natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(2c) Īstenojot protokola 2. panta 1. punktu, jāņem vērā nosacījumi, kas noteikti protokola 1. panta 2. punktā.
(2c) In implementing Article 2(1) of the Protocol, the conditions referred to in Article 1(2) of the Protocol should be observed.
Komisija ik gadu ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šā protokola 4. pantā izklāstītās zvejniecības politikas īstenošanas rezultātiem.
The Commission shall report annually to the European Parliament and the Council on the results of the sectoral fisheries policy described in Article 4 of the Protocol.
Lai novērtētu, vai ES izmaksātā kompensācija ir pareizi iegrāmatota un patiešām veicina ilgtspējīgu zvejas resursu izmantošanu Grenlandē, Komisijai ik gadu jāsagatavo ziņojums Parlamentam.
In order to evaluate whether the compensation paid by the EU is properly accounted for and does in fact promote the sustainable use of fishery resources in Greenland, the Commission should report annually to the Parliament.
Ja šīs valstis to nav izdarījušas, Komisija tām atsaka pieprasījumus piešķirt licences nākamajam gadam.
Where they have not done so, the Commission shall refuse their requests for fishing licences for the following year.
Zvejas kuģi, kuri nav izpildījuši pamatprasību sniegt pārskatu par nozveju, nedrīkst saņemt ES finansiālo atbalstu.
Vessels that do not comply with the most basic requirement, reporting what they catch, should not benefit from financial support from the EU.
Līdz šā protokola termiņa beigām un pirms sarunu uzsākšanas par tā iespējamu atjaunošanu Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei šā protokola izpildes novērtējumu, tostarp izmaksu un ieguvumu analīzi.
Prior to the expiry of the Protocol and before the beginning of negotiations for a possible renewal, the Commission shall submit to the European Parliament and the Council an ex post evaluation of the Protocol, including a cost-benefit analysis.
Pirms jaunu sarunu uzsākšanas ir nepieciešams pašreizējā protokola izpildes novērtējums, lai zinātu, kādas izmaiņas nepieciešamības gadījumā ir jāiekļauj iespējamā atjaunotajā protokolā.
An evaluation of the current protocol is necessary before new negotiations begin in order to know what changes, if any, should be included in any possible renewal.
Šis zvejniecības partnerattiecību nolīgums starp ES, Dāniju un Grenlandi ir īpašs nolīgums.
This fisheries partnership agreement between the EU, Denmark and Greenland is a special agreement.
Saistošie maksājumi reāli ir lielāki, nekā varētu paredzēt, pamatojoties uz parastu zvejniecības nolīgumu.
Related payments are in fact higher than might be expected on the basis of a fisheries-only agreement.
Ir skaidri redzams, ka pašas nozares ieguldījums ir samērā neliels, tādējādi šis zvejniecības nolīgums ir Grenlandes un ES plašas sadarbības kopuma daļa.
What is noticeable is that the sector’s own contribution is relatively low, all of which indicates that this fisheries agreement is part of a broad Greenland-EU cooperation package.
Pārsteidzoši, ka nolīgumā nav minēts gandrīz nekas par kopējiem centieniem ilgtspējas veicināšanā vai zivju krājumu kopīgu pārvaldību.
It is striking that the agreement has little to say about joint efforts concerning sustainability or joint management of stocks.
Pašreizējās okeānu sasilšanas rezultātā zivju sugas var migrēt tālāk uz ziemeļiem, kā arī, piemēram, nelielos mencu krājumus Ziemeļjūrā var kompensēt to daudzums ziemeļu ūdeņos.
Current ocean warming makes it likely that fish species are migrating further northwards and that, for instance, low cod stocks in the North Sea are offset by levels in the Northern Seas.
Komisijai būtu jāstrādā pie spēcīgākas saskaņotas pieejas Atlantijas okeāna ziemeļdaļai.
The Commission would do well to work on a stronger integrated approach for the North Atlantic area.
Starp Eiropas Savienību un Grenlandi no 1985. gada, kopš tā vairs nav ES sastāvā, ir pastāvējis zvejniecības nolīgums.
Greenland has had a fisheries agreement with the EU since it ceased to be a member in 1985.
Iepriekšējo protokolu, kurš bija spēkā no 2001.–2006. gadam, kritizēja Eiropas Parlaments
The previous protocol, from 2001 through 2006, was criticized by the European Parliament
OV L 209, 2.8.2001., 1. lpp. un Revīzijas palāta, kā to atzīst Komisija savā paskaidrojuma rakstā, jo ar to bija paredzēts vienlaikus gan maksāt kompensāciju par piekļuvi Grenlandes ūdeņu zvejas resursiem, gan sniegt budžeta atbalstu Grenlandes Autonomijas valdībai.
OJ L 209, 2.8.2001, p.1. and the Court of Auditors, as acknowledged by the Commission in its Explanatory Memorandum, since it attempted to do two things simultaneously - to pay compensation for access to fish in Greenlandic waters, and to provide budgetary support to the Greenland Home Rule.
Nolīguma pārskatīšanā termiņa vidū 2004. gadā Komisija centās risināt šo problēmu, pieskaņojot ES piešķirtās kvotas reālajai situācijai un šis solis bija vērtējams pozitīvi.
At the mid-term review of the agreement in 2004, the Commission acted upon these concerns to an extent, by bringing the quotas allocated to the EU more into line with reality, which was a welcome move.
Līdztekus Padome pauda vēlmi, lai sadarbība ar Grenlandi būtu balstīta uz diviem atsevišķiem pīlāriem – uz zvejniecības partnerattiecību nolīguma un uz mehānisma plašākai sadarbībai ar Grenlandi.
At that time, Council stated its intention to base cooperation with Greenland on two separate pillars - a fisheries partnership agreement and a broader arrangement to provide cooperation with Greenland.
Šis nolīgums ir pirmais, bet par otro Padome pieņems atsevišķu lēmumu.
The present agreement is the former, and the second will be the subject of a separate Council Decision.
Budžeta komiteja atzinīgi vērtē faktu, ka attiecībās ar Grenlandi tiks nošķirti šie divi aspekti, jo kļūs daudz skaidrāks, kādiem mērķiem ir iztērēti līdzekļi, tādējādi palielinoties pārredzamībai un atbildībai par Kopienas budžetu.
The Budgets Committee should welcome the separation of these two aspects of relations with Greenland, for it will make it much more clear what money is being spent to do what, thus increasing transparency and accountability for the Community budget.
Līdz ar to tiks panākts, ka šis zvejniecības partnerattiecību nolīgums kļūs līdzīgāks parastiem partnerattiecību nolīgumiem, piemēram, tādiem, kas noslēgti ar ĀKK valstīm.
This, then, is to be a more typical fisheries partnership agreement, similar in many respects to those with ACP countries.
Finansiālais ieguldījums ir paredzēts EUR 15 847 244 gadā ieskaitot EUR 3 261 449, kuru mērķis ir atbalstīt daudzgadu zvejniecības nozares programmas izstrādi un īstenošanu.
The financial contribution is fixed at EUR 15,847,244 per year, including an amount of EUR 3,261,449 to aid Greenland develop and implement its multiannual sectoral programme for fisheries.
Apmaiņā pret to ES flote iegūs kvotas dažiem būtiskiem zivju krājumiem, piemēram, mencu, jūrasasaru, melnā paltusa, Atlantijas paltusa, garneļu, moivu un sniega krabju krājumiem.
In exchange, the EU fleets will receive quotas for several important stocks of fish, including cod, redfish, Greenland halibut, Atlantic halibut, shrimp, capelin and snowcrab.
Lielākā atšķirība starp Grenlandes nolīgumu un ĀKK nolīgumiem ir tā, ka ES kuģu īpašniekiem nebija jāmaksā par licenci un tāpēc tika saņemtas sūdzības par diskrimināciju.
A major difference between the Greenland agreement and the ACP agreements was the lack of licence fees to be paid by EU ship-owners, which led to complaints about discrimination.
Līdz ar to Komisija 2004. gadā pārskatīšanā, kas notika termiņa vidū, ieviesa maksu par licenci.
The Commission thus introduced licence fees at the mid-term review in 2004.
Saskaņā ar šo nolīgumu Komisija lēš, ka šo maksājumu kopējais apjoms varētu sasniegt 2 miljonus eiro gadā.
Under the present agreement, the Commission estimates such fees to be approximately €2 million per year.
Kā jau referents iepriekš uzsvēra, ideja par daudzgadu zvejniecības programmu, par kuru kopīgi lems Grenlande un Eiropas Savienība ar apvienotās komitejas starpniecību, var uzlabot nolīguma pārvaldību un, ja informācija tiks publiskota – arī pārredzamību.
As your rapporteur has stressed before, the idea of a multiannual sectoral fisheries programme, to be jointly decided upon by Greenland and the EU via a Joint Committee, has the potential to improve the management of the agreement and, if the information is made public, its transparency as well.
Budžeta Komitejai ir jāpieprasa, lai to informētu par sasniegto rezultātu novērtēšanu.
Committee on Budgets should insist that it be kept informed of these evaluations.
Tiek piedāvāti trīs grozījumi.
Three amendments are proposed.
Divi no tiem atteicas uz informāciju, kura Komisijai būtu jāsniedz Eiropas Parlamentam, ietverot detalizētu nolīguma ex post novērtējumu pirms tā pagarināšanas, kā arī daudzgadu nozares programmas rezultātus.
Two relate to information that the Commission should provide to the Parliament, including a detailed ex post evaluation of the agreement before it is renewed and reports on the results of the multiannual sectoral programme.
Ar trešo tiek ierosināts tām dalībvalstīm, kuras neziņo par savu nozveju Komisijai saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas prasībām, nepiešķirt zvejas licences nākamajam gadam.
The third proposes that if Member States do not report their catches to the Commission as they are required to do under the Common Fisheries Policy, then they should not be given fishing licences the following year.
Komisārs Joe Borg pamatoti ir norādījis, ka nelegālas, nedeklarētas un nereglamentētas zvejas apkarošana ir prioritāte un, ja ES dalībvalstis neievēro savu pamata pienākumu ziņot par nozveju, šķiet, ka ir atbilstīgi liegt tām izmantot būtiskās subsīdijas, kas paredzētas šajos nolīgumos par piekļuvi zvejas resursiem.
Commissioner Borg has quite rightly given a very high priority to the fight against Illegal, Unreported and Unregulated fishing, and if EU Member States do not fulfil their basic responsibilities to report catches, it seems reasonable to not allow them to benefit from the significant subsides that these fisheries access agreements provide.
Komisija ik gadu ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šā protokola 4. pantā izklāstītās zvejniecības politikas daudzgadu programmas īstenošanas rezultātiem.
The Commission shall report annually to the European Parliament and the Council on the results of the multiannual sectoral fisheries policy described in Article 4 of the Protocol.
Ja šīs valstis to nav izdarījušas, Komisija tām atsaka pieprasījumus piešķirt licences nākamajam gadam.
Where they have not done so, the Commission shall withhold their requests for fishing licences for the following year.
Zvejniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšana starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes Autonomijas valdību, no otras puses
Fisheries Partnership Agreement between the EC on the one hand and Denmark and Greenland on the other hand
Zvejniecības partnerattiecību nolīgums starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dāniju un Grenlandi, no otras puses
Fisheries Partnership Agreement between the EC on the one hand and Denmark and Greenland on the other hand
par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru nosaka Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldes apgabalā piemērojamos saglabāšanas un izpildes pasākumus
on the proposal for a Council regulation on laying down conservation and enforcement measures applicable in the Regulatory Area of the Northwest Atlantic Fisheries Organisation
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( COM(2006)0609 )
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2006)0609 )
– ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C6‑0403/2006 ),
– having regard to Article 37 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0403/2006 ),
– ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu ( A6‑0162/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Fisheries ( A6‑0162/2007 ),
Prasības par piezveju
By-catch requirements
Piezveja , ko patur uz kuģa
By-catch retained on board
Zvejas kuģi nedrīkst veikt to sugu specializēto zveju, uz kurām attiecas piezvejas ierobežojumi .
Fishing vessels may not conduct directed fisheries for species for which by catch limits apply.
Zivju sugas specializēta zveja notiek tad, ja šī suga svara izteiksmē veido procentuāli lielāko nozvejas daļu tās izcelšanas reizē .
A directed fishery for a species is conducted when that species comprises the largest percentage by weight of the catch in any one haul .
Katras I pielikumā minētās sugas, kuras zvejai attiecīgajā rajonā Kopienai ir iedalītas kvotas, zvejas kuģu veiktā piezveja nepārsniedz 2500 kg vai 10 %, izvēloties lielāko no abiem daudzumiem .
Fishing vessels shall limit their by-catch to a maximum of 2500 kg or 10 %, whichever is the greater, for each species listed in Annex I for which no quota has been allocated in that Division to the Community .
To sugu piezveja, attiecībā uz kurām Kopiena nav noteikusi kvotas kādai NAFO pārvaldes apgabala daļai un kuras nozvejo šajā apgabala daļā, veicot kādas sugas specializētu zveju, katrai sugai nedrīkst pārsniegt 2500 kg vai 10 % no kopējās uz kuģa paturētās nozvejas svara, izvēloties lielāko no abiem daudzumiem.
By ‑catches of the species for which no quotas have been fixed by the Community for a part of the NAFO Regulatory Area and taken in that part when fishing directly for any species may not exceed for each species 2 500 kg or 10 % by weight of the total catch retained on board, whichever is the greater.
Tomēr NAFO pārvaldes apgabala daļā, kur dažu sugu zivju specializēta zveja ir aizliegta vai kvota „Citi” ir pilnīgi izsmelta, katras šādas sugas zivju piezveja nedrīkst pārsniegt attiecīgi 1250 kg vai 5 %.
However, in a part of the NAFO Regulatory Area where directed fishing of certain species is banned or an “others” quota has been fully utilised, by-catches of each of such species may not exceed 1 250 kg or 5 % respectively .
Ja spēkā ir zvejas aizliegums vai kvota „Citas suga” ir pilnībā apgūta, attiecīgo sugu piezveja nedrīkst pārsniegt 1250 kg vai 5 %, izvēloties lielāko no abiem daudzumiem.
In cases where a ban on fishing is in force or an "Others" quota has been fully utilised, the by-catch of the species concerned may not exceed 1250 kg or 5 %, whichever is the greater .
Ja kopējais to sugu zivju daudzums, uz ko attiecas piezvejas ierobežojumi, vienā zvejas rīka iemetienā pārsniedz 2. punktā paredzēto un attiecīgajā gadījumā piemērojamo robežlielumu, tad kuģim tūlīt jāattālinās vismaz piecas jūras jūdzes no iepriekšējās zvejas rīku iemetiena vietas.
Whenever the total amounts of species subject to by ‑catch limits in any haul exceed the limits laid down in paragraph 2, whichever is applicable, vessels shall immediately move a minimum of five nautical miles away from the previous haul position.
Ja kopējais to sugu zivju daudzums, uz ko attiecas piezvejas ierobežojumi, pārsniedz minēto robežlielumu arī kādā no turpmākajiem zvejas rīku iemetieniem, tad kuģim atkal nekavējoties jāattālinās vismaz piecas jūras jūdzes no iepriekšējās zvejas rīku iemetiena vietas, un tas nedrīkst atgriezties šajā teritorijā vēl vismaz 48 stundas.
Whenever the total amounts of species subject to by ‑catch limits in any future haul exceed those limits, vessels shall again immediately move a minimum of five nautical miles away from the previous haul position and shall not return to the Area for at least 48 hours .
Šā panta 1. un 2. punktā minēto procentuālo daļu aprēķina kā katras sugas procentuālo daļu no kopējās nozvejas svara, kas paturēta uz kuģa .
The percentages in paragraphs 1 and 2 shall be calculated as the percentage, by weight, for each species of the total catch retained on board.
Garneļu nozveju neņem vērā bentisko zivju sugu piezvejas apjoma aprēķināšanā .
Catches of shrimp shall not be included in the calculation of by-catch levels of groundfish species .
Garneļu ( Pandalus borealis ) zvejas kuģiem gadījumā, ja visu zivju sugu kopējā piezveja vienā zvejas rīku iemetienā 3M rajonā pārsniedz 5 % un 3L rajonā – 2,5 % no svara, tūlīt jāattālinās vismaz piecas jūras jūdzes no iepriekšējās zvejas rīku iemetiena vietas.
In the event that total by catches of all species in any haul exceed 5 % by weight in Division 3M and 2.5 % in Division 3L, vessels fishing for shrimp (Pandalus borealis), shall immediately move a minimum of 5 nautical miles from the position of the previous haul.
Garneļu nozveju neņem vērā bentālo zivju sugu piezvejas apjoma aprēķināšanā.
Catches of shrimp shall not be used in the calculation of by-catch level of groundfish species.
(31. pants Padomes 2006. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 41/2007)
(Article 31 of Council Regulation (EC) No 41/2007 of 21 December 2006)
4.a pants
Article 4 (a)
4.a pants
Article 4(a)
Piezveja vienā zvejas rīku iemetienā
By-catch in any one haul
Ja piezvejas procentuālā daļa vienā zvejas rīku iemetienā pārsniedz 31. panta 1. un 2. punktā paredzēto procentuālo daļu, tad kuģim tūlīt jāattālinās vismaz 10 jūras jūdzes no iepriekšējās zvejas rīku iemetiena vietas un nākamā iemetiena laikā jāsaglabā vismaz 10 jūras jūdžu attālums līdz iepriekšējā zvejas rīku iemetiena vietai.
If the percentages of by-catches in any one haul exceed the percentages laid down in Article 4(1) and (2) the vessel shall immediately move a minimum of 5 nautical miles from any position of the previous tow and throughout the next tow keep a minimum distance of 10 nautical miles from any position of the previous tow.
Ja nākamajā zvejas rīku iemetienā, ko veic pēc attālināšanās, piezvejas limiti tiek pārsniegti, kuģis nekavējoties atstāj attiecīgo rajonu un neatgriežas tajā vismaz 60 stundas.
If after moving, the next haul exceeds these by-catch limits the vessel shall leave the Division and not return for at least 60 hours.
Ja visu bentisko zivju sugu, kurām noteikta kvota, kopējā piezveja vienā zvejas rīku iemetienā garneļu zvejā pārsniedz 5 % procentus no nozvejas svara 3M rajonā un 2,5 % procentus no nozvejas svara 3L rajonā, tad kuģis attālinās vismaz 10 jūras jūdzes no iepriekšējās zvejas rīku iemetiena vietas un nākamā iemetiena laikā saglabā vismaz 10 jūras jūdžu attālumu līdz iepriekšējā zvejas rīku iemetiena vietai.
Should total by-catches of all ground fish species subject to quota in any haul in the shrimp fishery exceed 5 % by weight in Division 3M or 2,5 % by weight in Division 3L, the vessel shall move a minimum of 10 nautical miles from any position of the previous tow and throughout the next tow keep a minimum distance of 10 nautical miles from any position of the previous tow.
Vienā zvejas rīku iemetienā atļauto piezvejas procentuālo daļu aprēķina kā katras sugas procentuālo daļu no attiecīgajā iemetienā iegūtās kopējās nozvejas svara.
The percentage of by-catch authorised in any one haul shall be calculated as the percentage, by weight, for each species of the total catch in that haul.
(32. pants Padomes 2006. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 41/2007)
(Article 32 of Council Regulation (EC) No 41/2007 of 21 December 2006)
4.b pants
Article 4 (b)
Specializēta zveja un piezveja
Directed fishery and by-catch
Kopienas kuģu kapteiņi neveic to sugu specializētu zveju, uz kurām attiecas piezvejas ierobežojumi.
Masters of Community vessels shall not conduct directed fisheries for species for which by-catch limits apply.
Uzskata, ka ir veikta zivju sugas specializēta zveja, ja šī suga svara izteiksmē veido procentuāli lielāko vienā iemetienā iegūtās kopējās nozvejas daļu.
A directed fishery for a species shall be considered to have been conducted when that species comprises the largest percentage by weight of the total catch in any one haul.
Ja kuģis veic raju specializētu zveju ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir piemērots attiecīgajai zvejai, tad pirmo zvejas rīku iemetienu, kurā zivju sugas, kam noteikti piezvejas limiti, veido lielāko procentuālo daļu no kopējās nozvejas, tomēr uzskata par nejaušu.
However, when a vessel is conducting a directed fishery for skate with a legal mesh size appropriate for that fishery, the first time that, in a haul, catches of species for which by-catch limits apply comprise the largest percentage by weight of the total catch, they shall be considered as incidental.
Šādā gadījumā kuģim tūlīt jāmaina atrašanās vieta saskaņā ar 32. panta 1. un 2. punktu.
In this event the vessel shall immediately change position in accordance with Article 4a(1) and (2).
Pēc tam, kad kuģis nav uzturējies attiecīgajā rajonā vismaz 60 stundas saskaņā ar 32. panta 1. un 2. punktu, Kopienas kuģu kapteiņi veic zvejas rīku izmēģinājuma iemetienu, kura ilgums nepārsniedz 3 stundas.
Following an absence from a Division of at least 60 hours in accordance with the provisions of Article 4a(1) and (2), masters of Community vessels shall undertake a trial tow the duration of which shall not exceed 3 hours.
Atkāpjoties no šā panta 1 punkta, ja šāda izmēģinājuma iemetiena pirmajā zvejas rīku izcelšanas reizē to zivju sugu nozveja, kurām noteikti piezvejas limiti, veido lielāko procentuālo daļu no kopējās nozvejas svara, to neuzskata par specializētu zveju.
By way of derogation from paragraph 1 of this Article, if in a haul from such a trial tow catches of species for which by-catch limits apply comprise the largest percentage by weight of the total catch, it shall not be considered as a directed fishery.
(33. pants Padomes 2006. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 41/2007)
(Article 33 of Council Regulation (EC) No 41/2007 of 21 December 2006)
Raju ( Rajidae ) tiešajā zvejā linuma acu izmēru palielina līdz 280 mm āmī un 220 mm visās pārējās traļa daļās.
For direct fishing of skates ( Rajidae ) this mesh size shall be increased to minimum of 280 mm in the cod‑end and 220 mm in all other parts of the trawl.
Šīs regulas I pielikumā minēto bentisko zivju sugu specializētā zvejā, izņemot 3. punktā minēto dziļūdens sarkanasaru ( Sebastes mentella ) zvejā, aizliegts izmantot trali, kura linuma acs izmērs jebkurā vietā ir mazāks par 130 mm.
The use of trawl net having in any section thereof net meshes of dimensions less than 130 mm shall be prohibited for direct fishing of the groundfish species referred to in Annex I , except for fishing for Sebastes mentella as referred to in paragraph 3 .
Īsspuru kalmāra ( Illex illecebrosus ) specializētā zvejā linuma acs izmēru var samazināt līdz 60 mm.
That mesh size may be reduced to a minimum of 60 mm for direct fishing of short-finned squid ( Illex illecebrosus ).
Raju ( Rajidae ) specializētā zvejā linuma acs izmēru palielina līdz 280 mm āmī un līdz 220 mm visās pārējās traļa daļās.
For direct fishing of skates ( Rajidae ) that mesh size shall be increased to a minimum of 280 mm in the cod-end and 220 mm in all other parts of the trawl.
Garneļu ( Pandalus borealis ) zvejā kuģi izmanto tīklus, kuriem linuma acu izmērs nav mazāks par 40 mm.
Vessels fishing for shrimp ( Pandalus borealis ) shall use nets with a minimum mesh size of 40 mm.
Ziemeļu garneļu ( Pandalus borealis ) zvejā kuģi izmanto zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs nav mazāks par 40 mm.
Vessels fishing for shrimp ( Pandalus borealis ) shall use nets with a minimum mesh size of 40 mm.
Kuģi, kas zvejo pelaģiskos dziļūdens sarkanasarus ( Sebastes mentella ) 2. apakšapgabalā un 1F un 3K rajonā, izmanto zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs nav mazāks par 100 mm.
Vessels fishing for pelagic Sebastes mentella (Oceanic redfish) in Sub-Area 2 and Division 1F and 3K shall use nets with a minimum mesh size of 100 mm.
(29. pants Padomes 2006. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 41/2007)
(Article 29 of Council Regulation (EC) No 41/2007 of 21 December 2006)
Ja kuģi veic šīs regulas I pielikumā minētas sugas vai sugu specializētu zveju, uz tiem nedrīkst atrasties tīkli, kuru linuma acu izmērs ir mazāks par šīs regulas 5. pantā noteikto izmēru.
When fishing directly for one or more of the species listed in Annex I, vessels may not carry nets with a mesh size smaller than that laid down in Article 5.