natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ir tiesa, ka riska zonu noteikšanai un iezīmēšanai varētu būt nozīmīgas ekonomiskas sekas reģionālā līmenī, ņemot vērā apbūvējamo zemju vērtību teritorijās, kurās tiecas paplašināties pilsētas, bet iespējamo plūdu zonu identifikācija ir pilnīgi pamatota, jo, padarot zemi pieejamu būvniecībai, pazeminās ūdens absorbēšanas spēja un tādējādi palielinās applūšanas risks.
It is true that establishing and demarcating risk areas could have significant economic consequences at regional level, given the value of building land in areas under pressure from urban expansion, but the identification of flood-prone areas is fully justified when making land available for building would lead to reduced water-absorption capacity and consequently an increased flooding risk.
Daži zinātnes atklājumi
Some scientific findings
Ir zinātniski pierādīts, ka dabas katastrofas ir cieši saistītas ar klimata izmaiņām.
It is scientifically proven that natural disasters are strongly related to climate changes.
Tas, cik lielā mērā mēs varam noteikt vēsturiskas izmaiņas ārkārtējos notikumos un sasaistīt tās ar klimata izmaiņām, atšķiras un ir atkarīgs no notikuma un vietas:
The degree to which we can identify historical changes in extreme events, and link them to climate change, varies depending on the event and the location:
- karstuma viļņu rašanās iespēja Eiropā ir palielinājusies; ir aplēses, ka faktori, kas izraisīja 2003. gada vasaras ārkārtējo temperatūru, 75 % ir cilvēku radīti.
- Heat waves in Europe have become much more likely; the extreme temperatures of the summer of 2003 are estimated to have been 75% due to human influence.
Paaugstināta temperatūra padara sausumu postošāku;
Increased temperatures worsen drought conditions;
- ar nokrišņiem saistīti notikumi kļūst arvien nopietnāki klimata izmaiņu dēļ.
- Precipitation events are getting more severe due to climate change.
Spēcīgākas lietusgāzes un izmaiņas lietus paveidos nozīmē gan īslaicīgu spēcīgu plūdu, gan sausuma palielinātu iespējamību.
Harder rainfall and shifts in rainfall patterns mean both increased likelihood of flash flooding and drought.
Plaša mēroga plūdi var notikt bez izmaiņām;
There may not be a change in large scale flooding;
- vētru rašanās Eiropā, iespējams, nav palielinājusies pagājušā gadsimta laikā; viesuļvētru intensitāte ir palielinājusies par 70 % pēdējo 50 gadu laikā.
- Storminess in Europe may not have increased over the past century; hurricane intensity has increased by 70% in the last 50 years.
Liecības par klimata izmaiņu ietekmi ir grūti nosakāmas lielu dabas ciklu kontekstā, bet novērotās izmaiņas saskan ar modelēto efektu, ko rada siltumnīcefekta gāzu izplūde.
Evidence for the influence of climate change is difficult to identify in the context of major natural cycles, but observed changes are consistent with modelled effects of GHG emissions.
Modelēšana norāda, ka nākotnē pieaugošā siltumnīcefekta gāzu koncentrācija veicinās lielākas klimata izmaiņas un vēl negaidītākas ārkārtas laika apstākļu parādības:
Modelling indicates that in future, continued increases in greenhouse gas concentrations will drive more climate change and more extreme weather events:
- tāda veida karstuma vilnis, kādu pieredzēja 2003. gadā, Eiropā varētu iestāties reizi divos gados līdz gadsimta beigām;
- Heat waves of the kind experienced in 2003 could occur in Europe every other year by the end of the century;
- izmaiņas nokrišņos izsauks vairāk plūdu, it īpaši vietējus katastrofiskus plūdus, un arī sausumu (ko turklāt pastiprina augstākas temperatūras);
- Precipitation changes will yield more flooding, particularly flash flooding, but also drought (which is also furthered by increasing temperatures);
- saskaņā ar modelēšanā iegūtiem datiem varētu būt iespējamas intensīvākas vētras, kaut gan tās iepriekš skaidri paredzēt nav iespējams.
- More intense windstorms would be consistent with modelling, though no clear predictions can be made.
Augošā viesuļvētru intensitāte varētu sasniegt pat 30 % pieaugumu visintensīvākajās vētrās līdz 2100. gadam.
Rising hurricane intensity could lead to a 30% rise in the most intense storms by 2100.
Daži spilgtākie notikumi ir vairojuši bažas par pēdējos gados notikušajām ārkārtējām dabas katastrofām.
Several headline events have piqued concern about extreme weather disasters in recent years.
Vētru, plūdu, sausuma un karstuma viļņu rekordiem visiem ir bijušas savas tālejošas sekas (EVA, 2004; Jha , 2005):
Record-setting storms, flooding, drought and a heat wave have all had far-reaching consequences (EEA, 2004; Jha, 2005):
- vētras 1999. gada beigās bija vienas no visdramatiskākajām Eiropas vēsturē.
- The windstorms at the end of 1999 were among the most dramatic in European history.
Anatol , Lothar un Martin skāra Skandināviju, Franciju, Vāciju un to kaimiņvalstis.
Anatol, Lothar and Martin, affected Scandinavia, France, Germany and neighbouring countries.
Šajās vētrās gāja bojā aptuveni 150 cilvēki un tās radīja milzīgus zaudējumus (saskaņā ar apdrošinātāju datiem vētras Lothar un Martin sagādāja zaudējumus € 6,7 miljardu apmērā, vētra Anatol nodarīja zaudējumus tautsaimniecībai € 500 miljonu aopmērā).
These storms killed almost 150 people and caused massive losses (€6.7 billion in insured losses from Lothar and Martin, €500 million in economic losses from Anatol).
Francijā vētras izrāva tik daudz koku, cik valstī izcērt trīs gadu laikā;
In France the storms threw an amount of timber equal to three times the annual harvest;
- lielākie plūdi pēdējos gados un ekonomiski vispostošākā katastrofa Eiropas vēsturē notika 2002. gadā.
- The major flood event of the last few years, and the most economically destructive disaster in Europe’s history, occurred in 2002.
Pārplūda Donava un Elba, nodarot postījumus Centrālās Eiropas lielākajā daļā; bija arī nozīmīgi plūdi Lielbritānijā un Francijā.
Floods took place along the Danube and Elbe rivers, affecting much of Central Europe; there was also significant flooding in the UK and France.
600 000 cilvēku cieta un 80 gāja bojā 11 valstīs.
600,000 people were affected and 80 killed in 11 countries.
Ekonomiskie zaudējumi sasniedza vismaz € 15 miljardus;
Economic losses were at least €15 billion;
- lielu Eiropas dienvidu daļu ir pārņēmis vismaz gadu ilgs sausums, kas ir postošākais sausums, kāds jebkad bijis.
- Much of Southern Europe has been in the grip of severe drought for at least a year, the worst ever recorded.
2005. gada vasarā 97 % Portugāles pārcieta nežēlīgu sausumu, Francija apsvēra atomelektrostaciju slēgšanu un visā Eiropas Savienībā labības ražošana nokritās par vismaz 28 miljoniem tonnu – apmēram 10 % no kopējā daudzuma;
In the summer of 2005, 97% of Portugal experienced severe drought conditions, France considered closing nuclear power plants, and across the European Union cereal production fell by at least 28 million tonnes - around 10% of the total;
- karstuma vilnī 2003. gada vasarā gāja bojā milzīgs skaits cilvēku – vismaz 22 146 cilvēku nāve tiek saistīta ar šo karstumu.
- The heat wave in the summer of 2003 caused massive loss of life – the deaths of at least 22,146 people have been attributed to the heat.
Šie notikumi ir savā veidā galvenie piemēri Eiropā, taču jāatceras, ka citās pasaules daļās rādītāji ir daudz sliktāki.
While these events are the prime examples of their types in Europe, it should be borne in mind that other areas of the world fare far worse.
Laikā no 1993. līdz 2002. gadam Eiropā plūdos ir zaudējuši dzīvības 6700 cilvēki, un tas ir daudz mazāk nekā upuru skaits Āzijā – gandrīz 1,4 miljoni cilvēku.
With a total of 6,700 flood-related deaths between 1993 and 2002 Europe is far outstripped by the devastating total in Asia: nearly 1.4 million people.
6655 nāves gadījumi vētru rezultātā Eiropā šajā laika posmā šķiet nelieli salīdzinājumā ar 18 000 abās Amerikas kontineneta daļās un 275 000 Āzijā.
6,655 deaths attributed to European windstorms in that period are similarly dwarfed by 18,000 in the Americas and 275,000 in Asia.
2001. gadā Eiropas Savienība izveidoja civilās aizsardzības mehānismu, lai būtu gatava savaldīt katastrofas ik reizes, kad cietušās valstis nebija spējīgas tikt galā pašas.
In 2001 the European Union created a civil protection mechanism to tackle disasters whenever the countries affected were not able to bring them under control on their own.
Saskaņā ar subsidiaritātes principu pārvaldība šādās situācijās vispirms ir piekritīga cietušajai valstij.
In keeping with the subsidiarity principle, the management of such situations falls in the first instance on the country affected.
Bet, ja tā izsaka lūgumu, ES var rīkoties aktīvāk un iedarbīgāk, savlaicīgi koordinējot atbalstu, gādājot finansējumu un glābšanas un meklēšanas aprīkojumu.
But when requested, the EU can play a more active and interventionist role, coordinating support and making available funding and specialist rescue and search equipment in good time.
Pastāvīgi funkcionējošā Pārraudzības un informācijas centra pienākums ir saņemt brīdinājumus un trauksmes signālus un nodod tālāk lūgumus pēc palīdzības.
The remit of the permanently operational Monitoring and Information Centre is to receive warnings and alerts and channel requests for support.
Glābšanas komandas ir atbildīgas par situācijas izvērtējumu un darbu ar vietējām iestādēm, organizējot glābšanas darbus, kā tas vairākkārt notika 2005. gada vasarā gan Eiropā, gan citviet (ASV un Pakistānā).
The help teams are responsible for assessing the situation and working with the local authorities on organising relief work, as happened various times in the summer of 2005, both within Europe and elsewhere (the USA and Pakistan).
Gūtā pieredze rāda, ka prioritārai tagad jābūt agrīnās brīdināšanas sistēmas radīšanai, taču neatstājot novārtā citus uzdevumus, it īpaši – attīstīt informācijas apmaiņas spēju.
The experience gathered shows that the priority must now be to create an early warning system, but without neglecting other tasks, and specifically that of building up information-exchange capacity.
Solidaritātes fonds
Solidarity Fund
Izveidots pēc plūdiem Centrāleiropā 2002. gada vasarā (Padomes Regula (EK) 2012/2002), Solidaritātes fonds nav spējis piepildīt uz to liktās cerības un pašlaik tiek pārveidots.
Set up in the wake of the central European flooding of summer 2002 (Council Regulation (EC) 2012/2002), the Solidarity Fund has failed to live up to expectations and is currently under revision.
No jaunajam fondam piedāvātajiem pasākumiem būtu jāizceļ tā tematiskā loka paplašināšana, jo tas veidots, lai būtu pieejams nopietnās krīzēs (piemēram, sausums), industriālās un tehnoloģiskās katastrofās, sabiedrības veselības apdraudējumos un teroristu uzbrukumos; tiek samazināts zemākais gūtā kaitējuma limits, kuru sasniedzot fonds sāks darboties.
Of the measures proposed for the new Fund, the extension of its thematic scope should be highlighted, designed as it is to cover serious crises (such as drought), industrial and technological disasters, threats to public health, and terrorist acts; the lower limit for the amount of damage which will activate the Fund is being reduced.
Ievērību pelna arī iespēja nekavējoties piekļūt daļai no maksājumiem, kurus vēlāk atskaitīs no globālā atbilstības izvērtējuma procesa.
Also of interest is the possibility of providing immediate access to part of the payments, which would then be deducted from the global process of eligibility assessment.
Tomēr jāizsaka nožēla, ka reģionāla līmeņa katastrofas nav iekļautas šī fonda darbībā.
However, it is to be regretted that regional-level disasters are excluded.
Eiropas Savienība ir sagatavojusi dažādus tiesiskus mehānismus, kuru uzdevums ir novērst dabas katastrofas un reaģēt uz tām, lai samazinātu to ietekmi un izmaksas un uzlabotu cietušo dzīves kvalitāti.
The European Union has equipped itself with various legal mechanisms concerned with preventing and responding to natural disasters, so as to reduce their impact and costs, and improve the quality of life of those affected.
Civilās aizsardzības jomā ES mēģina pastiprināt darbības, piešķirot sev finanšu instrumentus un izveidojot Ātras reaģēšanas un sagatavotības instrumentu lielām ārkārtējām situācijām.
In the field of civil protection, the EU is seeking to reinforce its activity, equipping itself with its own financial instrument and establishing a Rapid Response Preparedness Instrument for Major Emergencies.
Jaunās direktīvas par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību mērķis ir samazināt un savaldīt ar plūdiem saistītos riskus gan attiecībā uz sabiedrības veselību un vidi, gan valsts un privātā īpašuma aizsardzību.
The aim of the new Directive on flood assessment and management is to reduce and manage flood-related risks in terms both of public health, the environment and the protection of public and private property.
Pašlaik notiekošā ES Solidaritātes fonda pārveidošana (un atbilstoša agrāko tiesisko aktu anulēšana) vieš cerības, ka šis fonds sniegs efektīvu palīdzību dabas katastrofās cietušo reģionu iedzīvotājiem.
The current revision of the EU Solidarity Fund (and the consequent rescinding of the earlier legislation) means that there are fresh hopes that this Fund will provide effective help to the populations of regions affected by natural disasters.
Lai spētu efektīvāk rīkoties meža ugunsgrēku novēršanā, Eiropas Savienības rīcībā ir novērošanas mehānismi, piemēram, EFFIS (Eiropas mežu ugunsgrēku informācijas sistēma, ko izveidoja ar Forest Focus programmu), kura spēj sniegt samērā precīzu informāciju par uguns riska līmeni kādā noteiktā apgabalā vai reģionā; novērošanās darbā palīdz vismodernākās un sarežģītākās satelītu novērošanas sistēmas, kuras nepārtraukti pilnveido.
In order to be able to take more effective action on forest fire prevention, the EU has at its disposal observation mechanisms such as the EFFIS (European Forest Fire Information System, set up by the Forest Focus Programme), capable of providing fairly precise information as to the level of fire-risk in a specific area or region; and prevention work is also assisted by the most up-to-date and sophisticated satellite observation systems, which are constantly being upgraded.
Bet lai cik plašs būtu ES pieņemto tiesisko instrumentu kopums, tikai politiskā griba likt tos lietā nodrošinās atbilstošu solidaritātes reakciju uz satraucošām un patiesi izmisuma pilnām situācijām, ko radījušas dabas katastrofas.
But however extensive the battery of legal instruments adopted by the EU, only the political will to put them into practice will bring about a solidarity-based response to the most alarming and indeed desperate situations created by natural disasters.
Dabas katastrofas (ugunsgrēki, sausums un plūdi) – vides aspekti
Natural Disasters (fires, droughts and floods) - environmental aspects
Johannes Blokland, John Bowis, Frederika Brepoels, Martin Callanan, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Karl-Heinz Florenz, Cristina Gutiérrez-Cortines, Gyula Hegyi, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Holger Krahmer, Urszula Krupa, Aldis Kušķis , Marie-Noëlle Lienemann, Peter Liese, Linda McAvan, Riitta Myller, Dimitrios Papadimoulis, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Dagmar Roth-Behrendt, Guido Sacconi, Horst Schnellhardt, Richard Seeber, Jonas Sjöstedt, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Thomas Ulmer, Anja Weisgerber, Åsa Westlund, Anders Wijkman
Johannes Blokland, John Bowis, Frederika Brepoels, Martin Callanan, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Karl-Heinz Florenz, Cristina Gutiérrez-Cortines, Gyula Hegyi, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Holger Krahmer, Urszula Krupa, Aldis Kušķis, Marie-Noëlle Lienemann, Peter Liese, Linda McAvan, Riitta Myller, Dimitrios Papadimoulis, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Dagmar Roth-Behrendt, Guido Sacconi, Horst Schnellhardt, Richard Seeber, Jonas Sjöstedt, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Thomas Ulmer, Anja Weisgerber, Åsa Westlund, Anders Wijkman
PE 372.062
PE 372.062v03-00
EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMA PRIEKŠLIKUMS...................................................................4
PROPOSAL FOR A EUROPEAN PARLIAMENT DECISION................................................4
LĒMUMA PIELIKUMS: IESTĀŽU NOLĪGUMA TEKSTA PROJEKTS...........................................8
ANNEX TO THE DECISION:....................................................................................................9
DARBA DOKUMENTS NR.
ANNEXES TO THE EXPLANATORY STATEMENT............................................................44
1 PAR IESTĀŽU NOLĪGUMU PAR BUDŽETA DISCIPLĪNU UN PAREIZU FINANŠU PĀRVALDĪBU 38
WORKING DOCUMENT N° 1 ON THE INTER-INSTITUTIONAL AGREEMENT ON BUDGETARY DISCIPLINE AND IMPROVEMENT OF THE BUDGETARY PROCEDURE 45
WORKING DOCUMENT N° 3 ON EP KEY POINTS FOR THE NEGOTIATIONS WITH THE COUNCIL BASED ON THE EUROPEAN PARLIAMENT'S NEGOTIATING POSITION OF 8 JUNE 2005 57
WORKING DOCUMENT N° 3 ON EP KEY POINTS FOR THE NEGOTIATIONS WITH THE COUNCIL BASED ON THE EUROPEAN PARLIAMENT'S NEGOTIATING POSITION OF 8 JUNE 2005 65
DARBA DOKUMENTS N° 5 PAR IESTĀŽU NOLĪGUMU ATTIECĪBĀ UZ PAREIZU FINANŠU VADĪBU, III DAĻA „REFORMAS” – REFERENTA KOMENTĀRI PAR KOMISIJAS DARBA DOKUMENTU KOM(2006)75 71
WORKING DOCUMENT N° 5 ON THE INTERINSTITUTIONAL AGREEMENT ON SOUND FINANCIAL MANAGEMENT, PART III REFORMS - RAPPORTEUR'S COMMENTS ON THE COMMISSION WORKING DOCUMENT COM(2006)75 79
DARBA DOKUMENTS NR.°7 PAR IESTĀŽU NOLĪGUMU PAR BUDŽETA DISCIPLĪNU UN PAREIZU FINANŠU VADĪBU 82
WORKING DOCUMENT N° 7 ON THE INTERINSTITUTIONAL AGREEMENT ON BUDGETARY DISCIPLINE SOUND FINANCIAL MANAGEMENT 91
Ārlietu komitejaS ATZINUMS..............................................................................................102
OPINION OF THE COMMITTEE ON FOREIGN AFFAIRS...............................................112
Attīstības komitejaS ATZINUMS........................................................................................105
OPINION OF THE COMMITTEE ON DEVELOPMENT....................................................115
Budžeta kontroles komitejaS ATZINUMS....................................................................108
OPINION OF THE COMMITTEE ON BUDGETARY CONTROL......................................118
Reģionālās attīstības komitejaS ATZINUMS..............................................................111
OPINION OF THE COMMITTEE ON REGIONAL DEVELOPMENT................................122
Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejaS ATZINUMS...........................114
OPINION OF THE COMMITTEE ON AGRICULTURE AND RURAL DEVELOPMENT.125
Zivsaimniecības komitejaS ATZINUMS............................................................................119
OPINION OF THE COMMITTEE ON FISHERIES..............................................................130
Kultūras un izglītības komitejaS ATZINUMS.............................................................122
OPINION OF THE COMMITTEE ON CULTURE AND EDUCATION..............................133
Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejaS ATZINUMS.............................127
OPINION OF THE COMMITTEE ON CIVIL LIBERTIES, JUSTICE AND HOME AFFAIRS 138
– ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 272. pantu,
– having regard to the EC Treaty, and in particular Article 272 thereof,
– ņemot vērā 2005. gada 8. jūnija rezolūciju par paplašinātās Eiropas Savienības politikas uzdevumiem un budžeta līdzekļiem 2007.–2013. gadam
– having regard to its resolution of 8 June 2005 on Policy Challenges and Budgetary Means of the enlarged Union 2007-2013
Pieņemtie teksti , 8.6.2005., P6_TA(2005)0224 . ,
Texts Adopted, 8.6.2005, P6_TA(2005)0224 . ,
– ņemot vērā 2005. gada 1. decembra rezolūciju par Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu
– having regard to its resolution of 1 December 2005 on the Interinstitutional Agreement on budgetary discipline and improvement of the budgetary procedure
Pieņemtie teksti , 1.12.2005., P6_TA(2005)0453 . ,
Texts Adopted, 1.12.2005, P6_TA(2005)0453 . ,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 18. janvāra rezolūciju par Eiropadomes kopējo nostāju attiecībā uz finanšu plānu un Iestāžu nolīguma atjaunošanu 2007.–2013. gadam
– having regard to its resolution of 18 January 2006 on the European Council's position on the Financial Perspective and the renewal of the Interinstitutional Agreement 2007-2013
Pieņemtie teksti , 18.1.2006., P6_TA(2006)0010 . ,
Texts Adopted, 18.1.2006, P6_TA(2006)0010 . ,
– ņemot vērā Komisijas darba dokumentu „Priekšlikums atjaunot Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu” ( KOM(2004)0498 ),
– having regard to the Commission working document: Proposal for renewal of the Interinstitutional agreement on budgetary discipline and improvement of the budgetary procedure ( COM(2004)0498 ),
– ņemot vērā Komisijas darba dokumentu „Ieguldījums iestāžu sarunās par priekšlikumu atjaunot Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu” ( KOM(2006)0075 ),
– having regard to the Commission working document: Contribution to the Interinstitutional negotiations on the proposal for renewal of the Interinstitutional agreement on budgetary discipline and improvement of the budgetary procedure ( COM(2006)0075 ),
– ņemot vērā Komisijas darba dokumentu „Pārskatīts priekšlikums atjaunot Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu” ( KOM(2006)0036 ),
– having regard to the Commission working document: Revised proposal for renewal of the Interinstitutional agreement on budgetary discipline and improvement of the budgetary procedure ( COM(2006)0036 ),
– ņemot vērā kopīgo deklarāciju par vadlīnijām likumdošanas priekšlikumu izstrādei saistībā ar 2007.–2013. gada vairākgadu finanšu plānu, par ko vienojās 2005. gada 18. oktobrī,
– having regard to the joint declaration on guidelines for legislative proposals related to the 2007-2013 multi-annual financial framework agreed on 18 October 2005,
– ņemot vērā Eiropadomes 2005. gada 15. un 16. decembra secinājumus (CADREFIN 268),
– having regard to the conclusions of the European Council of 15-16 December 2005 (CADREFIN 268),
– ņemot vērā 2006. gada 23. janvāra, 21. februāra, 21. marta un 4. aprīļa trialogus,
– having regard to the trialogues of 23 January 2006, 21 February 2006, 21 March 2006 and 4 April 2006,
– ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Reģionālās attīstības komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas, Zivsaimniecības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus ( A6-0150/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgets and the opinions of the Committee on Foreign Affairs, the Committee on Development, the Committee on Budgetary Control, the Committee on Regional Development, the Committee on Agriculture and Rural Development, the Committee on Fisheries, the Committee on Culture and Education and the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A6-0150/2006 ),
A. tā kā saskaņā ar 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīguma 26. punktu Komisija ir ierosinājusi jaunā finanšu plāna un jaunā Iestāžu nolīguma gatavošanas procedūru, iesniedzot priekšlikumus attiecīgi 2004. gada 10. februārī un 14. jūlijā;
A. whereas, in accordance with point 26 of the Interinstitutional Agreement of 6 May 1999, the Commission initiated the process of preparing the new Financial Perspective and the new Interinstitutional Agreement by presenting proposals on 10 February and 14 July 2004,
B. tā kā pēc Parlamenta 2005. gada 8. jūnija sarunu nostājas un dalībvalstu 2005. gada decembrī panāktās vienošanās Komisija ir iesniegusi pārskatītu priekšlikumu par jauno Iestāžu nolīgumu un tehniskos dokumentus par Eiropadomes secinājumu ietekmi, tādējādi ļaujot sākt vienlīdzīgas sarunas;
B. whereas, following the adoption by Parliament of its negotiating position on 8 June 2005 and following the agreement achieved by the Member States in December 2005, the Commission has presented a revised proposal for the new Interinstitutional Agreement and technical documents on the impact of the European Council conclusions, allowing the negotiations to start on a fair basis,