natgillin/translations-raw huggingface dataset:
B. tā kā ANO Konvencijā par invalīdu tiesībām uzsvērta arī nepieciešamība iekļaut dzimuma principu visos centienos sekmēt to, lai invalīdi pilnībā varētu izbaudīt cilvēktiesības un pamatbrīvības;
B. whereas the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities also emphasises the need to incorporate a gender perspective in all efforts to promote the full enjoyment of human rights and fundamental freedoms by persons with disabilities,
C. tā kā ANO Konvencijā par invalīdu tiesībām atzītas visu to invalīdu tiesības, kuri sasnieguši atbilstošu vecumu, laulāties un dibināt ģimeni;
C. whereas the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities recognises the right of all persons with disabilities, and who are of marriageable age, to marry and to start a family,
D. tā kā gandrīz 80 % invalīdu sieviešu ir psiholoģiskas un fiziskas vardarbības upuri, tā kā seksuālas vardarbības risks attiecībā pret šīm sievietēm ir lielāks nekā attiecībā uz pārējām sievietēm, uzskata, ka vardarbība nav tikai ierasta parādība sieviešu invalīdu dzīvē, bet bieži vien tā ir viņu invaliditātes cēlonis;
D. whereas nearly 80 per cent of women with disabilities are victims of psychological and physical violence and whereas the risk of sexual violence is greater for them than for other women; whereas violence is not only a common feature of the lives of women with disabilities but is also sometimes the actual cause of their disability,
E. tā kā invalīdi ir neviendabīga iedzīvotāju grupa un viņu atbalstam domātajās darbībās jāņem vērā gan viņu dažādība, gan arī tas, ka dažas apakšgrupas, piemēram, sievietes invalīdes saskaras ar papildu grūtībām un dažāda veida diskrimināciju;
E. whereas persons with disabilities constitute a diverse population group, and actions designed to support them must take into account both this diversity and the fact that some groups, such as women with disabilities, face additional difficulties and multiple discrimination,
F. tā kā atbilstīgi dalībvalstīs veiktajiem pētījumiem, tieši mātes veic pasākumus (medicīniskus, izglītības, administratīvus u.c.), lai noskaidrotu visu par viņu bērnu invaliditāti un rastu labākos viņu problēmu risinājumus;
F. whereas, according to research carried out by the Member States, it is mothers in particular who take the steps (medical, educational, administrative, etc.) aimed at finding out about their child’s disability and finding the best solutions for tackling it,
G. tā kā atbildību par invalīdiem un atkarīgiem cilvēkiem parasti uzņemas sievietes un tas nozīmē, ka dažos gadījumos, kad nav piemērotu aprūpes iestāžu, viņām jāpamet darba tirgus;
G. whereas the responsibility for disabled and dependent persons is usually taken on by women and this means, in certain cases where there are no appropriate reception facilities, that they must leave the labour market,
H. tā kā Eiropas Savienības iestādēm, kā arī dalībvalstu valsts un reģionālajām iestādēm jārīkojas, lai nodrošinātu to, ka līdztiesība ir reāla un efektīva; tā kā Eiropas gads par iespēju vienlīdzību visiem (2007) būs šīs problēmas katalizators;
H. whereas both the EU institutions and the Member States' central and regional authorities should take action designed to ensure that equality for all is something genuine and effective, and whereas the Year of Equal Opportunities for All should serve as a catalyst for this,
I. tā kā sievietes invalīdes ir dažādas diskriminācijas upuri gan dzimuma, gan rases, gan vājuma, gan invaliditātes dēļ, viņas vairāk pakļautas nabadzības un sociālās atstumtības riskam;
I. whereas women with disabilities suffer multiple discrimination on the grounds of sex, gender, race, impairment and disability and are more at risk from poverty and social exclusion,
J. tā kā vienlīdzīga attieksme pret sievietēm invalīdēm un bērnu invalīdu mātēm ir humānās pamattiesības un ētiskas dabas pienākums,
J. whereas equal treatment of women with disabilities and mothers of children with disabilities is a fundamental human right and an ethical obligation,
2. aicina dalībvalstis iekļaut invalīdu vajadzības un sieviešu īpašās vajadzības valsts, reģionālajā un vietējā politikā, īpaši tajā, kas saistīta ar pilsētplānošanu, izglītību, nodarbinātību, mājokli, transportu, veselības aprūpes un sociālajiem pakalpojumiem;
Calls on Member States to take full account of the needs of persons with disabilities and the special needs of women in all national, regional and local policies, particularly those covering town planning, education, employment, housing, transport, health and social services;
4. aicina valstu un reģionālajās iestādes veicināt un atbilstīgi finansēt novatoriskas darbības un pakalpojumus, kas saistīti ar dzimumu un invaliditāti, īpaši attiecībā uz palīdzību personām, mobilitāti, veselības aprūpi, izglītību, apmācību, mūžizglītību, nodarbinātību, neatkarību un sociālo nodrošinājumu;
Calls on the national and regional governments to promote and fund, with adequate resources, innovative policies and services on the basis of gender and disability, in particular regarding personal assistance, mobility, health, education, training, lifelong learning, employment, independent living and social security;
6. izsaka nožēlu par to, ka sievietes invalīdes ir trīskārt vairāk pakļautas vardarbībai nekā sievietes, kuras nav invalīdes, tāpēc aicina izmantot arī programmu Dafne šī vardarbības veida izskaušanai;
Is shocked at the fact that women with disabilities are three times as likely to be the victims of violence as women without disabilities, and calls therefore for the Daphne Programme also to be used to combat this type of violence;
11. aicina Komisiju kopā ar kompetentajām valstu iestādēm pētīt īpašās sieviešu invalīdu veselības un veselības aprūpes problēmas, īpašu uzmanību veltot profilaksei un informācijai;
Calls on the Commission, in conjunction with the competent national authorities, to investigate the particular health and medical care problems suffered by women with disabilities, focusing on care and information;
14. aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt vispārējas piekļuves principa ieviešanu attiecībā uz dzīves vidi. precēm un pakalpojumiem, lai sievietes invalīdes varētu baudīt pēc iespējas lielāku neatkarību;
Calls on the Commission and the Member States to foster implementation of the principle of universal accessibility in society, goods and services, so that women with disabilities may enjoy as much autonomy as possible;
17. aicina Komisiju un dalībvalstis savā darbībā, lai nodrošinātu sieviešu invalīdu nodarbinātības uzlabošanu, novērst diskrimināciju no darba devēju puses, pieņemot darbā sievietes invalīdes;
Calls on the Commission and Member States, in their efforts to increase employment of women with disabilities, to prevent discrimination by employers in connection with the appointment of women with disabilities;
24. iesaka dalībvalstīm saskaņot vietējo pašpārvalžu noteikumus saistībā ar invalīdu automašīnu novietošanu un paredzēt transporta tarifu samazināšanu tām personām, kas pavada invalīdus;
Proposes that Member States should harmonise municipal regulations governing parking for the disabled and consider whether to reduce transport fares for those who accompany disabled persons;
31. uzsver zēnu un meiteņu izglītības lomu nākotnes sabiedrības veidošanā, kā arī uzsver, ka izglītība jāvirza tā, lai invaliditāte nebūtu šķērslis līdzdalībai sabiedrības dzīvē, balstoties uz līdztiesību un vienādām iespējām, lai attīstītu sadarbības un integrācijas sistēmu, izpratnes veicināšanu par invaliditāti skolās, jo izpratne ir nepieciešams instruments tās īstenošanai;
Highlights the role played by the education of children of both sexes in the building of the society of the future, and stresses that efforts must be made in order to gear it towards ensuring that disability is not an obstacle to their playing a part in society on the basis of the same rights and opportunities, with a view to fostering a framework for cooperation, integration and disability awareness-raising at school, the latter being an indispensable tool for making this a reality;
35. apliecina, ka Eiropas Savienībai savā darbībā vairāk jāsekmē darba devēju organizāciju, arodbiedrību un nevalstisko organizāciju līdzdalība, efektīvāk izstrādājot invalīdu atbalsta veidus;
Takes the view that EU policy should give employers' organisations, trade unions and non-governmental organisations greater encouragement to devise more effective means of assisting persons with disabilities;
38. atgādina Komisijai, ka zināšanas par šo tēmu un par invaliditātes sociālo modeli, kura centrā ir sabiedrības barjeras, pretēji invaliditātes medicīniskajam modelim, kurš saistīts tikai ar invaliditātes medicīniskajiem aspektiem, ir atbilstošs pamats risinājumiem, pakalpojumiem un atbalstam, politikas izveidei, kā arī finansējuma piešķiršanai, kā arī, lai izvērtētu politikas ietekmi uz invalīdu stāvokli;
Reminds the Commission that thorough knowledge of this matter and of the 'social model of disability' which focuses on society’s barriers, as opposed to the 'medical model of disability' which deals only with the medical aspects of disability, is the proper basis for providing solutions, services and support, for devising policies, for assigning resources and for measuring the impact of policies on the situation of persons with disabilities;
45. uzskata, ka vairāk jāattīsta un jāizmanto tehnoloģijas un līdzekļi, lai likvidētu traucējošu vidi, ka attīstībai jābalstās uz to, ka dažkārt sieviešu un vīriešu vajadzības ir atšķirīgas;
Ought itself to promote greater development and exploitation of technology and facilities to eliminate disabling environments; considers that development work should be based on the fact that men and women sometimes have different needs;
Eiropas Savienībā ir daudz invalīdu, kuri ikdienā sastopas ar dažādām grūtībām un kuriem ne vienmēr ir iespēja pilnībā izmantot savas tiesības.
Within the European Union there are a significant number of persons with disability who in their everyday life encounter difficulties of varying kinds and who are not always able to exercise their rights to the full.
Tāpēc ir ļoti svarīgi, lai sabiedrībai būtu izpratne par grūtībām, ar kurām sastopas sievietes invalīdes, lai tiktu pieņemti pasākumi, kas uzlabotu invalīdu integrēšanu sabiedrībā, kā arī lai ieviestu papildu pasākumus, fizisko un sociālo barjeru likvidēšanai un izskaustu jebkādu invalīdu diskrimināciju profesionālajā jomā.
Hence there is a most pressing need not only to make society aware of the difficulties encountered by women with disabilities but also for action to be taken which will enable the disabled to be integrated to a greater extent into society, increased resources to be allocated to the removal of physical and social barriers, and discrimination of any kind against disabled people at work to be outlawed.
Ar šo ziņojumu Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja vēlas veicināt sabiedriskās domas izpratni par to, ka invalīdiem ir tiesības uz aizsardzību pret diskrimināciju un pilnībā taisnīgi izmantot savas tiesības.
In this report an effort has been made to draw attention to the importance of ensuring that people with disabilities are integrated in both social and educational terms from childhood onwards.
Sieviešu invalīdu tiesības Eiropas Savienībā
Situation of women with disabilities in the European Union
par valsts finansēm Ekonomikas un monetārajā savienībā 2006. gadā
on Public Finances in EMU 2006
– ņemot vērā Stokholmas Eiropadomes prezidentūras 2001. gada 23.–24. marta sanāksmes secinājumus, kuros tika aicināts regulāri pārbaudīt valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, tostarp ņemot vērā gaidāmo demogrāfisko izmaiņu radītās problēmas,
– having regard to the Presidency conclusions of the Stockholm European Council of 23 and 24 March 2001 calling for regular review of the long-term sustainability of public finances, including the expected strains caused by the demographic changes ahead,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu par valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību Eiropas Savienībā ( COM(2006)0574 ),
– having regard to the Commission communication on the long-term sustainability of public finances in the EU ( COM(2006)0574 ),
– ņemot vērā Padomes 2005. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1056/2005, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu
– having regard to Council Regulation (EC) No 1056/2005 of 27 June 2005 amending Regulation (EC) No 1467/97 on speeding up and clarifying the implementation of the excessive deficit procedure
– ņemot vērā Komisijas 2006. gada konverģences ziņojumu ( COM(2006)0762 ),
– having regard to the Commission Convergence Report December 2006 ( COM(2006)0762 ),
– ņemot vērā Komisijas ierosinājumus dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmām 2006.-2007. gadam,
– having regard to the Commission’s recommendations on Member States’ stability and convergence programmes for 2006-2007,
– ņemot vērā Briseles Eiropadomes prezidentūras 2005. gada 22. un 23. marta sanāksmes secinājumus par Stabilitātes un izaugsmes pakta pārskatīšanu,
– having regard to the Presidency conclusions of the Brussels European Council of 22 and 23 March 2005 on the review of the Stability and Growth Pact,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumus saistībā ar Otro ziņojumu par praktiskajiem sagatavošanās pasākumiem eirozonas turpmākai paplašināšanai ( COM(2005)0545 ) un Gada pārskatu par eirozonu ( COM(2006)0392 ),
– having regard to the Commission communications relating to the second report on the practical preparations for the future enlargement of the euro area ( COM(2005)0545 ) and the 2006 Annual Statement on the Euro Area ( COM(2006)0392 ),
– ņemot vērā 2006. gada 1. jūnija rezolūciju par eirozonas paplašināšanos
– having regard to its resolutions of 1 June 2006 on the enlargement of the euro zone
Pieņemtie teksti , P6_TA(2006)0240 . un 2006. gada 14. novembra rezolūciju par 2006. gada pārskatu par eirozonu
Texts Adopted, P6_TA(2006)0240 . and of 14 November 2006 on the 2006 annual report of the euro area
Pieņemtie teksti , P6_TA(2006)0485 . ,
Texts Adopted, P6_TA(2006)0485 . ,
– ņemot vērā Ekonomikas un monetāro lietu komitejas ziņojumu ( A6‑0076/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6‑0076/2007 ),
A. tā kā tiek sagaidīts, ka dalībvalstis noturēs budžeta deficītu zem 3 % no IKP saskaņā ar noteikumiem, uz kuriem pamatojas vienotā valūta, un tā kā šis noteikums ticis regulāri pārkāpts; tā kā gadījumos, kad budžeta deficīts pārsniedz 3 %, to var labvēlīgāk vērtēt, ja tas ir saistīts ar strauju pieaugumu un krītošu parāda attiecību (izņemot ieņēmumus no privatizācijas), tādējādi vidēji ilgā termiņā nodrošinot to, ka ikgada budžeta deficīts nepārsniedz 3 %;
A. whereas Member States are expected to maintain their budget deficits below 3 % of GDP in line with the rules underpinning the single currency and whereas that rule has been regularly flouted; whereas whenever the budget deficit is above 3 % this can be judged more favourably if it is coupled with high growth and declining debt ratio (excluded privatisation revenue), also bringing down the annual deficit under 3 % in the medium term,
B. tā kā ESAO nesenajā brīdinājumā saistībā ar deficītu dalībvalstis tiek aicinātas galveno uzmanību pievērst ekonomiskās attīstības konsolidācijas reformām, izmantojot tautsaimniecības atlabšanu budžeta deficīta samazināšanai un padarot darba tirgus konkurētspējīgākus;
B. whereas the OECD's recent deficit warning calls on the Member States to focus on reforms to consolidate their economic progress by using the economic recovery to cut their budget deficits and by making labour markets more competitive,
C. tā kā vidējā parāda attiecība eirozonā 2005. gadā bija 70,6 %, 2006. gadā — aptuveni 69,4 % un 2007. gadā ir paredzama tās samazināšanās līdz 68 %; tā kā starpība starp zemāko un augstāko vidējo parāda attiecību gan 2005., gan 2006. gadā pārsniedza 100 procentu punktus no IKP un tāda pati starpība ir gaidāma arī 2007. gadā; tā kā šie rādītāji joprojām ir daudz lielāki nekā 60 % atsauces vērtība parādu un IKP attiecībai, kas ir viens no diviem Stabilitātes un izaugsmes pakta (SIP) pīlāriem;
C. whereas the average debt ratio for the euro area was 70,6 % in 2005 and around 69,4 % in 2006 and is projected to fall to 68 % in 2007; whereas the difference between the lowest and the highest debt ratio was in excess of 100 percentage points of GDP in both 2005 and 2006, and the same spread is expected to be maintained in 2007; whereas these figures are still much higher than the reference value of 60 % for the debt-GDP ratio, one of the two pillars of the Stability and Growth Pact (SGP),
D. tā kā vidējais deficīts eirozonā 2005. gadā bija ‑2,6 % no IKP, 2006. gadā — aptuveni –2,0 % un 2007. gadā ir paredzams tā samazinājums līdz –1,5 %; tā kā deficīta attiecības starpība 2005. un 2006. gadā bija tuvu deviņiem procentu punktiem un ir paredzams, ka 2007. gadā tā samazināsies līdz aptuveni septiņiem procentu punktiem;
D. whereas the average deficit for the euro area was -2,6 % of GDP in 2005 and around -2,0 % in 2006 and is projected to fall to -1.5 % in 2007; whereas the spread in the deficit ratio was close to 9 percentage points in 2005 and 2006 and is projected to fall to around 7 percentage points in 2007,
E. tā kā IKP vidējā izaugsme eirozonā 2005. gadā bija 1,4 %, 2006. gadā —aptuveni 2,6 % un 2007. gadā tā tiek prognozēta 2,1 % apmērā; tā kā izaugsmes starpība 2005. un 2006. gadā bija aptuveni pieci procentu punkti un ir paredzams, ka 2007. gadā tā saglabāsies aptuveni piecu procentu punktu apmērā; tā kā minētais izaugsmes līmenis acīmredzami ir zemāks, nekā citās pasaules zonās;
E. whereas the average GDP growth rate for the euro area in 2005 was 1,4 % and around 2,6 % in 2006 and is projected to measure 2,1 % in 2007; whereas the spread in the growth rate in 2005 and 2006 was around 5 percentage points and is projected to remain at around 5 percentage points in 2007; whereas these growth rates are clearly lower than those of other areas of the world,
F. tā kā bezdarba līmenis eirozonā 2005. gadā bija 8,6 % (12 600 000) un 2006. gadā samazinājās līdz 8,1 % (11 900 000); tā kā tiek prognozēts, ka bezdarba līmenis 2007. gadā samazināsies līdz 7,7 % (11 500 000) un tā kā prognozētais kritums rāda, ka deficīta samazināšana veicina ekonomisku aktivitāti un mazina bezdarbu;
F. whereas the unemployment rate in the euro area was 8,6 % (12 600 000) in 2005 and went down to 8,1 % (11 900 000) in 2006; whereas the unemployment rate is projected to fall to 7,7 % (11 500 000) in 2007 and whereas the projected fall shows that deficit reduction enhances economic activity and reduces unemployment,
G. tā kā tiek prognozēts, ka izdevumi saistībā ar iedzīvotāju novecošanos līdz 2050. gadam pieaugs par 4 % no IKP; tā kā vairākās dalībvalstīs izdevumi saistībā ar iedzīvotāju novecošanos tādēļ pieaugs par 5–13 % no IKP, kas ievērojami apdraudēs šo valstu finanšu ilgtspējību, bet ekonomikas izaugsmei tiek prognozēts samazinājums no 2,4 % 2004.–2010. gadā uz 1,9 % 2011.–2030. gadā un tālāk uz 1,2 % tikai 2031.–2050. gadā; tā kā izaugsmes lejupslīde un izdevumu saistībā ar iedzīvotāju novecošanos pieaugums var apdraudēt Eiropas iedzīvotāju labklājību un mūsu sabiedrību sociālo kohēziju, kā arī Eiropas iestāžu un kopējās politikas integritāti;
G. whereas age-related expenditure is projected to increase by 4 % of GDP by 2050; whereas in a number of Member States, as a consequence, age-related public expenditure will increase by 5 % to 13 % of GDP, which will put enormous pressure on the sustainability of their public finances, while growth is projected to fall from 2,4 % during the period 2004 to 2010 to 1,9 % during the period 2011 to 2030 and further to 1,2 % only during the period 2031 to 2050; whereas declining growth and increased age related expenditure may jeopardise the economic and social well-being of European citizens and the social cohesion of our societies, and may put disintegration pressure on the European institutions and common policies,
H. tā kā Komisija un ECB katru otro gadu novērtē visu „dalībvalstu ar izņēmumu" Māstrihtas Līguma kritēriju izpildi, pirms tās pievienojas eirozonai,
H. whereas the Commission and the ECB assess the fulfilment of the Maastricht criteria for adopting the euro of all Member States with a derogation biennially,
3. piekrīt Komisijas bažām par SIP preventīvās daļas īstenošanu, it īpaši attiecībā uz tām dalībvalstīm, kas vēl nav sabalansējušas savas finanses;
Shares the Commission's concerns regarding the implementation of the preventive arm of the SGP, especially with regard to those Member States which have not yet managed to balance their public finances;
5. uzsver, ka tā būs dalībvalstu attieksme pret pārskatīto SIP, kas noteiks SIP veiksmi vai neveiksmi; brīdina, ka jebkādu tālāku pārskatīšanu neatbalstīs ne valsts sektora, ne tautsaimniecības pārstāvji;
Stresses that the attitude of the Member States towards the revised SGP will ultimately decide the success or failure of the SGP; warns that any further revision is unlikely to be accepted by the public or by economic actors;
7. pauž bažas par valsts parāda samazināšanas lēno tempu dažās dalībvalstīs; iebilst pret ilgstošajām un nenoteiktajām deficīta procedūrām un tādēļ mudina Komisiju un Padomi rīkoties strauji un izlēmīgi; ierosina saglabāt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ticamību un vienoto valstu vērtēšanas standartu;
Is concerned about the slow pace of public debt reduction in some Member States; opposes never-ending and inconclusive deficit procedures and therefore urges the Council and the Commission to act in a swift and decisive manner; suggests that the credibility of the excessive deficit procedure and the single standard of the judgment of the countries be maintained;
10. tādēļ uzskata, ka dalībvalstīm steidzami jāpielāgo fiskālā politika kopējās ekonomikas un monetārās politikas prasībām, lai vēl tālāk veicinātu Eiropas pilsoņu labklājību, un ka visām dalībvalstīm budžeta izstrādē būtu jāievēro vienots grafiks un pamatprincipi;
Sees, therefore, an urgent need for the Member States to adapt their fiscal policies to the requirements of the common Economic and Monetary Policy in order further to increase the welfare of European citizens and that a common budgetary timetable and framework should apply to all Member States;
Turpmākie uzdevumi
Challenges ahead
16. pauž bažas, ka sešu dalībvalstu valsts finanšu ilgtspējību nopietni apdraud iedzīvotāju novecošanās ietekme uz budžetu, desmit dalībvalstīs šis risks tiek vērtēts kā vidējs un tikai deviņās — kā zems;
Is concerned that six Member States are considered to be exposed to a high risk as regards the long-term sustainability of their public finances as a result of the budgetary impact of ageing populations, while ten other Member States are regarded to be facing a medium risk, and only nine Member States a low risk;
21. ierosina apsvērt vienota grafika izveidi budžeta procedūrām visā Eiropas Savienībā, vienlaikus palielinot viena gada budžeta plānošanas posmu; uzskata, ka dalībvalstu budžeta plānošanai jābalstās uz vienotiem pieņēmumiem par galvenajiem tautsaimniecības parametriem, kurus vienoti jāizvērtē un jānosaka visā Eiropas Savienībā;
Recommends exploring whether to set a uniform calendar for budgetary procedures across the European Union, while extending the budgetary planning beyond the current one-year span; takes the view that the Member States’ budget planning must be based on uniform assumptions regarding key economic parameters to be uniformly assessed and established across the European Union;
23. ir vienisprātis ar Komisiju, ka neatkarīgas iestādes un īpaši noteikumi saistībā ar budžeta bilanci ļoti pozitīvi ietekmē dalībvalstu vidēja termiņa mērķus un sabalansētu valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāti;
Agrees with the Commission that independent institutions and specific rules concerning budgetary balance have a very positive influence on Member States' medium-term objectives and on the long-term stability of balanced public finances;