natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Paātrinātu integrāciju kavē arī pastāvošās atšķirības nodokļu sistēmā un uzņēmumu tiesiskos regulējumos, kā arī patērētāju aizsardzībā.
Continuing differences in tax and business law and in consumer protection are also an obstacle to accelerated integration.
Kāds ir Jūsu viedoklis par Komisijas priekšlikumu izstrādāt jaunu tiesisko regulējumu maksājumiem ES iekšējā tirgū?
What is your view on the Commission proposal to create a new legal framework for payments in the Internal Market of the EU?
Kā ECB var veicināt patiesu vienreizējo maksājumu telpas izveidi Eiropā attiecībā gan uz maksājumiem mazumtirdzniecībā, gan vairumtirdzniecībā?
How can the ECB contribute the fulfilment of a true single payments area in Europe , both for retail and wholesale payments?
Lai veiktu maksājumus Eiropas iekšējā tirgū, nepieciešami atbilstīgi mehānismi.
The European internal market requires adequate mechanisms for handling payments.
Neskatoties uz eiro ieviešanu, finanšu tirgos eiro zonā vēl joprojām jūtama ļoti stipra valstu ietekme un tie nav saskaņoti, it īpaši attiecībā uz lieliem maksājumiem.
Despite the introduction of the euro, the markets for retail payments within the euro area are still largely national and fragmented.
Tāpēc es atbalstu ES Komisijas nodomu radīt kopēju tiesisko pamatu attiecībā uz maksājumu procesu Eiropā.
I therefore welcome the Commission’s intention to create a single legal framework for European payment transactions.
Direktīva par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū atbalstītu banku centienus īstenot vienotu eiro maksājumu telpu ( Single Euro Payments Area: SEPA) .
With a directive on payment services in the internal market it will be possible to support the banks in their efforts to realise a single euro payments area (SEPA).
Direktīvas turpmākajā izstrādes procesā vispirms ir jāievēro, ka
In the further progress of the directive process, care must be taken that
- tiesiskie regulējumi ir saskaņoti un neitrāli,
- the regulatory project turns out to be balanced and neutral;
- jāpielieto ekonomiski pamatotas un drošas metodes un
- efficient and safe procedures are supported; and finally,
- tirgus atvēršana jauniem piedāvātājiem nedrīkst radīt uzraudzības asimetriju.
- the opening up of the market to new suppliers does not produce any asymmetries as regards prudential returns.
Lielo maksājumu jomā vienota maksājumu telpa tika radīta ar TARGET sistēmu.
In the area of large-value payment transactions a single payments area has already been created with the TARGET system.
Pašlaik Eirosistēma strādā pie TARGET tālākas attīstības.
TARGET is currently being developed further by the Eurosystem.
Jāizveido sistēma ar vienotu tehnisko pamatu ( TARGET 2 ), lai mazinātu decentrālās sistēmas, kuras veidotas no daudzām mazām sistēmām, iespējamos traucējumus un uzlabotu tās ekonomisko pamatotību.
The intention is to develop it into a system with a single technical platform (TARGET 2), to minimise the potential susceptibility to breakdown of a decentralised system with its many interfaces and to improve efficiency.
Svarīgs ECBS uzdevums ir veicināt maksājumu sistēmas stabilu darbību.
One of the ESCB’s basic tasks is to promote the smooth operation of payment systems.
Lai izpildītu savus pienākumus, ECB maksājumu procesā ir uzņēmusies dažādas lomas: „katalizatora lomu”, uzraudzības lomu un arī operatīvo lomu.
In order to carry out its mandate the ECB has assumed various roles in the area of payment transactions: a ‘catalyst’ role, a supervisory role and also an operational role.
Savā lomā kā „katalizators” ECB veicina tirgus attīstības procesu, lai radītu vienotu eiro maksājumu telpu ( SEPA ).
In its role as a ‘catalyst’ the ECB promotes the market-driven process to the SEPA.
ECB kā novērotāja ir pārstāvēta Eiropas Maksājumu padomē ( European Payments Council: EPC ) un ar to saistītās darba grupās.
The ECB is represented in the European Payments Council (EPC) and in its working groups by observer.
Turklāt, lai veicinātu dialogu ar klientiem, Eirosistēma ir uzsākusi sarunas ar ekonomikas un patērētāju arodbiedrībām.
To further foster dialogue with the end users the Eurosystem has also entered into talks with employers’ and consumers’ associations.
Tādā veidā ECB var dot nozīmīgu ieguldījumu maksājumu procesa stabilitātes veicināšanā.
Via these channels the ECB can make an important contribution to the stability and efficiency of payment transactions.
Panākumus, īstenojot SEPA, pastāvīgi uzraudzīs un izvērtēs saistībā ar EK līgumā noteikto atbildību attiecībā uz maksājumu procesu un visas Eirosistēmas stabilitāti.
Progress towards the SEPA will also be monitored and assessed continually against the background of the responsibility for payment transactions which arises from the EC Treaty and the stability of the entire financial system.
Saistībā ar SEPA procesu, manuprāt, jāpiemēro pamatprincips: vispirms sacensība un tirgus, tad tiesiskais regulējums.
As regards the SEPA process it is my opinion that the principle of ‘competition and market before regulation’ should apply.
Ja SEPA mērķi tiks sasniegti, jau pašā sākumā tirgus dalībnieki ir jāinformē, ka valstisko struktūru un valsts regulēto procesu nomaiņa ilgtermiņā ir neizbēgama.
But if the goal of a SEPA is to be achieved market participants must be made aware from the start that in the long term there is no way round the dissolution of national procedures and structures.
Izņēmumi attiecībā uz SEPA nav iespējami.
In the long term, insular solutions are not compatible with the SEPA.
Kā Jūs vērtējat finanšu pakalpojumu pašreizējās konsolidācijas līmeni Eiropas Savienībā, un kāds šajā sakarā ir Jūsu viedoklis par nākotnes perspektīvām?
How do you assess the current level of consolidation in financial services in the EU and what is your view on future prospects in this regard?
Kaut arī konsolidācijas ātrums pēdējā laikā ir nedaudz samazinājies, ES finanšu jomā ir sasniegti konkrēti panākumi.
Even if the pace of consolidation has decreased somewhat of late, there has been further progress on consolidation in the EU’s financial sector.
Tiek izveidoti arvien vairāk lieli starptautiski banku koncerni.
More and more large cross-border bank groups are being created.
Pēc gadiem, kuros bija vērojama mazāka aktivitāte, pašlaik saistībā ar starptautisko naudas pārvedumu skaita pieaugumu tiek novērota pieaugoša aktivitāte, it īpaši attiecībā uz uzņēmumu apvienošanos un pārņemšanu ( M &A ).
After years of rather minimal activity, mergers and acquisitions (M&A) in particular are again exhibiting an upward trend at present as a result of an increase in cross-border transactions.
Ir daudz iemeslu cerēt, ka pēdējā laikā pieaugošās M &A darbības nav tikai īslaicīga tendence, bet gan iezīmē Eiropas integrācijas sākumu.
There are good reasons for assuming that the most recent revival in M&A activity is not a temporary phenomenon but marks the start of genuine European integration.
Šķēršļu novēršana attiecībā uz starptautiskām aktivitātēm Finanšu nozares novērtēšanas programmas ( FSAP ) ietvaros, apgalvojumi Komisijas Baltajā grāmatā, ka jāveicina Eiropas finanšu tirgus integrācija, kā arī ES tiesiskā pamata saskaņošana ievērojami atvieglo starptautisko konsolidāciju.
The removal of obstacles to cross-border activity in the context of the FSAP programme, the Commission’s announcement in the White Paper that it would be pressing ahead with the integration of European financial markets, and the harmonisation of EU accounting standards, have made cross-border consolidation noticeably easier.
Šo Eiropas konsolidācijas procesu es vērtēju ļoti pozitīvi.
This European consolidation process should fundamentally be assessed positively.
Daudzas Eiropas bankas savos iekšzemes tirgos ir sastapušās ar izaugsmes problēmām.
Many European banks have run into the limits to their growth in their domestic markets.
Starptautiskas apvienošanās tām dod iespēju turpināt ekspansiju, tās var izmantot ienākumus un apvienošanās priekšrocības, kā arī uzlabot ģeogrāfiskās un tirgus politikas atšķirības.
For them cross-border mergers represent an opportunity for further expansion, to exploit economies of scale and compound advantages, or to improve geographic and trading policy diversification.
Tas rada pozitīvu ietekmi ne tikai attiecībā uz dažu bankas grupu ienākumiem, bet saistībā ar resursu piešķiršanu arī uz Eiropas finanšu sektoru kopumā.
This is associated not only with positive effects for the profitability of individual banking groups, but also via improvements in the allocation of resources for the European financial sector as a whole.
Attīstot ekonomiski pamatotus finanšu tirgus, it īpaši uzlabosies Eiropas finanšu sistēmas pretestības spējas attiecībā uz krīzēm.
In particular the resistance of the European financial system to shock is reinforced by the development of more efficient financial markets.
Eiropas finanšu sektora institucionālo pamatu nepieciešams orientēt šīs attīstības virzienā.
It is essential that the institutional framework for the European financial sector should be adjusted to take account of this development.
Pirmajā posmā tas attiecas uz pārrobežu koncernu atbilstīgu uzraudzību un galvenokārt uz jautājumiem saistībā ar efektīvu informācijas apmaiņu un ciešu sadarbību starp izcelsmes valsts un darbības valsts uzraudzības iestādēm, kā arī uz grupas uzrauga nozīmes stiprināšanu.
At micro level it is a matter of adequate supervision of cross-border groups and thus in particular a matter of the effective exchange of information and close cooperation between domestic and host-country supervisors, and of the reinforcement of the coordinating role of the group supervisor.
Ar Lamfalussy procesa paplašināšanos un Bāzeles II direktīvu piemērošanas pasākumiem jau ir sasniegti ievērojami panākumi.
With the expansion of the Lamfalussy process and work on implementing the Basel II Directives considerable progress has already been made here.
Otrajā posmā ir nepieciešama finanšu sistēmas visaptveroša vadība, lai laikus varētu atklāt sistēmas riskus, kas nevēlami iespaidotu visas finanšu sistēmas darbības procesu.
At macro level comprehensive monitoring of the financial system is essential in order to identify systemic risks promptly, which can impair the efficiency of the entire financial system.
Svarīgs ir BSC vērtējums attiecībā uz banku sektora stabilitāti ES, kā arī ECB un eiro zonas valstu centrālo banku plašais finanšu stabilitātes vērtējums.
BSC analyses of stability in the EU banking sector and the expanded analysis of financial stability by the ECB and national central banks in the EU area make an important contribution to this.
Saistībā ar krīžu pārvaldību panākumus ir guvusi Memoranda of Understanding , kas veicina sadarbību starp centrālajām bankām un uzraudzības iestādēm, kā arī ar Finanšu ministrijām.
As regards crisis management, memoranda of understanding on cooperation between central banks and supervisory authorities and with Finance Ministers represent progress.
D. ECB darbība, demokrātiskā atbildība un pārredzamība
D. Functioning of the ECB and democratic accountability and transparency
Vai Valdes locekļu dažādajiem pienākumiem laika gaitā vajadzētu mainīties atbilstīgi izmaiņām ECB uzdevumos un prioritātēs?
Shouldn't the different responsibilities of Board members change with time, in line with the changes occurred in the ECB's tasks and priorities?
Pienākumi, kuri jāpilda vai ar kuriem jānodarbojas ECB, ir noteikti EK līgumā un ECBS, kā arī ECB Statūtos.
The tasks which the ECB has to perform are specified in the EC Treaty and the ESCB and ECB Statute.
Es uzskatu, ka principā katram Valdes loceklim ir jābūt spējīgam pildīt visus Centrālās bankas uzdevumus.
It is my opinion that every member of a board of directors is fundamentally able to carry out all central bank tasks.
Tas ir tāpēc, ka ECB Valde darbojas kā kolēģija un tai ir kopēja atbildība par atbilstīgu operāciju norisi (Statūtu 11. panta 6. daļa).
This is apparent to me from the fact that the ECB executive board acts as a committee and is collectively responsible for dealing with its current business (Article 11.6 of the Statute).
Tāpēc dažādām bankas nodaļām jāziņo ECB Valdei par saviem pārstāvjiem.
At the same time the various business areas of the bank will report to the ECB executive board on one of its members.
Tas notiek funkcionālu iemeslu dēļ, bet norāda arī uz īpašo atbildību, kuru uzņemas atsevišķie pārstāvji.
This happens for operational reasons, but also demonstrates the special responsibility for specific tasks which individual members assume.
Attiecībā uz uzdevumu sadali galvenais ECBS uzdevums ir un paliek cenu stabilitātes nodrošināšana.
As far its tasks are concerned, the main task of the ECSB is and will be to ensure price stability.
Būtībā tas ir saprotami, taču runa ir par iestādes uzdevumu iespējami iedarbīgu un efektīvu izpildi.
This is only natural, but it is important to carry out the institution’s tasks as efficiently and effectively as possible.
Jūsuprāt, kāda sistēma būtu piemērota tam, lai nodrošinātu ECB Valdes locekļu atbilstīgu rotāciju, ņemot vērā arī šo locekļu valsts piederību?
What system do you think is appropriate to ensure an equitable rotation of membership on the ECB-executive board also in terms of nationalities?
Vai ECB kā Eiropas iestādei kaitēs tas, ka turpmākos četrus gadus ECB Valdes sastāvā atkal nebūs mazo valstu pārstāvju?
Is it damageable to the ECB as a European institution that now again, for four years, there will be no representative of the small countries in the ECB executive board?
Pie kādiem secinājumiem šajā sakarā vajadzētu nonākt Padomei?
What Council ought to have concluded on this?
Kritēriji attiecībā uz iespējamā ECB Valdes kandidāta izvēli ir noteikti EK līguma 112. panta 2.b punktā un Statūtu 11. panta 2. punktā.
The only criterion for the selection of potential candidates for the ECB executive board are specified in Article 112 .2(b) of the Treaty and Article 11.2 of the Statute, according to which
- par Valdes locekļiem var kļūt tikai dalībvalstu pārstāvji.
- only nationals of Member States may be Members of the Executive Board.
Manuprāt, kandidātu izvēlē izšķirīgai vajadzētu būt tikai kompetencei un eiro zonas dalībvalsts piederībai.
I am convinced that only competence and nationality of a Member State in the euro area should actually be critical to the selection of a candidate.
Tautībai patiesā starptautiskā institūcijā nevajadzētu būt nozīmīgai.
But nationality itself should not play any part in a truly supranational institution.
ECB ir atbildīga visu eiro zonas pilsoņu priekšā, un tā darbojas atbilstīgos tiesiskos ietvaros visā eiro zonā, nevis atsevišķās tautsaimniecībās vai reģionos.
The ECB is committed to every citizen of the euro area and acts within the legal framework it has been given for the euro area as a whole and not for an individual national economy or a region.
Tādai vajadzētu būt ESB Valdes locekļu darbības pamatnostādnei.
This should be a guiding principle for the behaviour of Members of the ECB Executive Board.
Kāds ir Jūsu viedoklis par nepieciešamību vēl vairāk dažādot ECB Valdes locekļu pieredzi tā vietā, lai paļautos vienīgi uz valstu centrālo banku vadītājiem?
What is your view on the need to increase the diversity of backgrounds represented in the ECB board rather than relying solely on central bankers?
Jauno Valdes locekļu nominēšanas procesu regulē ECBS un ECB Statūtu 11. pants.
The procedure for nominating new Members of the Executive Board is regulated in Article 11 of the ESCB and ECB Statute.
Kā jau teicu atbildē uz jautājumu D. 29., EK līguma 112. panta 2.b punktā minēts, ka kandidātiem jābūt valūtas un banku aprindās atzītām un pieredzējušām personām.
As has already been stated in answer to Question D 29, Article 112.2(b) of the EC Treaty requires that candidates be from among persons of recognised standing and professional experience in monetary or banking matters.
Manuprāt, tas ir saprotami, ka centrālo banku un eiro zonas Valdes locekļi pieder šo personu lokam.
In my opinion it is natural that Members of the Executive Board of the central banks of the euro area are from among such persons.
Taču tas nenozīmē, ka nedrīkst būt izņēmumi.
But there should be no exclusivity in this respect.
Es uzskatu, ka ideju, viedokļu, pārliecību un pieredžu daudzveidība tieši starptautiskā institūcijā ir vēlama, pat nepieciešama.
I regard the diversity of ideas, opinions, convictions and experience on the Executive Board of a supranational institution as desirable, if not essential.
Manuprāt, tieši pašreizējā Valdē ir sastopama šāda daudzveidība.
In my opinion the current Executive Board reflects such diversity.
Visiem pašreizējiem Valdes locekļiem ir plaša profesionālā pieredze, un vairākums no viņiem ir bijuši akadēmiķi, augsti kvalificēti ierēdņi, piemēram, finanšu ministru vietnieki, vai arī darbojušies savu valstu centrālo banku valdēs.
All of the current Members of the Executive Board have a broad professional background and most of them have held a number of positions in their previous professional lives either as academics, former senior civil servants, Deputy Finance Ministers or Members of the Executive Board of the central banks in their own countries.
Vai Jūs varētu sīki izklāstīt savu viedokli par demokrātiskās atbildības jēdzienu attiecībā uz ECB un valstu centrālajām bankām kopumā?
Could you elaborate on your views on the concept of democratic accountability with regards to the ECB and central banking in general?
Modernās demokrātiskās valstīs centrālās bankas pienākumus nosaka likumdošanas orgāni vai nu ar konstitūciju, vai arī ar vienkārša likuma palīdzību.
In modern democracies the mandate of the central bank is laid down by the legislature either in the constitution or by a simple Act of Parliament.
Centrālā banka darbojas kā „valsts vai sabiedrības pārstāvis”, un, lai tā varētu labāk pildīt savus pienākumus, tā ir nodrošināta ar neatkarības statusu.
Central banks act as ‘agent in a principal-agent relationship vis-à-vis society at large’ and in most cases they have been granted independent status in order to better fulfil their mandate.
Šis statuss ir demokrātiski jāatzīst.
This status must be legitimised democratically.
Taču tas ir saistīts ar atskaitīšanos valstij atkarībā no demokrātiskās atzīšanas pakāpes.
It requires an accountability to the electorate which depends on the degree of democratic legitimation.
Saskaņā ar zinātnisko literatūru attiecībā uz demokrātijas teoriju institūcijas demokrātiskās atzīšanas princips ir saistīts ar varas sadalījuma papildu principiem, tiesisku valsti, kā arī konstitūciju (ES tas ir EK līgums).
According to the academic literature of democratic theory the principle of the democratic legitimation of an institution must be looked at in conjunction with the complementary principles of the separation of powers, the rule of law and obviously the relationship to the constitution (in the EU to the EC Treaty).
Centrālo banku neatkarība saistībā ar politisko institūciju norādījumiem realizē mērķi „ar valsts varas iestādēm uzlabot sabiedrības labklājību”.
The independence of the central banks from the direction of political bodies represents the attempt to ‘align executive power with compatibility with the common good’.
Neatkarīgo centrālo banku demokrātisko atzīšanu dažādās demokrātiskās sistēmās regulē atšķirīgi.
The democratic legitimacy of independent central banks is regulated differently in different democratic systems.
Arī to pienākumi var būt dažādi atkarībā no mērķu skaita.
Its mandate can also vary on the basis of the number of objectives it has to pursue.
To es gribētu izskaidrot, par pamatu ņemot ASV/ES, turklāt mans skaidrojums attieksies arī uz jautājumu D. 34.
I should like to comment on this on the basis of a comparison of the United States and the EU, and in so doing touch on a problem which arises from Question D 34.
Kongress 1913. gadā savus ar konstitūciju noteiktos pienākumus nodeva jaundibinātās Federālās rezerves sistēmas ( FED ) rokās.
In 1913 it transferred its own mandate under the Constitution to the newly-established Federal Reserve System.
Līdz ar šī uzdevuma saņemšanu FED ir jāatskaitās Kongresam kā galvenajai konstitucionālai monetārās politikas institūcijai.
With the delegation of this responsibility the Fed was given explicit accountabilities to Congress, as the real authority for monetary policy.
Izvirzot Federālās rezerves Valdes locekļus, Kongresam ir lēmējtiesības, kā arī veto tiesības.
Congress gave itself the right to share in decisions and the right of veto when Members of the Federal Reserve Board were appointed.
Pienākumi, ko Kongress nodeva FED rīcībā , gadu gaitā ir mainījušies.
The mandate which Congress gave the Fed has been modified over the years.
Tagad Federālajai rezervei ir jāatbild par trīs neprioritāriem mērķiem: „...maksimālu nodarbinātību, stabilām cenām un mērenām ilgtermiņa procentu likmēm (Federālās rezerves sistēmas akta 2A daļa)”.
Today the Federal Reserve has to pursue three non-prioritised targets: ‘… maximum employment, stable prices and moderate long-term interest rates’ (Federal Reserve Act Section 2A).
Federālā rezerve šos mērķus nav tuvāk skaidrojusi.
The Federal Reserve has not defined these targets in any greater detail.
- Eiropas Savienībā ECB un ECBS monetārās politikas atbildība ir noteikta EK līgumā (kā starptautiskās tiesības).
- In the EU ECB/ESCB responsibility for monetary policy derives directly from the EC Treaty (as international law).
Līdz ar to ECBS ir cits tiesiskais statuss nekā Federālās rezerves sistēmai.
The ESCB thus has a different ‘constitutional’ status to the Federal Reserve System.
EK līgumā ir noteikts galvenais pienākums: „Svarīgākais ECBS mērķis ir nodrošināt cenu stabilitāti” (EK līguma 105. pants ) .
The Treaty also defines its mandate: ‘The primary objective of the ESCB shall be to maintain price stability’ (Article 105 of the EC Treaty).
Pretēji FED , ECBS prioritāte ir realizēt vienu mērķi.
In contrast to the Fed the ESCB thus has to pursue a priority objective.
ECBS demokrātisko atzīšanu nodrošina fakts, ka EK līgumu (Māstrihtas Līgums), ar kuru izveidoja ECBS, parakstīja un ratificēja visas dalībvalstis saskaņā ar to konstitucionālajām prasībām.
The ESCB derives its democratic legitimacy from the fact that the Maastricht Treaty, which created the ESCB, was signed and ratified by all of the Member States in agreement with its constitutional provisions.
Turklāt ECB politisku atzīšanu nodrošina EK līguma 112. pants , kurš regulē ECB Valdes locekļu ievēlēšanu un kurš nosaka, ka Valdes kandidātus uzklausa Eiropas Parlamentā un dalībvalstu vadītāji tos izvēlas un ievēl.
The ECB also derives political legitimacy via the political process for appointing Members of the ECB Executive Board in accordance with Article 112 of the EC Treaty, inasmuch as they are heard by the elected representatives in the European Parliament and are appointed by common accord by the governments of the Member States at the level of head of state or government.
Attiecībā uz konkrētas centrālās bankas atzīšanu rodas mazāk problēmu, ja ir izvirzīts viens galvenais mērķi.
As far as the democratic legitimation of a central bank is concerned, this is a little less problematic, if an objective is specified.
Tas ir noteikts Māstrihtas Līgumā.
This has been safeguarded in the Maastricht Treaty.
Atzīšanas problēmas varētu rasties tikai tad, ja centrālajai bankai būtu vairāki mērķi, jo tad lēmumu pieņemšanā būtu jāuzsāk mērķu izvērtēšana.
Problems of legitimation would arise only if the central bank had to pursue several objectives, i.e. if evaluation and decisions were involved.
Jo plašāki ir centrālās bankas pienākumi, jo konkrētāk un skaidrāk ir jādefinē bankas pienākums atskaitīties valstij.
The accountability of a central bank must consequently be defined and exercised all the more comprehensively and clearly, the broader the terms in which its mandate is framed.
Piemēram, īstenojot trīs mērķus, iespējamie konflikti saistībā ar mērķu sasniegšanu un vajadzības gadījumā arī mērķu priorizācija FED būtu jāattaisno likumdevēja priekšā.
Thus the Fed, in its pursuit of three targets, would have to explain potential conflict between targets and if necessary justify its own prioritisation of targets before the legislature.