natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jaunās Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Investīciju fonda finansēšanas iespējas, kā arī iespējamie garantiju līgumi būtu vēlami, ja investīciju nosacījumi gan vairāk attīstītajās dalībvalstīs, gan kohēzijas valstīs būtu patiešām pievilcīgi.
New EIB-EIF funding possibilities, as well as possible guarantee arrangements would be welcome, if the conditions for investment in both the more developed Member States and in Cohesion countries are really attractive.
ES ar 15 dalībvalstīm un ES ar 10 dalībvalstīm salīdzinājums
EU 15 and EU 10 compared
Diemžēl, pastāv nelīdzsvarotība starp vecajām un jaunajām dalībvalstīm attiecībā uz Eiropas transporta tīkla ( TEN-T ) finanšu izlietojumu.
There is a regrettable imbalance between old and new Member States in the use made of TEN-T.
Jaunās dalībvalstis līdz pagājušajai vasarai nebija saņēmušas TEN-T līdzekļus, izņemot tos, lai segtu sagatavošanās izmaksas.
The new Member States did not call down any TEN-T money up to last summer, with the exception of preparatory costs.
Jaunajās dalībvalstīs kopumā ir ļoti maz TEN-T projektu, un esošos lielā mērā finansē Kohēzijas fonds.
There are very few TEN-T projects in the new Member States as a whole, and those which do exist are largely financed by the Cohesion Fund.
Pat jaunās piedāvātās regulas noteikumi par fondu atbalsta līmeni katram projektam nespēs apstādināt iekavēto projektu pieaugumu jaunajās dalībvalstīs.
Not even the provisions of new proposed regulation on levels of funding support for each project will be enough to stop the increase in the backlog of projects in the new Member States.
Tāpēc vēl vairāk jāuzsver savienojošo ceļu būtiskā nozīme jaunajās dalībvalstīs, lai sasniegtu kohēzijas mērķus.
This serves to emphasise further the importance of feeder routes in the new Member States in achieving Cohesion objectives.
Turklāt ir jāizskata saistība starp dažādiem TEN tīkliem ( TEN-T , enerģētikas un telekomunikāciju), lai noteiktu, vai pastāv sinerģijas iespējas, piemēram, iekšējo ūdeņu transporta, jūras ostu un enerģijas piegādātāju tīklu sasaistīšana.
Moreover points of connection between the different TENs (TEN-T, Energy and Telecommunication) need to be examined to determine where there are possibilities of synergy, for example the linkage between inland water transport, maritime ports and energy-supplier networks.
Sabiedriskie pakalpojumi un finansēšanas iespējas
Public service and funding options
Ir jāuztur un jāattīsta sabiedriskie pakalpojumi, un ir vēlreiz jāizskata to devums dažādiem kohēzijas politikas aspektiem, kā to dara Transporta un tūrisma komiteja mūsu kolēģa Erik Meijer sagatavotā ziņojuma kontekstā.
Public service needs to be maintained and developed, and its contribution to the different aspects of Cohesion policy should be re-examined, as the Committee on Transport and Tourism is doing in the context of the report by our colleague Erik Meijer.
Tāpat kā mūsu kolēģa Markus Ferber ziņojumā par pasta pakalpojumiem, arī attiecībā uz sabiedrisko transportu jāatzīst, ka „pārbaudītie un izmēģinātie finansēšanas instrumenti universāliem pakalpojumiem dalībvalstīs agrāk ir bijis noslēgts sektors un pieredze ar citiem finansēšanas modeļiem pagaidām ir neliela.”
As was stated in the report by our colleague Markus Ferber in the context of postal services, so also with public transport, it remains the case that "the tried and tested funding instrument for universal services in the Member States in the past has been the reserved sector and there has as yet been little experience with other funding models".
Tāpēc Komisijai būtu detalizēti jāizanalizē šādi modeļi.
The Commission should therefore examine such models in detail.
Reālistisks līdzsvars starp transporta veidiem
A realistic balance between modes
Ir jānostiprina pilsētas un piepilsētas transports, kā arī transports attālās teritorijās ar maziem ciematiem, jo tam ir būtiska loma teritoriālās un sociālās kohēzijas sekmēšanai, tajā pašā laikā atbalstot videi draudzīgu infrastruktūru attīstīšanu un izmantošanu.
Urban and suburban transport, as well as transport in remote areas with small villages, has to be strengthened, because of its pre-eminent role in aiding territorial and social cohesion, while contributing to the development and use of environment-friendly infrastructures.
Turklāt attiecībā uz kohēzijas politikas ieviešanu Komisijai būtu jāpievērš lielāka uzmanība transporta galvenajām infrastruktūrām, it īpaši iekšzemes ūdens ceļiem un dzelzceļam.
In addition in the context of the implementation of Cohesion policy the Commission should pay more attention to the basic infrastructure of transport, especially to both inland waterways and to the rail.
Kas attiecas uz dzelzceļu, īpaša uzmanība jāpievērš sliežu ceļu infrastruktūras un ritošā sastāva uzlabošanai; jaunajās dalībvalstīs ritošā sastāva izmaksas nevajadzētu uzskatīt par ekspluatācijas izmaksām.
With rail, special emphasis needs to be put on track infrastructure and rolling stock; in the new Member States spending on rolling stock ought not to be considered as an operational cost.
Attīstības stadijā esošo transporta tīklu konkurētspējas veicināšanai ir jābūt vispārējam noteikumam, taču tas nozīmē to, ka pienācīgi jāapsver atšķirības starp vecajām un jaunajām dalībvalstīm.
Fostering competitiveness in developing transport networks has to be the general rule, but this implies taking into appropriate consideration the differences between old and new Member States.
Būtu kļūdaini uzskatīt dzelzceļu par absolūtu un vispārēju prioritāti, jo jaunajās dalībvalstīs autoceļu uzlabošanas relatīvā iekavēšanās ir daudz lielāka nekā dzelzceļam.
Considering rail as an absolute and overall priority would be an error, for in the new Member States the relative backlog in road development is much greater than that in rail.
Par augsti prioritāriem jāuzskata pārrobežu projekti, pievēršot īpašu uzmanību ES politikai attiecībā uz paplašināšanos un jaunajām kaimiņvalstīm; starpvalstu projektiem ir nenovērtējama loma transporta tīkla attīstībā.
Cross-border projects must be considered as high priority, with special regard to the enlargement and new neighbourhood policies of the EU; cross-border projects play an inestimable role in the completion of transport network development.
Tomēr attiecībā uz TEN-T programmu ES projektu finansējums 50 % apmērā ir pārāk zems.
For TEN-T however the EU project funding at 50 % is too low.
Starpvalstu projektiem tas būtu jāpalielina līdz 70–80 %.
For cross-border projects it should be up to 70-80 %.
Ir jāpatur prātā, ka visas jaunās dalībvalstis ir tranzītvalstis.
It should be borne in mind that new Member States are all transit-countries.
Attīstot ar kohēziju saistītas transporta sistēmas, ir jāapvieno dažādas Kopienas politikas, piemēram, lauku attīstības, kopējās lauksaimniecības politika ( CAP ) un nodokļu politika; šajā sakarā ir nepieciešams piešķirt īpašus nodokļu atvieglojumus biodīzeļdegvielas izmantošanai, it īpaši Ukrainas degvielas krīzes kontekstā.
In cohesion-related transport development there has to be a synergy between different community policies, such as rural development, CAP and taxation; in this respect special tax allowances need to be given to the use of biodiesel, especially in the context of the Ukrainian gas-crisis.
Infrastruktūras attīstībā var arī atbalstīt alternatīvus enerģijas piegādes veidus un metodes (piemēram, sašķidrināta dabasgāze).
Infrastructural development can also support alternative means and methods of energy supply (e.g. LNG).
Raugoties no reģionāla viedokļa, jaunajās dalībvalstīs ir jāatbalsta reģionālu lidostu izveide, jo daudzos šo valstu reģionos autoceļu un dzelzceļa infrastruktūras ir tik mazattīstītas, ka ir ļoti nepieciešamas reģionālas lidostas.
From a regional point of view, regional airports in the new Member States must be supported, as in these countries in many regions road and railway infrastructures are so underdeveloped that regional airports are vital.
Tās var darboties kā visa reģiona transporta tīkla attīstības virzītājspēks; šajā sakarā jāuzsver vietējā, reģionālā, nacionālā un starpvalstu tūrisma pozitīvā ietekme.
They can act as a driving force for the development of the whole regional transport network; in this respect the positive effect on local, regional, national and trans-border tourism has to be underpinned.
Kohēzijas politiku izaugsmes un darbavietu atbalsta jomā: Kopienas stratēģijas pamatnostādnes 2007.–2013. gadam
Cohesion policy in support of growth and jobs: Community Strategic Guidelines, 2007-2013
Ziņojums par piekrišanas procedūras sagatavošanu attiecība uz Kopienas stratēģijas pamatnostādnēm no 2007. līdz 2013. gadam (Kohēzijas politika izaugsmes un darbavietu atbalsta jomā)
Assent procedure for the Community’s strategic guidelines for the period 2007-2013 (Cohesion Policy in Support of Growth and Jobs)
- ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par gatavības un reaģēšanas pasākumu plānošanu gripas pandēmijas gadījumā Eiropas Kopienā ( COM(2005)0607 ),
- having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on Pandemic Influenza Preparedness and Response Planning in the European Community ( COM(2005)0607 ),
- ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par labāku koordināciju, plānojot vispārējo sagatavotību sadarbībai sabiedrības veselības ārkārtas situācijās Eiropas Savienībā ( COM(2005)0605 ),
- having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on strengthening coordination on generic preparedness planning for public health emergencies at EU level ( COM(2005)0605 ),
- ņemot vērā Līguma 152. pantu, kas nosaka Kopienas rīcību sabiedrības veselības jomā,
- having regard to Article 152 of the Treaty governing Community action in the field of public health,
- ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 26. oktobra rezolūciju par stratēģiju gripas pandēmijas apkarošanai
- having regard to its resolution of 26 October 2005 on the strategy against an influenza pandemic
Pieņemtie teksti, 26.1.2006, P6_TA(2005)0406 . ,
Texts Adopted, 26.1.2005, P6_TA(2005)0406 . ,
- ņemot vērā starptautisko Donoru konferenci par putnu gripu un cilvēku gripu, kas notika 2006. gada 17. un 18. janvārī Pekinā, un šīs konferences deklarāciju,
- having regard to the international Donor Pledging Conference on Avian and Human Iinfluenza, Beijing, of 17 and 18 January 2006 and the Declaration made at that conference,
- ņemot vērā PVO globālo sagatavotības plānu gripas apkarošanai (dokuments WHO/CDS/CSR/GIP/2005.5),
- having regard to the WHO global influenza preparedness plan (document WHO/CDS/CSR/GIP/2005.5),
– ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu ( A6–0176/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A6‑0176/2006 ),
A. tā kā pēdējā laikā ir palielinājusies inficēšanās ar putnu gripu un pieaug bažas par cilvēku upuru skaitu Āzijā, Āfrikā un arī Eiropas valstīs un tā kā ir jāvēršas pret šo slimību un tās izraisītājiem, kā arī jāpalīdz tām skartajām un apdraudētajām valstīm, kurām ir tāda vajadzība;
A. whereas the recent developments of increased numbers of cases of avian influenza and of human casualties from it in Asia, Africa and also in European countries are increasing concerns, and whereas there is a need to address this disease at its roots and to assist affected countries and countries at risk in need,
B. tā kā gan paziņojuma par gatavību gripas pandēmijai un paziņojuma par labāku koordināciju, plānojot vispārējo sagatavotību, galvenie jautājumi ir Komisijas koordinētā nacionālo plānu sagatavošana un pārbaude, valsts references laboratoriju uzraudzība un savstarpējā sadarbība, lai ātri atklātu pandēmijas vīrusa celmus, veiktu efektīvu izplatīšanās ierobežošanu, laikus saņemot informāciju, nekavējoties ziņotu par vīrusa atklāšanas gadījumiem, nodrošinātu palīdzību un saskaņotu dalībvalstu reakciju vīrusa izplatīšanās gadījumā, kā arī atbilstoši un laikus piegādātu vakcīnas un pretvīrusu zāles;
B. whereas the key issues in both the Communication on pandemic influenza preparedness and the Communication on strengthening coordination on generic preparedness are the preparation and testing of national plans, coordinated by the Commission, surveillance by and networking among national reference laboratories to identify pandemic strains quickly, effective outbreak management through the provision of timely advice, the early notification of cases, the provision of outbreak assistance and the coordination of the responses of Member States, and the adequate and timely supply of vaccines and anti-viral drugs,
C. tā kā, sagatavojot nacionālos plānus, jācenšas:
C. whereas the drafting of national plans should aim to:
- nodrošināt nepieciešamo koordināciju starp dalībvalstīm,
- ensure the necessary coordination between Member States,
- novērst paniku sabiedrībā,
- prevent panic amongst the public,
- cīnīties pret jebkādu nelikumīgu pārvadāšanu patiesi nopietnu risku gadījumos,
- combat any trafficking which could arise if there were genuinely serious risks,
- noteikt prioritāri izolējamās vietas,
- determine the sites to be isolated as a priority,
- sastādīt prioritāri vakcinējamo iedzīvotāju grupu sarakstus,
- draw up lists of the population groups to be vaccinated as a priority,
- nodrošināt visu pret epidēmiju izmantojamo produktu godīgu sadali;
- ensure fair distribution to all of products for use in combating the epidemic,
D. tā kā dzīvnieku, it īpaši putnu populāciju inficēšanos ar gripu ir būtiski uzraudzīt, un to pieprasa Kopienas tiesību akti;
D. whereas the surveillance of influenza infections among animals, in particular among bird populations, is important and a requirement of Community law,
E. tā kā pretvīrusu medikamenti ir medicīniskās profilakses un ārstniecības pamats līdz brīdim, kad būs pieejama vakcīna;
E. whereas anti-virals constitute the first pillar of medical prevention and intervention until vaccines become available,
F. tā kā Eiropas Savienībai vakcīnu izstrādei jāsniedz loģistikas un finansiāls atbalsts;
F. whereas the European Union must provide logistic and financial assistance with the development of vaccines,
G. tā kā ir jāveicina komunikācija ar un starp valstu iestādēm, kas atbild par sabiedrības veselības uzraudzību, riska novērtējumu un monitoringu;
G. whereas there is a need to strengthen communication with and among national institutes responsible for public health surveillance, risk assessment and monitoring,
H. tā kā ir jāpalielina sabiedrības informētība, veicot informācijas kampaņas, un tā kā ir arī svarīgi veikt papildinošas reformas saistītajos sektoros un mīkstināt sociālekonomisko ietekmi uz nabadzīgākajiem cilvēkiem un mājsaimniecībām;
H. whereas public awareness should be increased by means of information campaigns, and whereas it is also important to undertake complementary reforms in related sectors and to mitigate the socio-economic effects on the poorest people and households,
I. tā kā publiskiem paziņojumiem ir jāatspoguļo pašreizējais medicīnisko zināšanu stāvoklis un tā kā rekomendācijām sabiedrībai par slimības uzliesmojumu novēršanu ir jābūt zinātniski pamatotām, vispārēji saprotamām un pielietojamām;
I. whereas public announcements must reflect the current state of medical knowledge and whereas anti-outbreak recommendations for the general public must be scientifically justified, universally understandable and practicable,
J. tā kā kopš 2003. gada pasaulē kopumā ir miruši vai iznīcināti ievērojams skaits inficētu mājputnu, apdraudot mājputnu komerciālo ražošanu un it īpaši apdraudot mazu un vidēju putnkopības saimniecību iztiku;
J. whereas, since 2003, significant numbers of infected poultry around the world have died or been destroyed, jeopardising commercial poultry production and particularly the livelihood of small and medium-sized livestock farmers,
K. tā kā jebkura pandēmija visticamāk dažādas dalībvalstis ietekmētu dažādi;
K. whereas any pandemic would be likely to affect different Member States in different ways,
L. tā kā putnu gripas infekcija ir globāla problēma, un tā ir jārisina ciešā sadarbībā ar Pasaules Veselības organizāciju;
L. whereas the problem of avian influenza infection is a global problem and needs to be addressed in close cooperation with the World Health Organization (WHO),
M. tā kā, lai kontrolētu putnu gripas izraisītos globālos draudus finanšu tirgiem, tirdzniecībai un drošībai, kontekstā ar ilgtermiņa stratēģisko partnerību būs būtiska atbilstīgas finanšu un tehniskās palīdzības nodrošināšana jaunattīstības valstīm, kas ir cietušas vai var ciest, un it īpaši visvājāk attīstītām valstīm,
M. whereas the provision, within the context of a long-term strategic partnership, of adequate financial and technical support to developing countries that are either affected or at risk, and particularly the least developed countries, will be vital to controlling global threats to finance, trade and safety arising from avian influenza,
3. atzinīgi vērtē ESPKC darbu, nosakot un vērtējot gripas izplatīšanās draudus, kā arī sniedzot informāciju par to, un ESPKC apņemšanos palīdzēt dalībvalstīm un Komisijai nepieļaut gripas pandēmiju; uzsver, ka ESPKC darbībām jāgarantē pietiekams finansējums;
Welcomes the ECDC 's work in identifying, assessing and providing information on influenza-related threats and its commitment to helping Member States and the Commission prevent a pandemic outbreak; stresses that sufficient funding should be guaranteed for the ECDC's operations;
6. uzskata, ka gripas pandēmijas gadījumā ES vai tās kaimiņvalstīs Komisijai ir jāspēj 24 stundu laikā īstenot tādus krīzes pasākumus kā karantīna un dezinfekcija lidostās attiecībā uz lidojumiem no noteiktiem reģioniem, kā arī ceļošanas ierobežojumus;
Considers that, in the event of an influenza pandemic in the EU or in neighbouring States, the Commission should within 24 hours be able to adopt crisis measures such as quarantine and disinfection measures at airports in connection with flights from certain regions and travel restrictions;
10. norāda, ka gripas pandēmiju simulējoši treniņi ir svarīgi, lai pārbaudītu katras dalībvalsts nacionālo gripas pandēmijas plānu efektivitāti, un tie jāveic regulāri kā piesardzības pasākumi, pat ja nav pandēmiskas izplatības; uzsver, ka šādu treniņu rezultāti un atziņas palīdzēs uzlabot plānus un veicināt to savstarpējo izmantojamību;
Points out that pandemic influenza simulation exercises are vital in order to test the effectiveness of each Member States' national pandemic influenza plans and that they should be conducted regularly, as a precautionary measure, even if there is no pandemic outbreak; emphasises that the results of and lessons learned from these exercises will be important to the efforts to improve plans and their interoperability;
18. tomēr uzsver, ka dalībvalstīm jāmeklē labākie iedzīvotāju informēšanas veidi, lai informācija sasniegtu visu sabiedrību, tostarp vecos ļaudis un jauniešus, analfabētus un tos, kuriem nav piekļuves mūsdienīgiem saziņas līdzekļiem;
Stresses however that Member States should examine the best ways of approaching their citizens, so that information reaches the whole population, including the old, the young, the illiterate or those who do not have access to modern means of communication;
22. uzsver, ka Komisijai un dalībvalstīm jānodrošina pietiekams finansējums, lai sniegtu iedzīvotājiem atbilstošāku, saprotamāku un uzskatāmāku informāciju un tādējādi uzlabotu sabiedrības informētību;
Stresses that sufficient funds should be made available by the Commission and the Member States in order to provide people with more pertinent, understandable and tangible information and thus raise public awareness;
28. uzsver, ka pretpandēmijas vakcīnu iegādes un izmantošanas plānošana vairumā valstu nav pietiekami attīstīta un tādēļ jāveic turpmāki pasākumi, lai to attīstītu saskaņā ar PVO ieteikumiem, dodot Komisijai pilnvaras pasūtīt vakcīnas un izveidot Kopienas krājumus;
Stresses that planning for obtaining and using pandemic vaccines is in most countries underdeveloped and measures should thus be taken to further develop it in accordance with WHO recommendations by giving the Commission a mandate to order vaccines and establish a Community stockpile;
32. aicina dalībvalstis saskaņā ar PVO ieteikumiem palielināt sezonālo gripas vakcīnu pasūtījumus, lai palīdzētu farmaceitiskajai rūpniecībai uzlabot gripas vakcīnu ražotspēju un varētu segt būtisko pieprasījuma pieaugumu, kas rastos gripas pandēmijas gadījumā;
Calls on Member States to increase orders of seasonal influenza vaccines in line with WHO recommendations to assist the pharmaceutical industry in increasing the production capacity of influenza vaccines, to cope with the substantial increase in demand that an influenza pandemic would bring;
35. uzsver, ka politiskā un zinātniskā apņemšanās ir jāpārvērš cilvēkresursu vai finanšu resursu nodrošināšanā un pētījumu un attīstības atbalstā, lai iegūtu jaunas un ātras pretvīrusa medikamentu un vakcīnu ražošanas metodes, lai spētu apmierināt lielākas pandēmijas radītas vajadzības, it īpaši lai varētu apkarot jaunus vīrusa celmus;
Stresses that political and scientific commitment should be translated into the provision of human and financial resources and support for research and development in order to promote new, swift methods of producing antiviral drugs and vaccines with the capacity to meet the greater needs arising in a pandemic, particularly to combat new strains of viruses;
40. aicina Komisiju pētīt veidus, kā pandēmijas uzliesmojuma gadījumā nodrošināt netraucētu darbību tādiem būtisku pakalpojumu sniedzējiem kā tirgi, bankas, slimnīcas u.c.;
Calls on the Commission to study ways of maintaining smoothly operating essential services, such as markets, banks, hospitals, and others, in the event of the outbreak of a pandemic;
44. mudina Komisiju un dalībvalstis cieši sadarboties ar kaimiņvalstīm un PVO Eiropas biroju, lai garantētu, ka kaimiņvalstīs ir pilnībā izstrādātas un efektīvi ieviestas monitoringa un ārkārtas reaģēšanas sistēmas;
Urges the Commission and the Member States to work closely with neighbouring states and WHO Europe to ensure that neighbouring States' monitoring and emergency response systems are fully developed and effectively implemented;
Augsti patogēnu putnu gripas (HPAI) vīrusu uzliesmojumu skaits mājputnu vidū ir pieaudzis kopš 1990. gadu beigām, un tie ir ietekmējuši putnkopību Eiropā un citur.
Outbreaks of highly pathogenic avian influenza (HPAI) viruses in domestic poultry have been increasing since the late 1990s and have affected poultry in Europe as elsewhere.
Būtībā pastāv divu veidu risks cilvēku veselībai: vai nu tieša veida inficēšanās ar putnu gripas vīrusu, vai, iespējams, jauna A tipa gripas pandēmiska celma rašanās.
Essentially there are two forms of risk to human health: either direct infection of humans with the avian virus, or - potentially - the emergence of a new pandemic strain of type A influenza.
Ņemot vērā lielo putnu gripas izplatību Āzijā, ir bijuši ļoti nedaudzi cilvēku inficēšanās gadījumi ar HPAI.
Considering the massive exposure in Asia there have been very few human infections resulting from HPAI.
HPAI epizootiskā ietekme uz cilvēku veselību bija ļoti neliela un gandrīz nepamanīta līdz 1997. gadam.
The human health impact of HPAI epizootics in general was very small - and almost unnoticed - until 1997.
Inficēšanās gadījumi bija viegli un parasti pašierobežojoši.
Infections were minor and usually self-limiting.
Šo situāciju izmainīja viena noteikta vīrusa tipa A/H5N1 parādīšanās Āzijā, kad HPAI A/H5N1 uzliesmojumu laikā 1997. gadā Honkongā notika cilvēku inficēšanās ar augstu mirstības līmeni.
The appearance of one particular type, A/H5N1 in Asia, changed this when infection of humans with a high mortality rate was detected during an outbreak of HPAI A/H5N1 in Hong Kong in 1997.