natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Zaļā grāmatā noteikts, ka jūrniecības politika jāveido, pamatojoties gan uz Lisabonas stratēģiju, gan uz Jūras vides aizsardzības un saglabāšanas tematisko stratēģiju.
The Paper states that the maritime policy is to be based upon two pillars - the Lisbon Strategy and the Thematic Strategy on the Protection and Conservation of the Marine Environment.
Atzinuma sagatavotājs uzskata, ka var būt grūti saskaņot ekonomikas izaugsmes un vides saglabāšanas prasības, taču ir pārliecināts, ka, pārlieku pievēršoties ekonomikas pieauguma īstermiņa ieguvumiem, var nodarīt būtisku ilgtermiņa kaitējumu gan videi, gan ekonomikai.
Your draftsman recognises that it can be difficult to reconcile the demands of economic growth and environmental conservation, but feels that too much emphasis on the short-term benefits of economic growth can, in the longer term, lead to considerable damage, both environmentally and economically.
Dokumentā skaidri norādīts, ka Komisija atzīst to ekonomikas izaugsmes potenciālu, ko var sniegt apņēmība saglabāt jūras vidi — ir minēta jūras enerģētika, ekoloģiski nekaitīgāki jūras transporta veidi, kuģu būve un citas tehnoloģijas, lai nodrošinātu vides noturību.
It is clear from the Paper that the Commission recognises the potential for economic growth that can result from a commitment to conserving the marine environment - offshore energy, cleaner forms of marine transport, ship-building and other technologies to ensure environmental sustainability are mentioned.
Atzinuma sagatavotājs mudina Komiteju nodrošināt, lai Jūras vides stratēģijas direktīva, kas ir juridiskais pamats ES saistībām jūras vides saglabāšanas jomā, netiktu vājināta ne galīgā varianta pieņemšanas gaitā, ne pēc diskusijām par jūrniecības politiku.
Your draftsman urges the Committee to ensure that the Marine Strategy Directive, which is the legislative pillar of the EU's commitment to marine conservation, not be weakened during the process of its final adoption, nor as a result of discussions on the Maritime Policy.
Ir īpaši svarīgi, lai šajā dokumentā arī turpmāk būtu iekļauta definīcija par labiem vides kvalitātes rādītājiem, un jāpanāk arī, lai dalībvalstis pilnībā īstenotu citus tiesību aktus vides jomā, tostarp Direktīvu par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību, Natura 2000 u.c.
It is particularly important to keep the definition of good environmental status contained therein, as well as to push the Member States to fully apply other environmental legislation, such as the Habitats directive, Natura 2000, and others.
Klimata pārmaiņām ir tik būtiska ietekme uz ES un uz pārējo pasauli, ka ES kampaņai par emisiju samazināšanu jābūt vienai no galvenajām prioritātēm.
Climate change is of such fundamental importance to the EU, and the rest of the world, that the EU's campaign to reduce emissions must be one of its highest priorities.
Arvien palielinās dažāda veida transporta (gaisa, sauszemes, jūras) radītā daļa kopējā siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas apjomā un Komisijai steidzami jāiesniedz priekšlikumi tā samazināšanai, tam būs papildu labvēlīga ietekme arī uz darba tirgu, jo attīstīsies speciālas tehniskas zināšanas, kas būs vajadzīgas arī citām valstīm.
Transport in all its forms (air, road, sea) contributes an ever-increasing share of overall greenhouse gas emissions, and the Commission urgently needs to make proposals to reduce them, which would have the additional benefit of contributing to employment through the development of technological expertise that other countries will need.
Visbeidzot, viena tēma Zaļajā grāmatā uzkrītoši nav analizēta.
Finally, one subject is conspicuous by its absence from the Paper.
Militārā joma ir tikai pieminēta saistībā ar tās iespējamo pozitīvo ieguldījumu jūrniecības politikā, veicot pētījumus, meklēšanu un glābšanu, uzraugot kārtību u.tml.
The military is only mentioned for its potential positive contributions to a maritime policy, through search and rescue, law enforcement, etc.
Taču nav runāts par negatīvo ietekmi uz vidi, ko var radīt dalībvalstu militārās iestādes un to darbība.
No mention is made of the environmental destruction that can be caused by the military establishment of the Member States and their activities.
Šī nepilnība jāpiemin rezolūcijā.
This oversight should be mentioned in the resolution.
2. atgādina 2006. gada 14. novembra rezolūciju par jūras vides aizsardzības un saglabāšanas tematisko stratēģiju
Recalls its resolution of 14 November 2006 on a Thematic Strategy on the Protection and Conservation of the Marine Environment
P6_TA(2006)0486 . un vēlreiz jo īpaši uzsver, ka ir nepieciešams:
P6_TA(2006)0486 . and reiterates, in particular, the need for
· sekmēt ES galvenā uzdevuma izpildi — nodrošināt noturīgu jūras izmantošanu un jūras ekosistēmu saglabāšanu, tai skaitā īstenojot stingru ES politiku jūras aizsardzības jomā, novēršot turpmāku bioloģiskās daudzveidības samazināšanos un jūras vides pasliktināšanos;
· the overarching objective of the EU to be the sustainable use of the seas and conservation of marine ecosystems, including a strong EU policy on marine protection, preventing further loss of biodiversity and deterioration of the marine environment;
· iekļaut kopēju ES mēroga definīciju par labiem vides kvalitātes rādītājiem;
· the inclusion of a common EU-wide definition of good environmental status;
· Eiropas Vides aģentūrai veikt regulārus jūras vides novērtējumus, pilnveidojot valstīs veikto datu vākšanu, ziņošanu un apmaiņu;
· the European Environment Agency to provide regular assessments of the marine environment, which necessitates improvements in national data collection, reporting and exchange;
· atzīt iepriekšēju konsultāciju, saskaņošanas un kaimiņvalstu sadarbības svarīgumu, pieņemot un īstenojot paredzēto Jūras vides stratēģijas direktīvu ( COM(2005)0505 – C6-0346/2005 – 2005/0211(COD) ), kā tas uzsvērts EP 2006. gada 14. novembra nostājā
· recognition of the importance of prior consultation, coordination and cooperation with neighbouring states in the adoption and implementation of the forthcoming Marine Strategy Directive ( COM(2005)0505 – C6-0346/2005 – 2005/0211(COD) ), as stressed in its position of 14 November 2006
5. atgādina principu par ekosistēmu pieeju cilvēka darbības pārvaldībai, un šis princips ir viens no jūras vides tematiskās stratēģijas galvenajiem elementiem; uzstāj, lai šo principu piemēro arī jūrniecības politikā;
Recalls the principle of the ecosystem approach to management of human activities, one of the key elements of the Thematic Strategy on the Marine Environment; insists that this principle be applied also with regard to the Maritime Policy;
8. uzskata arī, ka ir ātri jāpieņem ūdens kvalitātes uzlabošanas pasākumi, un tādēļ pauž bažas saistībā ar direktīvas par jūras stratēģiju priekšlikumā ierosināto termiņa pagarinājumu;
Also considers that measures to improve water quality must be taken swiftly and is, therefore, concerned at the extended timetable proposed in the proposal for a directive on a marine strategy;
12. uzskata, ka slāpekļa oksīda un tā daļiņu ievērojamu samazinājumu var panākt, ja enerģiju kuģiem piegādātu no sauszemes, kamēr kuģi atrodas ostā, un tādēļ aicina Komisiju atbalstīt attiecīgos pasākumus;
Considers that a substantial reduction in nitrogen oxides and particulates could be achieved if energy were supplied to ships from land while they were in port and calls on the Commission therefore to support appropriate measures;
15. atzīstot, ka tuvākā nākotnē gaisu piesārņojošas emisijas no kuģiem pārsniegs emisijas no sauszemes avotiem, atgādina par savu prasību saistībā ar gaisa kvalitātes tematisko stratēģiju, lai Komisija un dalībvalstis veic steidzamus pasākumus emisiju samazināšanai no kuģiem un lai Komisija nāk klajā ar šādiem priekšlikumiem:
Recognising that ship-sourced air pollutant emissions will exceed those from land-based sources in the foreseeable future, recalls its request in the context of the Thematic Strategy on Air Quality for the Commission and the Member States to take urgent measures to cut emissions from the shipping sector and for the Commission to come forward with proposals
– noteikt NO x emisiju standartus kuģiem, kuri izmanto ES ostas;
- to establish NO x emission standards for ships using EU ports;
– noteikt Vidusjūru un Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļu par sēra emisiju kontroles zonām ( SECA ) saskaņā ar MARPOL Konvenciju;
- to designate the Mediterranean Sea and the North-East Atlantic as Sulphur Emission Control Areas (SECAs) under the MARPOL Convention;
– samazināt maksimālo pieļaujamo sēra saturu no 1,5 % līdz 0,5 % kuģu degvielā, kuru sēra emisiju kontroles zonās izmanto pasažieru kuģi;
- to lower the maximum allowed sulphur content in marine fuels used in SECAs by passenger vessels from 1.5% to 0.5%;
– ieviest nodokļu pasākumus, piemēram, nodokļus vai maksas par SO 2 un NO x emisijām no kuģiem;
- to introduce fiscal measures such as taxes or charges on SO 2 and NO x emissions from ships;
– veicināt diferencētu ostas un kuģu ceļu nodevu ieviešanu, lai tās būtu izdevīgākas kuģiem ar zemu SO 2 un NO x emisiju līmeni;
- to encourage the introduction of differentiated port and fairway charges favouring vessels with low SO 2 and NO x emissions;
– veicināt krasta elektroenerģijas pieslēguma izmantošanu uz kuģiem, kamēr tie atrodas ostā;
- to encourage the use of shore-side electricity by ships when in port;
16. ar bažām atzīmē, ka Baltijas jūra pašlaik viena no vispiesārņotākajām jūrām pasaulē, un atgādina Komisijai iepriekšējo Parlamenta prasību izstrādāt ieteikumu par ES Baltijas jūras stratēģiju, ierosinot pasākumus vides stāvokļa uzlabošanai Baltijas jūrā, īpaši Baltijas jūras eitrofikācijas samazināšanai, kā arī naftas un citu toksisku un bīstamu vielu emisiju novēršanai jūrā; atgādina, ka, īstenojot reģionālus Baltijas jūras vides stāvokļa uzlabošanas projektus, ir pilnīgi jāizmanto pašreizējie sadarbības instrumenti, piemēram, Kopienas iniciatīvas pierobežas zonu jautājumā (I NTERREG ) programmas;
Notes with concern that the Baltic Sea is currently one of the most polluted seas in the world, and reminds the Commission of its previous call for the drafting of a recommendation on an EU strategy for the Baltic, proposing measures to improve the condition of the environment of the Baltic Sea, particularly to reduce the eutrophication of the Baltic and to prevent emissions of oil and other toxic and damaging substances into the sea; recalls that existing instruments for cooperation such as INTERREG programmes should be fully exploited when implementing interregional projects to improve the state of the Baltic environment;
(Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīva 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā). , Dzīvotņu direktīvu
(Directive 2000/60/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2000 establishing a framework for Community action in the field of water policy). , Habitats
(Padomes 1992. gada 21. maija Direktīva 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību). , Direktīvu par putniem
(Council Directive 92/43/EEC of 21 May 1992 on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora). and Birds Directives
(Padomes 1979. gada 2. aprīļa Direktīva 79/409/EEK par savvaļas putnu aizsardzību). , Direktīvu par nitrātiem
(Council Directive 79/409/EEC of 2 April 1979 on the conservation of wild birds). , Nitrates Directive
(Padomes 1991. gada 12. decembra Direktīva 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti). , Direktīvu par sēra saturu kuģu degvielā
(Council Directive 91/676/EEC of 12 December 1991 concerning the protection of waters against pollution caused by nitrates from agricultural sources). , Marine Fuel Sulphur Directive
(Padomes 1999. gada 26. aprīļa Direktīva 1999/32/EK, ar ko paredz sēra satura samazināšanu konkrētiem šķidrā kurināmā veidiem un ar ko groza Direktīvu 93/12/EEK). , Direktīvu par soda sankcijām par jūras piesārņošanu
(Council Directive 1999/32/EC of 26 April 1999 relating to a reduction in the sulphur content of certain liquid fuels and amending Directive 93/12/EEC). , Directive on Penal Sanctions for Marine Pollution
21. tā kā nepieciešams uzlabot ES vides tiesību aktu īstenošanu un novērst jūras piesārņošanu, atgādina par savu agrāko aicinājumu Komisijai izvērtēt Eiropas krasta apsardzes izveides lietderību;
In the context of improving enforcement of EU environmental legislation and prevention of marine pollution, recalls its earlier demand for the Commission to study the feasibility of establishing a European coastguard service;
23. ir pārliecināta, ka visā ES veiktajai jūras teritoriju izmantošanai jābalstās uz EK Līguma 174. panta 2. punktā ietverto piesardzības principu; uzsver, ka nedrīkst aizbildināties ar zinātniskā pamatojuma trūkumu, lai neveiktu profilaktiskus pasākumus;
Is convinced that the precautionary principle, as embodied in Article 174(2) of the EC Treaty, must form the basis of all types of exploitation of the maritime zones of the EU; stresses that lack of scientific certainty should therefore not be used as an excuse for delaying preventive action;
(Padomes 1985. gada 27. jūnija Direktīva 85/337/EEK par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu). un attiecīgām starptautiskām konvencijām, un šis process pastāvīgi jānovēro un jākontrolē;
(Council Directive 85/337/EEC of 27 June 1985 on the assessment of the effects of certain public and private projects on the environment). and relevant international conventions, as well as regular monitoring and controls;
29. prasa, lai dalībvalstis, Kopienas piekrastes rajonos plānojot pilsētu, ražotņu, ostu, jahtu ostu un atpūtas vietu attīstību, noteikti ņemtu vērā klimata izmaiņu sekas un ar tām saistīto jūras līmeņa paaugstināšanos, tostarp arvien biežākās un spēcīgākās vētras un lielākus viļņus; prasa, lai piekrastes rajonos netiktu būvētas jaunas kodoliekārtas;
Insists that planning of all development along the Community's lengthy coast, for urban development, industrial sites, ports and marinas, recreational sites etc., must explicitly take into consideration the consequences of climate change and associated rise in sea level, including the increasing frequency and strength of storms and greater wave height; insists that no new nuclear installations be built in coastal areas;
(Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. jūnija Direktīva 2001/42/EK par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu). ;
(Directive 2001/42/EC of the European Parliament and of the Council of 27 June 2001 on the assessment of the effects of certain plans and programmes on the environment). ;
34. atzīmē, ka laba vides stāvokļa sasniegšanā arī ir nepieciešams, lai cilvēka darbības ārpus ekoloģiski jutīgajām zonām stingri reglamentētu nolūkā samazināt visu iespējamo negatīvo ietekmi uz jūras vidi;
Notes that the achievement of good environmental status also requires that human activities conducted outside ecologically sensitive areas be strictly regulated so as to minimise any possible negative impact on the marine environment;
Ceļā uz turpmāko ES jūrniecības politiku: Eiropas redzējums okeāniem un jūrām
Towards a future Maritime Policy for the Union: A European vision for the Oceans and Seas
Atzinumu sagatvoja: Iecelšanas datums
Draftsman Date appointed
Aizstātais(-ā) atzinums sagatavotājs(-a)
Previous draftsman
Adamos Adamou , Georgs Andrejevs, Margrete Auken, Irena Belohorská, Johannes Blokland, John Bowis, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, Martin Callanan, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Jill Evans, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Jens Holm, Marie Anne Isler Béguin, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Urszula Krupa, Marie-Noëlle Lienemann, Linda McAvan, Alexandru-Ioan Morţun, Roberto Musacchio, Péter Olajos, Miroslav Ouzký, Daciana Octavia Sârbu, Karin Scheele, Carl Schlyter, Horst Schnellhardt, Kathy Sinnott, Antonios Trakatellis, Thomas Ulmer, Anja Weisgerber, Åsa Westlund, Anders Wijkman, Glenis Willmott
Adamos Adamou, Georgs Andrejevs, Margrete Auken, Irena Belohorská, Johannes Blokland, John Bowis, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, Martin Callanan, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Jill Evans, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Jens Holm, Marie Anne Isler Béguin, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Urszula Krupa, Marie-Noëlle Lienemann, Linda McAvan, Alexandru-Ioan Morţun, Roberto Musacchio, Péter Olajos, Miroslav Ouzký, Daciana Octavia Sârbu, Karin Scheele, Carl Schlyter, Horst Schnellhardt, Kathy Sinnott, Antonios Trakatellis, Thomas Ulmer, Anja Weisgerber, Åsa Westlund, Anders Wijkman, Glenis Willmott
Ceļā uz turpmāko ES jūrniecības politiku: Eiropas redzējums okeāniem un jūrām
Towards a future Maritime Policy for the Union: A European Vision for the Oceans and Seas
Eiropu varam uzlūkot kā lielu pussalu, ko aptver okeāni un jūras un apūdeņo daudzas upes un kanāli.
Europe can be seen as a big peninsula surrounded by oceans and seas and irrigated by many rivers and canals.
Nav iespējams pārvērtēt jūru un okeānu nozīmi, ņemot vērā to nepilnīgi apgūto resursu daudzveidīgās izmantošanas iespējas un nozīmi saimnieciskā darbībā.
The importance of the seas and oceans as a natural under-exploited resource with manifold uses and economic activities cannot be stressed enough.
Kaut arī jūrniecības nozīme Eiropā ir acīmredzama, ES politika jūras transporta, rūpniecības, piekrastes reģionu, jūras enerģētikas, zivsaimniecības un jūras vides jomās ir attīstījusies atšķirīgi un nereti pat pretrunīgi.
While the potential of Europe's maritime dimension is evident, so far EU’s policies on maritime transport, industry, coastal regions, offshore energy, fisheries and the marine environment were fragmented and sometimes even conflicting.
Tāpēc ir ļoti svarīgi izstrādāt visaptverošu jūrniecības politiku, kuras mērķis būtu stiprināt Eiropas jūrniecības nozares noturību.
The development of an all-embracing maritime policy, aimed at enhancing Europe's maritime economy in a sustainable manner is therefore of the utmost importance.
Zaļā grāmatā ietverts solījums izpētīt neizmantotās sinerģijas iespējas un radīt jaunu vīziju par okeānu pārvaldi.
The Green Paper holds the promise of exploring untapped synergies and creating a new vision for the management of our oceans.
Ar jūru saistītā rūpniecība un pakalpojumi aptver ļoti plašu dažādu nozaru ekonomisko aktivitāšu spektru, sākot no kuģu būves un ostām un beidzot ar akvakultūru un jūras enerģētikas izpēti.
The maritime industries and services encompass a wide range of sectoral economic activities, ranging from shipbuilding and ports, through aquaculture to offshore energy exploration.
Ar jūru saistītas darbības veido no 3% līdz 5% Eiropas IKP, tās dod darbu vairāk nekā 3 miljoniem cilvēku.
Overall, between 3 and 5% of Europe’s GDP is estimated to be generated by marine-based activities, providing employment to over 3 million persons.
Eiropa guvusi lielus panākumus jūras klasteru veidošanā un šajā ziņā ir pasaules tirgus līdere.
Europe’s maritime clusters are highly successful and global market leaders.
Eiropas kuģu būvētavas ir vadošās pasaules tirgū gan apgrozījuma, gan produktu un procesu inovācijas ziņā.
European shipyards are the world market leaders in terms of turnover and innovative products and processes.
Eiropas valstis pārvalda 40% no pasaules tirdzniecības flotes un kontrolē starptautisko līnijpārvadājumu tirgu.
Europe controls 40% of world merchant fleet and dominating international liner services.
Eiropa ir vadošajā vietā pasaulē arī kuģu aprīkojuma ražošanā — tai ir 35% liela daļa šajā sīvas konkurences pārņemtajā un uz zināšanām balstītajā tirgū.
Also in the marine equipment industry, a highly competitive and knowledge-based market, Europe is a world leader with 35% of world market share.
Jūrai ir svarīga nozīme arī energoapgādē un tā paver interesantas iespējas ražot atjaunojamo enerģiju, jo izmantojot jūras vēju, okeāna straumes, viļņus un plūdmaiņu, var iegūt milzu enerģijas apjomus.
The sea also plays a major role in energy supply and offers interesting opportunities for renewable energy generation, since offshore wind energy, ocean currents, waves and tidal movements represent a vast amount of energy.
Jūras biotehnoloģija uzskatāma par vienu no pašām aizraujošākām jauno tehnoloģiju nozarēm ar milzu iespējām sniegt vērtīgu ieguldījumu gandrīz ikvienā rūpniecības nozarē — no veselības aprūpes līdz atkritumu bioloģiskajai attīrīšanai, no kosmētikas līdz ārstniecisku pārtikas produktu, tostarp aļģu, ražošanai.
Marine biotechnology is considered one of the most exciting emerging technology sectors with a huge potential to valuably contribute to nearly every industry sector, from healthcare to bioremediation and from cosmetics to nutraceuticals, including algae.
Nozares ar vislielāko izaugsmes potenciālu ir izpriecceļojumu kuģu pakalpojumi, akvakultūra, atjaunojamā enerģija, zemūdens komunikācijas un jūras biotehnoloģija.
The sectors with most growth potential are cruise shipping, aquaculture, renewable energy, submarine telecommunications and marine biotechnology.
Potenciālās uzņēmējdarbības iespējas tomēr jāatbalsta ar turpmāku pētniecības un attīstības darbu.
Potential business opportunities require further R&D effort.
Eiropas ražošana ir jābalsta uz zināšanām, lai tā būtu konkurētspējīga pasaules mērogā.
The European industry needs to be knowledge-driven to compete on a global scale.
Ir vajadzīgs izglītots darbaspēks un pastāvīgi jauninājumi.
A skilled work force and continuous innovation is therefore needed.
Šajā ziņā svarīgākie būtu novatoriski informācijas un komunikācijas tehnoloģu risinājumi — no jūrniecības datu vākšanas un izmantošanas līdz ostu darbībai ( Galileo projekts un GMES iniciatīva).
Innovative ICT solutions, from the collection and use of marine data to port operations (Galileo project and GMES initiative), are considered as a key lever.
ES jākļūst par jūrniecības politikas pasaules līmeņa dalībnieku gan pētniecībā, gan citās jomās.
The EU must become a global player in the field of maritime policy, whether in research or other areas.
Līdz šim ES politika bijusi sadrumstalota un Eiropas Savienības viedoklis nebija vienots.
So far the EU policy is fragmented and the Union does not speak with one voice.
Šajā ziņā jāgūst panākumi, jo īpaši tādēļ, ka arī pārējā pasaule gaida no mums pasaules līmeņa iesaisti.
We must succeed especially as the rest of the world expects us to be a global player.
4. mudina Komisiju sniegt PTO līmeņa atbalstu Eiropas kuģu būvētavām, kuras pastāvīgi pakļautas Āzijas kuģu būves uzņēmumu negodīgai konkurencei;
Urges the Commission to provide support at WTO level for European shipyards, which are being constantly exposed to unfair competition from Asian shipbuilders;
10. ņemot vērā, ka okeāns ir sarežģīta sistēma, ko grūti izprast ar tiešiem novērojumiem, aicina Komisiju veicināt datu vākšanas un apmaiņas saskaņošanu starp dalībvalstīm, radot Eiropas jūras novērojumu un informācijas tīklu; atzīmē, ka, piemēram, Ūdens pamatdirektīvas un citu ES politikas jomu īstenošanai arī jāveido saskaņots novērošanas tīkls;
Given that the ocean is a complex system that is difficult to grasp by direct observation, calls upon the Commission to promote the harmonisation of data collection and exchange between Member States through the creation of a European Marine Observation and Information Network; Notes that the implementation of EU policies, such as the Water Framework Directive, Natura 2000 and others, will also involve developing coordinated observation networks;
12. atzīst, ka oglekļa dioksīda noglabāšana jūras gultnes dzīlēs ir svarīga daļa pasākumu kopumā, kas paredzēti siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanai; aicina radīt skaidru juridisku un regulējošu pamatu šādu tehnoloģiju veidošanai;
Recognises that carbon dioxide storage in sub-seabed geological structures is an important part of a portfolio of measures aimed at reducing greenhouse gas emissions; calls for the creation of a clear legislative and regulatory framework for the deployment of that technology;