natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A. tā kā interneta un platjoslas pakalpojumu attīstība ir pārveidojusi pasaules ekonomiku, savstarpēji integrējusi reģionus un valstis, izveidojusi dinamisku modeli, kur atsevišķiem pilsoņiem neatkarīgi no dzīves vietas ir vēl nepieredzētas iespējas attiecībā uz informāciju, saziņu, ietekmi, piedalīšanos, patēriņu, profesionālo dzīvi un uzņēmējdarbību,
A. whereas the development of Internet and broadband have transformed the global economy, integrated regions and countries with each other, created a dynamic paradigm where individual citizens wherever they live have opportunities never seen before regarding information, communication, influence, participation, consumption, professional life and entrepreneurship,
B. tā kā platjoslas sakari palīdzēs Eiropas Savienībā nostiprināt integrāciju un kohēziju;
B. whereas broadband will serve to strengthen integration and cohesion within the EU,
C. tā kā interneta un platjoslas pakalpojumu vērtība palielinās eksponenciāli ar katru jaunu lietotāju, kas ir būtiski, ja Eiropa vēlas kļūt par vadošo, uz zināšanām balstīto sabiedrību; tā kā frekvenču pārdales piedāvātie visdažādākie risinājumi sniedz iespēju arī slikti nodrošinātās teritorijas iekļaut digitālajā sabiedrībā;
C. whereas the value of the Internet and broadband increases exponentially with every new user, something which is essential if Europe is to become a leading knowledge-based society; whereas spectrum reallocation offers the possibility of bringing poorly-covered areas into the digital society,
D. tā kā 500 miljonu iedzīvotāju, kas ir nozīmīga ES iekšējā tirgus daļa, veido pasaulē unikālu kritisko daudzumu, kas nepieciešams, lai izstrādātu jaunus un novatoriskus pakalpojumus, kas savukārt sniegs daudz vairāk jaunu iespēju visā ES; tā kā skaidri tiek parādītas kopīgu ieguvumu iespējas Eiropā, kas izpaužas tādējādi, ka katram ES iedzīvotājam ir piekļuve platjoslas sakariem;
D. whereas the 500 million citizens that play a part in the EU's internal market represent a globally unique critical mass, which is required for the development of new innovative services, the corollary of which is an increase in opportunities all over the Union; whereas this highlights the common European benefit to be derived from everyone having access to broadband,
E. tā kā nav nekādas tiešas atbilstības starp platjoslu sakaru piekļuves daudzumu un iedzīvotāju blīvumu;
E. whereas there is no apparent correlation between broadband penetration and population density,
F. tā kā iepriekš minētajā spriedumā attiecībā uz lietu France Télécom SA /Komisija Pirmās instances tiesa apstiprināja, ka platjoslas pakalpojumu nozares iezīme strauji augt nekavē konkurences noteikumu piemērošanu,
F. whereas in its abovementioned judgment in France Télécom SA v Commission the Court of First Instance held that the fast-growing nature of the broadband sector did not preclude the application of competition rules,
G. tā kā platjoslu līniju skaits ir gandrīz divkāršojies un platjoslas abonementu skaits ir palielinājies gandrīz četras reizes pēdējo trīs gadu laikā; tā kā šo attīstību ir ietekmējis tirgus un veicina konkurence, tādejādi pierādot, cik būtiski ir neizkropļot tirgu,
G. whereas the number of broadband lines has almost doubled and the number of broadband subscribers has almost quadrupled in the past three years; whereas these developments have been market driven and are enhanced by competition, thereby proving the importance of not distorting the market,
H. tā kā dalībvalstīs, kurās ir lielāka konkurence platjoslas tirgū, kā arī konkurence dažādu tehnoloģiju starpā, ir plašāks platjoslas tīklu segums un izplatība;
H. whereas Member States experiencing higher competition in the broadband market as well as competition between different technologies show a higher degree of broadband coverage and penetration,
I. tā kā tiešsaistes pakalpojumi kā, piemēram, e–pārvaldība, e–mācības un elektroniska pieeja publiskā pasūtījuma paziņojumiem tikai tad patiešām var kļūt visaptveroši un stiprināt kohēziju, ja tos ES iedzīvotājiem un uzņēmējdarbības aprindām padara plaši pieejamus, izmantojot platjoslas sakarus;
I. whereas online services such as e-government, e-health, e-learning and e-procurement can only become truly inclusive and strengthen cohesion if they are made widely available to EU citizens and to the business community by means of broadband connections,
J. tā kā platjoslas interneta sakari var dot ieguldījumu, lai radītu progresīvāku un visiem pieejamāku veselības aprūpes sistēmu, kuru izmanto diagnosticēšanai un dziedināšanai neklātienē mazāk attīstītos reģionos;
J. whereas broadband Internet connections may contribute to a more sophisticated, inclusive health-care system using distance-diagnosis and distance healing in less developed regions,
K. tā kā interneta platjoslas sakari var dot ieguldījumu progresīvākā un visiem pieejamākā izglītības sistēmā, kas piedāvātu tālmācības izmantošanu reģionos, kuros nav apmierinoša skolu infrastruktūra;
K. whereas broadband Internet connections may contribute to a more sophisticated, inclusive education system providing distance-learning applications in regions without satisfactory school infrastructure,
L. tā kā platjoslu sakari ar vismazāko ātrumu vairs nav piemēroti funkcionālai izmantošanai atbilstoši interneta pakalpojumu un video satura pārraidīšanas pieaugošajām prasībām;
L. whereas the lowest-speed broadband connections are no longer sufficient for functional use of the more demanding Internet services and video content,
M. tā kā ātrā interneta pakalpojumu un satura pārraides attīstība ir radījusi vajadzību nodrošināt liela ātruma platjoslas sakarus;
M. whereas the rapid development of Internet services and content is creating a need for high-speed broadband connections,
N. tā kā platjoslas sakaru ieviešanas apjoms nav vienāds visās dalībvalstīs un visos Eiropas Savienības reģionos; tā kā to pieejamība nesasniedzamos (salas, kalni utt.) un lauku apvidos vēl arvien ir ierobežota platjoslu sakaru un pakalpojumu dārgo izmaksu dēļ; tā kā nelielais pieprasījuma līmenis ārpus ES metropoļu centriem nozīme to, ka tiek izdarīts mazāk ieguldījumu, un tas varētu atbaidīt platjoslas sakaru pakalpojumu sniedzējus, jo nav uzņēmējdarbības iespēju;
N. whereas the extent of broadband deployment has not been the same in all Member States and regions of the EU; whereas the availability thereof in inaccessible (island, mountain, etc.) and rural areas remains limited because of the high cost of broadband networks and services; whereas the low level of demand outside EU metropolitan centres means lower investment and could discourage broadband service providers, given the lack of business opportunity,
O. tā kā joprojām pastāv ievērojamas atšķirības attiecībā uz platjoslas sakariem gan pilsētas centru un attālu rajonu starpā, gan arī jauno un veco dalībvalstu starpā; tā kā tādējādi tiek uzsvērta nepieciešamība attīstīt tehnoloģijas, iesaistīt jaunus sakaru operatorus, nodrošinot tiem labākas iespējas iekļūt tirgū, un izstrādāt skaidras stratēģijas, kas varētu atvieglot attīstību lauku apvidos un atpalikušās valstīs;
O. whereas a substantial disparity remains in terms of broadband deployment between urban centres and remote areas, and between the old and new Member States; whereas this highlights the need for technological development, for new operators to be given better opportunities to enter the market and for clear strategies on how to increase the speed of innovation, thus making it easier for rural areas and countries lagging behind to catch up,
P. tā kā sociāli mazaizsargātu grupu piekļuves uzlabošanai jāpiedāvā apmācība un atbalsta pasākumi, piemēram, tādi, kas nodrošinās līdztiesīgas iespējas;
P. whereas in order to improve access for socially disadvantaged groups, training and support measures should be provided such as will ensure equal opportunities,
Q. tā kā piekļuve funkcionāli jaudīgiem platjoslas sakariem ir svarīga attiecībā uz visiem lietotājiem Kopienā neatkarīgi no viņu ģeogrāfiskās atrašanās vietas;
Q. whereas functional-capacity broadband access is important for all Community users irrespective of where they are physically located in geographic terms,
R. tā kā pareiza un savlaicīga pašreizējā regulējuma īstenošana ir būtisks atvērta, konkurētspējīga un novatoriska elektronisko sakaru pakalpojumu tirgus priekšnoteikums; tā kā tiesību pamataktu ieviešanas un īstenošanas procedūras dalībvalstīs ievērojami atšķiras, kas izraisa Eiropas vienotā sakaru tirgus sadrumstalošanu;
R. whereas the correct and timely implementation of the current framework is an essential precondition of an open, competitive and innovative market for electronic communication services; whereas the procedures for transposing and implementing the framework vary greatly among the Member States, fragmenting the single European communications market,
S. tā kā ikvienas skolas rīcībā jābūt platjoslas sakariem, lai turpmāk nevienam bērnam Eiropā nav jāuzaug bez piekļuves internetam;
S. whereas every school should be connected via broadband, with a view to a future in which no European child is left off line,
T. tā kā, pārslēdzoties uz digitālo apraidi un pārejot no analogiem sakariem uz digitālajiem, atbrīvosies vairāki simti megahercu frekvences un tādējādi radīsies iespēja frekvenču joslu pārdalei, piešķirot to vispārējai lietošanai;
T. whereas, through the digital switchover and the transition from analogue to digital, several hundred megahertz of spectrum will be released, thus opening up the possibility of reallocating spectrum and opening up a spectrum commons,
3. uzsver, ka nevar paredzēt vai plānot platjoslas pakalpojumu attīstības apjomu, bet to var veicināt un atbalstīt, nodrošinot radošu un atvērtu vidi;
Emphasises that the magnitude of broadband development cannot be foreseen or planned, but can be stimulated and supported by a creative and open environment;
Eiropas savienošana
Connecting Europe
6. aicina dalībvalstis veicināt platjoslas sakarus katrā skolā, universitātē un izglītības centrā Eiropas Savienībā un ieviest tālmācību ar nolūku, lai nākotnē neviens bērns un neviena privātpersona, kas ir iesaistīta apmācībās programmās, Eiropā nebūtu bez tiešsaistes iespējām;
Calls on the Member States to promote broadband connections in every school, university and educational centre in the EU and the introduction of distance learning, , with a view to a future where no European child and no individual involved in educational programmes is left off line in Europe;
8. aicina dalībvalstis izstrādāt platjoslas infrastruktūras kartes, lai varētu precīzāk attēlot platjoslas pakalpojumu pārklājumu.
Encourages the Member States to produce broadband infrastructure mapping in order to more accurately indicate the coverage of broadband service;
10. norāda, ka lauku apvidos, kā arī mazapdzīvotos un nepieejamos (salu kalnu utt) reģionos konkurences priekšrocību attīstīšana un nopietnu problēmu risināšana ir atkarīga no informācijas un komunikāciju tehnoloģiju inovatīvas izmantošanas (IKT);
Points out that developing the competitive advantages and solving the serious problems of rural, sparsely-populated and inaccessible (island, mountain and other) areas depends on innovative new uses of information and communication technologies (ICTs);
20. aicina Kopienas iestādes un dalībvalstis ciešāk sadarboties radiofrekvenču pārvaldības jomā, lai veicinātu šo frekvenču izmantošanu, izmantojot visplašākās bezvadu un mobilās tehnoloģijas (virszemes un satelītu);
Calls on the Community institutions and Member States to cooperate more closely in the management of radio spectrum with a view to facilitating the use of spectrum by a wide range of wireless and mobile technologies (terrestrial and satellite);
Satura ietekme
The impact of content
27. aicina Komisiju un dalībvalstis dot priekšroku platjoslas interneta risinājumiem un tehnoloģijām (lietojumprogrammu pakalpojumu sniedzēji, termināļu serveri u.c.) sabiedrības pārvaldes, izglītības nozares un MVU datorizācijā;
Calls on the Commission and Member States to give preference to broadband Internet solutions and technologies in the computerisation of government departments, the education sector and small and medium-size enterprises (e.g. application service providers, terminal servers);
29. aicina ES un tās dalībvalstis īstenot 2003. gada Barselonas Eiropadomē noteikto mērķi nodrošināt Eiropas iedzīvotājiem attiecīgus sabiedriskos platjoslas pakalpojumus;
Calls on the EU and Member States to deliver on the 2003 Barcelona European Council objective of ensuring that European citizens are offered relevant public broadband services;
Tirgus dinamika
The dynamics of the market
36. uzsver, ka ES loma ir izveidot atbalstošu vidi inovāciju attīstībai un jaunu tehnoloģiju ieviešanai, nodrošinot konkurenci un privātus ieguldījumus veicinošu reglamentējošu pamatu un izmantojot attiecīgo finansējumu pieprasījuma palielināšanai attiecībā uz platjoslas pakalpojumiem un, ja tas ir pamatoti, lai atbalstītu vajadzīgo infrastruktūru;
Emphasises that the role of the EU is to create a supportive environment for the development of innovation and for the introduction of new technologies by providing a regulatory framework that invites competition and private investment and by the use of relevant funds to drive demand for broadband services and, where justified, to support the necessary infrastructure,
38. uzsver, ka dalībvalstu galvenā loma saistībā ar platjoslas pakalpojumu veicināšanu ir tādas vides radīšana, kurā ir juridiskā noteiktība, kas sekmē konkurenci un stimulē ieguldījumus un ka, lai to panāktu, efektīvi jāīsteno ES reglamentējošie noteikumi elektronisko sakaru jomā; apstiprina, ka ir svarīgi garantēt konkurētspējīga tirgus apstākļus un ka visās dalībvalstīs nepieciešams pārņemt un īstenot normatīvos aktus par elektronisko sakaru pakalpojumiem, kā arī nodrošināt dalībvalstīs efektīvu, neatkarīgu un ar pietiekamiem resursiem apgādātu regulējošo iestāžu darbību;
Emphasises that the main role of Member States regarding broadband promotion is the creation of an environment in which there is legal certainty, which encourages competition and which stimulates investment and that, in order to achieve this, the EU regulatory framework for electronic communications must be effectively implemented ; reiterates the importance of ensuring competitive market conditions and the need for all Member States to transpose and implement the regulatory framework for electronic communications, and to ensure that they have effective, independent and properly resourced regulators;
40. atzīmē pieaugošo konkurenci platjoslas pakalpojumu tirgū Eiropā; atgādina, ka IKT nozarei atbilstošs regulējums jau sākotnēji tika plānots kā pagaidu risinājums tirgus atvēršanai, un ka vidēji ilgā laika posmā to jāregulē, izmantojot vienīgi vispārējos konkurences noteikumus;
Notes the growing competition in the European broadband market; recalls that the sectoral regulation of the ICT industry was planned from the outset as a transitional solution for the opening of the markets, and that it must in the medium term come to be governed by the general rules of competition alone;
46. uzsver, ka piekļuve tirgū jau esošu uzņēmumu tīkliem jāpakļauj funkcionāli atdalīšanai no to pamatdarbības, lai nodrošinātu vienādu un taisnīgu attieksmi pret visiem sakaru pakalpojumu sniedzējiem;
Emphasises that the functional unbundling of access networks of market incumbents from their operating activities may have positive advantages and could ensure the equal and fair treatment of all operators;
49. uzsver, ka dalībvalstu un Kopienas finansējumam būtu jābūt neitrāli konkurētspējīgam un būtu jāveicina komerciāli ilgstoši ieguldījumi; uzsver, ka šādus publiskā iepirkuma līgumus būtu jāpiešķir, izmantojot atklātu, pārredzamu un nediskriminējošu konkursa procedūru;
Emphasises that national and Community public funding should be competitively neutral and contribute to commercially sustainable investments; stresses that public procurement contracts should be awarded by open, transparent, competitive and non-discriminatory tendering;
51. uzskata, ka papildu tirgus virzītājspēkiem dalībvalstis un jo īpaši reģioni un pašvaldības varētu izstrādāt stimulus, lai sekmētu platjoslas pakalpojumus mazāk attīstītos reģionos; uzsver, cik lielai nozīmei jābūt struktūrfondiem un lauku apvidu attīstības fondiem, atbalstot reģionus informācijas sabiedrības pieprasījuma nostiprināšanā;
Takes the view that, in addition to market forces, Member States and in particular their regions and municipalities, could set incentives to stimulate the broadband market in disadvantaged regions; emphasises the role that structural and rural development funds should play in supporting regions strengthening the demand side of the information society;
53. mudina Komisiju nodrošināt to, ka līdztiesīga pieeja platjoslas sakaru tīkliem, kas finansēti ar atbalstu no struktūrfondiem un lauku attīstības fondiem, tiek piešķirta visiem pakalpojumu sniedzējiem; turklāt uzskata, ka valsts līmeņa regulatoriem jāpiešķir pilnvaras paredzēt noteikumus attiecībā uz atklātuma prasībām un piemērot šīs prasības, lai nodrošinātu atbilstību prasībām;
Urges the Commission to ensure that equal access to broadband networks financed with support from the structural and rural funds is given to all service providers; believes furthermore that in order to ensure compliance with the requirements, national regulatory authorities should be granted the power to impose openness requirements in regulations and be given a mandate to enforce those requirements;
61. turklāt pieprasa, lai valsts atbalsts platjoslas infrastruktūrai obligāti atbilstu „tehnoloģiju neitralitātes” principam, neatbalstot ne kādu tehnoloģiju a priori , ne arī ierobežojot tehnoloģiju izvēli reģioniem, vienlaikus nepieļaujot tehniskās infrastruktūras sadalīšanu, ņemot vērā attīstības tendences un lietotāju turpmākās vajadzības un veicinot lielākas jaudas platjoslas sakaru izveidošanu;
Insists, furthermore, that public support to broadband infrastructure must adhere to the principle of ‘technology neutrality’, not favouring a priori any particular technology, nor limiting the technological choices of the regions while at the same time preventing fragmentation of the technical infrastructure, taking into account development trends and the future needs of users and promoting the construction of higher-capacity broadband connections;
Pirms desmit gadiem neviens nevarēja paredzēt radikālo attīstību, kas notikusi interneta un platjoslas pakalpojumu jomā, tāpat kā neviens nevarēja aptvert šīs attīstības milzīgos apmērus, kas ir izmainījusi tautsaimniecības un pasaules tirgus un pilnīgi pārveidojusi tradicionālās hierarhijas pasaulē, kur indivīds ir centrā gan attiecībā uz zināšanām, gan informāciju, plašsaziņas līdzekļiem, kā arī komunikācijām, tirdzniecību un tirgiem.
Ten years ago no one could have foreseen the radical development of Internet and broadband that has been witnessed, just as no one could have understood the magnitude of the development that has transformed economies and global markets and turned traditional hierarchies upside down in a world where the individual is at the centre, in knowledge, information, media and science, as well as in communication, trade and markets.
Pasaule šodien ir citādāka, nekā vakar.
The world today is a different one from yesterday.
Plašsaziņas līdzekļi un informācija darbojas pasaulē, kurā nav īstu robežu, kur zināšanas un uzskatus nevar apturēt vai kontrolēt.
Media and information circulate in a world where no real boundaries exist, where knowledge and opinions cannot be stopped or controlled.
Zināšanas, fakti, ražojumi un pakalpojumi ir pieejami neatkarīgi no attāluma, padarot fiziskās dimensijas mazāk svarīgas un sakarus vēl mazsvarīgākus.
Knowledge, facts, products and services are available regardless of distance, making the physical dimension less important and connections ever more so.
Jaunās informācijas un komunikācijas tehnoloģijas ir radījušas pašas savus pakalpojumus, produktus un tirgus, kā arī ir pašos pamatos izmainījušas tradicionālos tirgus globālās arēnās, ļaujot dažādiem pakalpojumiem saplūst kopā.
New information and communication technologies have created services, products and markets of their own but have also fundamentally transformed traditional markets into global arenas in which different services converge.
Sabiedrības, kuras bijušas šīs attīstības priekšgalā, ir būtiski palielinājušas produktivitāti, vienlaikus to iedzīvotāji ir varējuši izteikt viedokļus, prasības un ietekmi tādā veidā, kas nespēj viņus padarīt par kāda pakļautajiem šajā jaunajā zināšanu un informācijas laikmetā.
Countries that have led this development have increased productivity dramatically and at the same time, their citizens have been able to express opinions and demands and exert influence in a way that gives them a global advance to anyone in this new era of knowledge and information.
Būt vadošajiem šajā attīstībā ir izšķiroši, lai Eiropa kļūtu par viskonkurētspējīgāko uz zināšanām balstīto ekonomiku pasaulē, izmantojot katra iedzīvotāja prasmes, prasības, intelektu, zināšanas, pieredzi, radošumu, iztēli un vīzijas.
To be in the lead in this development will be crucial to Europe's becoming the most competitive knowledge-based economy in the world, making use of the skills, demands, intellects, knowledge, experience, creativity, fantasy and visions of every individual citizen.
Eiropa var iegūt vadošo lomu šajā jomā un saglabāt to, ja tā ļaus attīstīties radošumam, konkurencei un jaunā idejām šajās jomās.
Europe can only lead and stay in the lead if it allows for creativity, competition and new ideas in these areas.
Ir acīmredzami, ka platjoslas pakalpojumu attīstība un izvietošana ir ievērojami lēnāka tur, kur ir mazāka konkurence un kur tirgū jau esošie uzņēmumi lemj par pakalpojumu izvietošanas ātrumu un attīstību/
And it is obvious that the development and deployment of broadband is significantly slower where there is less competition, where incumbents decide on the pace and development of services.
Pievienotā pielikuma skaitļi un tabulas sniedz derīgus norādījumus par to, kādiem faktoriem patiešām ir nozīme platjoslas pakalpojumu ieviešanā.
The figures and tables provided in the annex provide useful hints as to what factors really matter in the deployment of broadband.
ESAO statistikas dati liecina, ka platjoslas pakalpojumu ieviešanas tieši neatbilst iedzīvotāju blīvumam vai ekonomikas attīstībai.
OECD statistics show that broadband penetration does not directly correlate either with population density or with economic development.
Tas atbalsta viedokli, ka attālums un ienākumi nav vienīgie noteicošie faktori platjoslas pakalpojumu ieviešanai un ka konkurencei un jauninājumu ieviešanai ir svarīga loma.
This supports the idea that distance and income are not the only determining factors for broadband penetration and that competition and innovation play a major role.
Šī ciešo saikni starp konkurenci un ieviešanu var vērot arī Komisijas sagatavotajās diagrammās, kas attēlo konkurenci infrastruktūras jomā un ieviešanas līmeni.
This strong link between competition and penetration can also be observed in the Commission's graph depicting infrastructure competition and penetration rate.
Jo lielāks ir alternatīvo piekļuves veidu piedāvājums (kabelis, nodalītās vietējo sakaru līnijas, stikla šķiedras savienojumi), jo augstāks ir ieviešanas līmenis.
The greater the offer of alternative access modes (cable, unbundled local loop, fibre) the higher the penetration rate.
(Dānija un Somija ir izņēmumi no šā modeļa.)
(DK and FI are exceptions to this pattern.)
Šī tendence neapšaubāmi izriet arī no jauno telekomunikāciju pakalpojumu sniedzēju organizācijas sagatavotās rangu tabulas — valstīs, kurās ir fiksēta labāka platjoslas pakalpojumu reglamentējošo noteikumu ieviešana, parasti ir arī augstāks ieviešanas līmenis.
This trend is also apparent from ECTA's (the new telecom entrants association) regulatory scorecard: countries that show a better record in implementing the broadband regulatory framework show in general higher penetration rates.