commission to help set harmonised standards for facilities and technical equipment so as to ensure a high level of service quality throughout the Union;
62. izmantojot pašreizējo pozitīvo pieredzi un labo praksi, kas jau ir šajā jomā, atbalsta vairāk jūrniecības uzņēmumu apvienību izveidi un uzskata, ka šiem piemēriem jāseko un tie jāveicina; aicina dalībvalstis veikt pasākumus, lai uzlabotu piekrastes reģionu uzņēmumu konkurētspēju, sekmējot izpēti, jūrniecības paraugprakses, tehnoloģiskās attīstības un jaunrades centru veidošanu, kā arī uzņēmumu sadarbību (informācijas tīkli, uzņēmumu apvienības, partnerība ar valsts sektora uzņēmumiem) un paredzot uzlabotus atbalsta pakalpojumus, lai samazinātu šo reģionu atkarību no ļoti ierobežota skaita (tradicionālās) saimnieciskās darbības;
Favours the creation of more maritime clusterswhich take advantage of the positive experience gained and good practices already being carried out in this domain and believes that these examples should be followed and promoted; calls on the Member States to take measures to enhance the economic competitiveness of coastal regions by encouraging research, the creation of centres of maritime excellence and technological development and innovation as well as inter-business cooperation (networks, clusters, public partners) and the provision of improved support services aimed at reducing the dependence of those regions on a very limited number of (traditional) economic activities;
65. tomēr prasa, lai viens no piekrastes zonas pārvaldības pamatuzdevumiem būtu jūras vides saglabāšana kopumā, nevis tikai dažu saglabāšanai paredzētu paraugapgabalu noteikšana kā saglabāšanas centienu žests, īpaši ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 30. maija Ieteikumu par integrētas piekrastes zonas apsaimniekošanas īstenošanu Eiropā
Insists, however, that coastal zone management must have, as one of its core objectives, the conservation of the marine environment, rather than setting aside a few sample areas as a token gesture to conservation efforts, particularly in the light of Recommendation 2002/413/EC of the European Parliament and of the Council of 30 May 2002 concerning the implementation of Integrated Coastal Zone Management in Europe
70. mudina izstrādāt jaunas sistēmas projektu un pasākumu īstenošanai, izmantojot partnerību starp privāto sektoru, NVO, vietējās varas iestādēm un reģioniem nolūkā panākt lielāku dinamiku, novatorismu un efektivitāti, tādējādi uzlabojot dzīves kvalitāti piekrastes zonās;
Encourages the development of new networks for the implementation of projects and activities in the form of partnerships between the private sector, NGOs, local authorities and regions, with a view to achieving greater dynamism, innovation and efficiency and improving the quality of life in coastal areas;
74. pauž nožēlu par to, ka Zaļajā grāmatā vēl aizvien nav veltīta pietiekami liela uzmanība lauksaimniecības nozares ietekmei; uzsver, ka lauksaimniecība ir viena no nozarēm, kas apgādā jūru ar lielāko barības vielu daudzumu; uzsver, ka, lai panāktu vides ilgtspēju, jāveic vajadzīgie pasākumi ES līmenī;
Regrets that the impact of the agricultural sector has not yet been sufficiently taken into account by the Green Paper; highlights the fact that the agricultural sector is one of the sectors providing the sea with the greatest amount of nutrients; stresses that, in order to to achieve environmental sustainability, necessary measures must be taken at EU level ; ;
81. aicina Komisiju un dalībvalstis iesaistīt visas ieinteresētās puses visos ES jūrniecības politikas uzlabošanas procesa posmos, gan spēkā esošo tiesību aktu ieviešanā un īstenošanā, gan jaunu iniciatīvu izstrādē;
Calls on the Commission and the Member States to involve all relevant stakeholders concerned in all stages of the process of improving EU maritime policy, both in implementing and enforcing existing legislation and in drafting new initiatives;
82. uzsver, ka tūrisms, ja tas tiek attīstīts pārdomāti, ir ilgtspējīgs vietējās ekonomikas ienākumu avots un uzlabo vidi un tās aizsardzību, kā arī popularizē un sekmē kultūras, vēsturiskās un vides raksturīgās iezīmes, amatniecību un ilgtspējīgu jūras tūrismu; tādēļ jo īpaši mudina gan investēt tūrisma infrastruktūrā, kas saistīta ar burāšanu, niršanu un jūras braucieniem, gan aizsargāt un popularizēt jūras arheoloģiskās bagātības;
Stresses the fact that, if developed wisely, tourism is a sustainable source of income for local economies, ensuring the protection and enhancement of the environment as well as the promotion and preservation of cultural, historical and environmental features, crafts, and sustainable maritime tourism; therefore particularly urges investment in tourism infrastructure in connection with sailing, diving and cruises, and the protection and promotion of archaeological marine treasures;
86. atzīmē, ka Eiropa ir iecienīts izpriecu ceļojumu kuģu galamērķis; uzsver, ka pakalpojumu sniegšana ir jāorganizē tā, lai garantētu atklātu konkurenci, un jāapmierina vajadzība pēc labākas infrastruktūras šajā jomā;
Notes thatEurope is a favourite destination for cruises; stresses that the supply of services should be organised in such a way so as to guarantee open competition and that the need for better infrastructure regarding this activity must be met;
Noturīga jūras vide
Sustainable maritime environment
· sekmēt ES galvenā uzdevuma izpildi — nodrošināt noturīgu jūras izmantošanu un jūras ekosistēmu saglabāšanu, tai skaitā īstenojot stingru ES politiku jūras aizsardzības jomā, novēršot turpmāku bioloģiskās daudzveidības samazināšanos un jūras vides pasliktināšanos;
· the EU to have as its overarching objective the sustainable use of the seas and the conservation of marine ecosystems, including a strong EU policy on marine protection, preventing further loss of biodiversity and deterioration of the marine environment,
· iekļaut kopēju ES mēroga definīciju par labiem vides kvalitātes rādītājiem;
· the inclusion of a common EU-wide definition of good environmental status,
· Eiropas Vides aģentūrai veikt regulārus jūras vides novērtējumus, pilnveidojot valstīs veikto datu vākšanu, ziņošanu un apmaiņu;
· the European Environment Agency to provide regular assessments of the marine environment, which necessitates improvements in national data collection, reporting and exchange,
91. atzīst, ka nesagandēta jūras vide ir ES kuģniecības nozares ilgtspējīgas attīstības pamats, un atgādina, ka ES ir apņēmusies visos Kopienas politikas aspektos iekļaut vides jomu;
Recognises that a healthy marine environment constitutes the basis for sustainable development of the shipping sector in the EU and recalls the EU's commitment to incorporate the environmental dimension into all aspects of Community policy;
93. atgādina principu par ekosistēmu pieeju cilvēka darbības pārvaldībai, un šis princips ir viens no jūras vides tematiskās stratēģijas galvenajiem elementiem; uzstāj, lai šo principu piemēro arī jūrniecības politikā;
Recalls the principleunderpinning the ecosystem approach to the management of human activitiesas one of the key elements of the Thematic Strategy on the Marine Environment; insists that this principle be applied also with regard to maritime policy;
95. uzskata arī, ka ir ātri jāpieņem ūdens kvalitātes uzlabošanas pasākumi, un tādēļ pauž bažas saistībā ar direktīvas par jūras stratēģiju priekšlikumā ierosināto termiņa pagarinājumu;
Also considers that measures to improve water quality must be taken swiftly and is, therefore, concerned at the extended timetable proposed in the proposal for a directive on a marine strategy;
99. uzskata, ka klasteru veidošanas koncepcijai varētu būt pozitīva ietekme uz jūras vidi, ja dzīvotņu saglabāšana, piesārņojuma kontrole un citas vides tehnoloģijas jau no plānošanas posma iekļauj klasteru projektā un īstenošanā;
Considers that the concept of "clustering" could have a positive impact on the marine environment if habitat conservation, pollution control, and other environmental technologies are incorporated into the design and implementation of clusters from the planning stages onwards;
OV L 197, 21.7.2001., 30. lpp. ;
OJ L 197, 21.7.2001, p.