natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Gan Nitrātu direktīvā, no vienas puses, gan Ūdens pamatdirektīvā un Gruntsūdeņu aizsardzības meitasdirektīvā, no otras puses, noteiktas prasības, ka jāievēro lauksaimniecības nozarei.
Both the nitrates directive, on the one hand, and the water framework directive and the groundwater daughter directive, on the other, lay down requirements to be met by the farming industry.
Tādēļ ir svarīgi izvairīties no noteikumu dublēšanās un precizēt saistību starp šīm dažādajām direktīvām.
It is vital, therefore, to avoid duplicating provisions and to clarify the relationship between the various directives.
Referente uzskata, ka to nav izdevies panākt ar attiecīgiem noteikumiem kopējā nostājā, tas ir, ar piezīmi I pielikumā un IV pielikuma noteikumiem.
In your rapporteur’s view, the relevant provisions of the common position - the ‘comment’ in Annex I and the provisions in Annex IV - fail to do this.
Šie noteikumi drīzāk izraisa tālākas neskaidrības un pieļauj plašāku interpretāciju.
These provisions instead create further confusion and offer more scope for differing interpretations.
Parlaments to noraida un uzskata, ka lauksaimniecībai kā tautsaimniecības nozarei, kuru šie noteikumi skar visvairāk, noteikti jāsaņem Kopienas atbalsts saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku (KLP).
Parliament rejects this and regards it as essential that the farming industry, as the economic sector chiefly affected by these provisions, should receive Community aid under the CAP.
Saskaņā ar kopējā nostājā iestrādāto pieeju vienīgi dalībvalstis ir atbildīgas par to gruntsūdeņu kvalitātes standartu (robežvērtību) noteikšanu II pielikuma B daļā minētajām vielām, uz kā pamata gruntsūdeņu ķīmisko stāvokli atzīst par labu vai nosaka tendences maiņu, ja konstatēta augšupejoša tendence gruntsūdeņu piesārņojumā.
In keeping with the approach employed in the common position, the Member States are solely responsible for laying down the groundwater quality standards (threshold values) for the substances listed in Annex II, Part B, which provide the criteria for classification as being of good chemical status and for trend reversal if upward trends in groundwater pollution are identified.
Referente uzskata, ka tas ir pretrunā ar vispārējas gruntsūdeņu aizsardzības mērķi, un atšķirīgie īstenošanas pasākumi dalībvalstīs neizbēgami izraisīs konkurences kropļojumus.
Your rapporteur takes the view that this runs counter to the objective of comprehensive groundwater protection and that distortions of competition will be the inevitable result of differing implementing arrangements in the Member States.
Eiropas tiesību aktu mērķim jābūt vienotu noteikumu izstrādei visai Eiropai.
The aim of European legislation must be to lay down uniform, European provisions.
Parlaments ir pārliecināts, ka tādēļ ir īpaši svarīgi vēlreiz pārskatīt šīs direktīvas ietekmi un efektivitāti pēc noteikta perioda beigām.
Parliament is convinced that it is particularly important, therefore, that the impact and effectiveness of this approach should be reviewed once a given period has expired.
Šajā pārbaudē jāizskata arī I un II pielikumā minētie piesārņojošo vielu saraksti, gruntsūdeņu kvalitātes standarti un robežvērtības, un vajadzības gadījumā šī direktīva jāpārskata saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto koplēmuma procedūru, tieši iesaistot Eiropas Parlamentu.
That review must also cover the list of pollutants, groundwater quality standards and threshold values set out in Annexes I and II and, if necessary, lead to a revision of the directive with the direct involvement of Parliament under the codecision pursuant to Article 251 of the Treaty.
Kopējā nostāja, ko Padome pieņēmusi 2006. gada 23. janvārī nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu par gruntsūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu
Common position adopted by the Council 23 January 2006 with a view to the adoption of a Directive of the European Parliament and of the Council on the protection of groundwater against pollution
Komisijas sākotnējais priekšlikums
Commission proposal
Datums, kad par kopējās nostājas saņemšanu paziņots plenārsēdē
Date receipt of common position announced in plenary
par dabas katastrofām (ugunsgrēkiem, sausumu un plūdiem) – reģionālās attīstības aspekti
on natural disasters (fires, drought and floods) - regional development aspects
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu par ES reaģēšanas spēju stiprināšanu katastrofu un krīžu gadījumos trešās valstīs ( KOM(2005)0153 ),
– having regard to the Commission communication on reinforcing EU disaster and crisis response in third countries ( COM(2005)0153 ),
– ņemot vērā tā 2005. gada 16. novembra rezolūciju "Cīņa ar klimata pārmaiņām pasaulē"
– having regard to its resolution of 16 November 2005 entitled 'Winning the Battle Against Global Climate Change
Pieņemtie teksti: P6_TA(2005)0433 .
Texts adopted, P6_TA(2005) 0433. ',
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Kopienas civilās aizsardzības mehānismu uzlabošanu ( KOM(2005)0137 ),
– having regard to the Commission communication on improving the Community Civil Protection Mechanism ( COM(2005)0137 ),
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko izveido Kopienas civilās aizsardzības mehānismu (pārstrādāts) ( KOM(2006)0029 ),
– having regard to the Commission proposal for a Council decision establishing a Community Civil Protection Mechanism (recast), ( COM(2006)0029 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu par plūdu riska pārvaldību – plūdu novēršana, aizsardzība pret plūdiem un to mazināšana ( KOM(2004)0472 ),
– having regard to the Commission communication on flood risk management - flood prevention, protection and mitigation ( COM(2004)0472 ),
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par plūdu novērtēšanu un mazināšanu ( KOM(2006)0015 ),
– having regard to the Commission proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on the assessment and management of floods ( COM(2006)0015 ),
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu ( KOM(2005)0108 ),
– having regard to the Commission proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council establishing the European Union Solidarity Fund ( COM(2006)0108 ),
– ņemot vērā EK līguma 2. un 6. pantu, saskaņā ar kuru vides aizsardzības prasības ir jāiekļauj citās Kopienas politiskajās nostādnēs, lai tādējādi veicinātu tādu ekonomisko attīstību, kas ir ilgtspējīga no vides aizsardzības viedokļa,
– having regard to Articles 2 and 6 of the EC Treaty, according to which environmental protection requirements must be integrated into the other Community policies, with a view to promoting economic development that is environmentally sustainable,
– ņemot vērā Komisijas ziņojumu par klimata izmaiņām un Eiropas ūdens apjomiem,
– having regard to the Commission report on climate change and the European water dimension
– ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām un tās Kioto protokolu, kas pieņemts 1997. gada 11. decembrī un ratificēts Eiropas Kopienā 2002. gada 31. maijā,
– having regard to the Kyoto Protocol to the United Nations Framework Convention on Climate Change of 11 December 1997 and the ratification of the Kyoto Protocol by the European Community on 31 May 2002,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Regulu (EK) Nr. 2152/2003 par mežu un vides mijiedarbības monitoringu Kopienā ( Forest Focus ),
– having regard to Regulation (EC) No 2152/2003 of the European Parliament and the Council of 17 November 2003 concerning monitoring of forests and environmental interactions in the Community (Forest Focus)
– ņemot vērā Padomes 2005. gada 20. septembra Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA),
– having regard to Council Regulation (EC) No 1698/2005 of 20 September 2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD)
OV L 277, 21.10.2005, 1. lpp.
OJ L 277, 21.10.2005, p.1 ,
– ņemot vērā 1999. gada 21. jūnija Padomes regulu (EK) Nr. 1260/99, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par struktūrfondiem
– having regard to Council Regulation (EC) No 1260/1999 of 21 June 1999 laying down general provisions on the Structural Funds
– ņemot vērā padomes 1994. gada 16. maija regulu par Kohēzijas fonda izveidi
– having regard to Council Regulation (EC) No 1164/1994 of 16 May 1994 establishing a Cohesion Fund
OV L 161, 26.6.1999, 62. lpp.
OJ L 161, 26.6.1999, p.
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Eiropas Savienības stratēģiju mežsaimniecības nozarē ( KOM(1998)0649 ),
– having regard to the Commission communication on a European Union strategy for the forestry sector ( COM(1998)0649 ),
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par vides finanšu instrumentu ( LIFE +) ( KOM(2004)0621 ),
– having regard to the Commission proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council concerning the financial instrument for the environment (LIFE+), ( COM(2004)0621 ),
– ņemot vērā tā 2005. gada 8. septembra rezolūciju par šīs vasaras dabas katastrofām (ugunsgrēkiem un plūdiem) Eiropā,
– having regard to its resolution of 8 September 2005 on the natural disasters (fires and floods) of this summer in Europe
Pieņemtie teksti: P6_TA(2005)0334 .
Texts adopted, P6_TA(2005)0334 . ,
– ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu ( A6‑0147/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A6-0147/2006 ),
A. tā kā kopš 1980. gada dabas katastrofas Eiropas Savienībā ir bijušas 65 000 cilvēku nāves cēlonis un saskaņā ar ANO datiem ir izmaksājušas EUR 124 200 miljonus;
A. whereas natural disasters in the European Union have caused the deaths of 65 000 people since 1980 and have cost EUR 124 200 million, according to UN figures,
B. tā kā 2005. gada augusta lietusgāzes izraisīja vislielākos plūdus Eiropā kopš 2002. gada un bija 70 cilvēku nāves cēlonis;
B. whereas the torrential rain in August 2005 caused the most serious floods in Europe since 2002 and caused the deaths of 70 people,
C. tā kā 2005. gadā ugunsgrēki no jauna iznīcināja tūkstošiem hektāru meža un, kas vēl ļaunāk, prasīja vairāk nekā 30 civiliedzīvotāju un ugunsdzēsēju dzīvības un ka ārkārtējais sausums veicināja un turpina veicināt šīs parādības pasliktināšanos, kas katru gadu skartajiem reģioniem un valstīm ir patiess posts;
C. whereas fires once again destroyed thousands of hectares of forest in 2005 and, what is more serious, cost the lives of more than 30 civilians and firemen, and the extraordinary drought has contributed and continues to contribute to the worsening of this phenomenon which has become an annual scourge for the regions and countries affected,
D. tā kā ugunsgrēki izraisīja nopietnas personiskās traģēdijas, īpaši, sagraujot mājas un iznīcinot lauksaimniecības produkciju un simtiem dzīvnieku;
D. whereas the fires have resulted in major personal tragedies involving in particular the destruction of houses and agricultural property and the loss of hundreds of animals,
E. tā kā 2005. gada sausuma ilgums un intensitāte bija ievērojami, īpaši Eiropas dienvidos un rietumos, kas skāra gandrīz visu Portugāles teritoriju un plašus reģionus Spānijā, Francijā un Itālijā ;
E. whereas the drought in 2005 was of exceptional intensity and duration, especially in the south and west of Europe, and severely affected practically the whole territory of Portugal and wide areas of Spain, France and Italy,
F. tā kā dabas katastrofas īslaicīgi vai ilgtermiņā postoši ietekmē reģionu tautsaimniecību, īpaši mazāk labvēlīgās teritorijās, uz kurām attiecas konverģences mērķis vai tajās, kuras cieš no dabas izraisītiem draudiem, kuri postoši ietekmē infrastruktūras, tautsaimniecības potenciālu, nodarbinātību, dabas un kultūras mantojumu, vidi un tūrismu, kas viss kopā negatīvi atsaucas uz ekonomikas un sociālo kohēziju;
F. whereas natural disasters have a catastrophic short and long-term impact on the economy of the regions, especially in less prosperous areas concerned by the convergence objective or ones affected by natural constraints, with adverse repercussions on infrastructure, economic potential, employment, the natural and cultural heritage, the environment and tourism, all of which has an adverse effect on social and economic cohesion,
G. tā kā sausums un ilgstošie ugunsgrēki paātrina plašu teritoriju pārtuksnešošanos Eiropas dienvidos, īpaši Vidusjūras reģiona mežu struktūras un plašas mežu platības, kurās ir viena veida koku sugas, kas nav vietējās sugas un ir viegli uzliesmojošās, tā kā tāpēc sausums un ilgstošie ugunsgrēki nopietni apdraud to iedzīvotāju dzīves kvalitāti, kuriem nav pieejams ūdens vienkāršām izdzīvošanas vajadzībām un kuriem nav iespējas apstrādāt zemi, kas veicina spekulācijas ar dzīvnieku barības cenām;
G. whereas drought and persistent fires are speeding up the process of desertification of large areas of southern Europe, especially in Mediterranean forested areas and in extensive woodlands comprising a single, non-native species which is highly vulnerable to fire, seriously endangering the quality of life of the populations affected, depriving them of the water required for basic survival needs and resulting in the loss of all crops and hence in speculation in the price of animal feed,
H. tā kā dabas katastrofas notiek tad, kad ārkārtēji meteoroloģiski apstākļi skar jūtīgu teritoriju un tā kā tādēļ nepieciešams mazināt šo reģionu neaizsargātību, zinot ka ārkārtējas klimatiskas parādības kļūst aizvien biežākas ;
H. whereas natural disasters occur when an extreme weather situation hits a vulnerable area and, therefore, it is necessary to reduce the fragility of these regions, bearing in mind that extreme climatic phenomena are becoming increasingly frequent,
I. tā kā ir ļoti svarīgi nodrošināt to sinerģiju optimālu savienojumu, kas radītas atbilstīgi Eiropas kaimiņattiecību politikai, īpaši ar Euromed partnervalstīm, kuras saskaras ar līdzīgu realitāti ;
I. whereas there must be perfect dovetailing with all the synergies created under the European Neighbourhood Policy - in particular with the Euro-Med Partnership countries, which are in a similar situation,
J. tā kā attālākie reģioni sava ģeogrāfiskā izvietojuma dēļ ir pakļauti dabas izraisītiem riskiem, kuriem ir specifiskās īpašības un intensitāte, īpaši cikloni, zemestrīces, vulkānu izvirdumi vai vēl arī cunami;
J. whereas, because of their geographical situation, the outermost regions are exposed to specific and severe risks of natural disasters, in particular cyclones, earthquakes, volcanic eruptions or even tsunamis,
K. tā kā dabas katastrofu ietekmi var padziļināt daži ar cilvēka darbību saistīti faktori, piemēram, intensīvā lauksaimniecība, tradicionāli izmantojot uguni kā lauksaimniecības instrumentu, mežu izciršana, ūdens baseinu dabīgās uzkrāšanās kapacitātes masveida samazināšanās, intensīva urbanizācija riska teritorijās, pilsētu iedzīvotāju pieplūdums kalnos noteiktas izklaides meklējumos;
K. whereas some factors linked to human activity may aggravate the impact of natural disasters, such as intensive farming, involving the traditional use of fire as a farming tool, deforestation, the massive reduction in the natural flood retention capacity of river basins and intensive urbanisation in areas at risk and also the invasion of mountain areas by urban dwellers in pursuit of certain leisure activities,
L. tā kā sausumam ir izšķiroša loma ugunsgrēku izplatībā, kas ir galvenais Eiropas mežu platību postījumu faktors;
L. whereas drought decisively contributes to the spread of fires, which is the main cause of the deterioration of Europe’s forests,
M. tā kā kopējā lauksaimniecības politika un tās pakāpeniskās reformas veicināja ražošanas koncentrāciju, kas izraisīja pakāpenisku lauku teritoriju pārtuksnešošanos un attiekšanos no lauksaimniecības, palielināja meža ugunsgrēku risku, kā arī padziļināja sausuma sekas;
M. whereas the common agricultural policy as successively reformed has promoted the concentration of production which has contributed to the steady desertification of rural areas and the abandonment of farming, thereby increasing the risk of forest fire and aggravating the consequences of drought,
N. tā kā ugunsgrēku fenomenu padziļina arī pakāpeniskā lauku teritoriju pamešana, lauksaimniecības un ar to saistīto tradicionālo darbību izbeigšana, nepietiekama mežu kopšana, tādas lielas mežu platības, kurā ir tikai vienas sugas koki, nepiemērotu koku sugu stādīšana, tādas patiesas novēršanas politikas trūkums, kuras rīcībā būtu atbilstoši Kopienas līmeņa instrumenti un finansējums, kā arī mazi sodi par tīšu dedzināšanu;
N. whereas the phenomenon of forest fires is also aggravated by: the progressive abandonment of the countryside , farming and its traditional activities, inadequate forest maintenance, the existence of large expanses of forest consisting of one single tree species, the planting of unsuitable tree varieties and the absence of a proper prevention policy with adequate instruments and funding at EU level and inadequately severe penalties in the case of fires started deliberately,
O. tā kā Eiropas Savienībai ir nepieciešams atzīt to dabas katastrofu specifiku, kas raksturīgas Vidusjūras reģionam, piemēram, sausums un ugunsgrēki, un pieņemt piemērotus novēršanas, pētniecības, risku vadības, civilās aizsardzības un solidaritātes instrumentus;
O. whereas the European Union needs to acknowledge the specific nature of natural disasters occurring in the Mediterranean such as drought and fire and to adapt its prevention, research, risk-management, civil-defence and solidarity tools,
P. tā kā Eiropai jāstiprina pielāgošanās pasākumi klimata pārmaiņām, kas prasa vietējo, reģionālo, valsts un Eiropas iestāžu pūles, kā arī pilsoņu, rūpniecības un transporta nozaru līdzdalību;
P. whereas Europe should step up measures to adjust to climate change, something which requires effort on the part of local, regional, national and European authorities, but also on the part of the population and of the industrial and transport sectors,
Q. tā kā ir nepieciešams pastiprināt tos novēršanas instrumentus, kas ir Eiropas Savienības rīcībā, lai varētu pārvarēt visa veida dabas katastrofas, vajadzības gadījumā nosakot kopējas stratēģiskās vadlīnijas, kas nodrošinās labāku dalībvalstu koordināciju, kā arī dažādu Kopienas instrumentu labāku darbību (struktūrfondi, nākošais Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (ESSF), Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA), nākošais vides finanšu instruments (LIFE+), kā arī nākošais instruments ātrai reaģēšanai krīzes situācijās) un to labāku saskaņošanu;
Q. whereas the European Union’s prevention measures to tackle all types of natural disaster need to be enhanced by establishing, where necessary, joint strategic guidelines to ensure better coordination between the Member States, as well as greater operability and coordination between the various Community instruments (structural funds, future European Union Solidarity Fund (EUSF), European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD), future financial instrument for the environment (LIFE+) and future rapid response and preparedness instrument for major emergencies),
R. tā kā Kopienas iejaukšanās joprojām nav pietiekama, ko vēl vairāk pasliktina to valstu mehānismu dažādība un attīstība, kas paredzēti cīņai ar dabas katastrofām;
R. whereas there are still shortcomings in Community operations which are aggravated by the diversity and the differing levels of development found in the arrangements made by the individual Member States for combating natural disasters,
S. tā kā struktūrfondu nozīmei jābūt ievērojamākai to pasākumu finansēšanā, kas paredzēti dabas katastrofu novēršanai un to seku pārvaldībai, tā kā Kopienas instruments, kas skaidri paredzēts šim mērķi, proti, Eiropas Savienības Solidaritātes fonds praksē ir izrādījies neefektīvs, tāpēc arī izvērtēšanai šis pārskatīšanas priekšlikums;
S. whereas the Structural Funds should play a more substantial role in funding measures designed to prevent disasters and to tackle their consequences, and whereas the Community instrument specifically envisaged for this, the European Solidarity Fund, has proved ineffective in practice - hence the proposed revision which is currently under way,
T. tā kā novēršanas pasākumi mazina materiālos zaudējumus, ko mājokļiem, infrastruktūrai un ražošanai nodara plūdi, kā to varēja novērot kalnu reģionos, kur 2005. gada plūdu, kaut arī tie bija daudz lielāki nekā 2002. gada plūdi, izraisītie zaudējumi bija daudz mazāki;
T. whereas preventive measures reduce the material damage that floods cause to housing, infrastructure and production activities, as was demonstrated in the Alpine regions, where the floods in 2005 caused much less damage than those in 2002, despite being on a larger scale,
U. tā kā tomēr ugunsgrēku novēršanas pasākumi Kopienā aprobežojas gandrīz tikai ar lauku attīstības politiku un ka šie pasākumi līdz šim izrādījušies nepietiekami, ir nepieciešama īpaša Kopienas programma mežu aizsardzības jomā, kurai būtu atbilstošs finansējums, kas domāts meža ugunsgrēku riska novēršanai un pārvaldei, ņemot vērā Vidusjūras piekrastes mežu specifiku;
U. whereas, nevertheless, Community fire-prevention measures are restricted almost exclusively to the rural development policy and have so far clearly proved to be inadequate, which demonstrates the need for a specific, adequately funded Community forest protection programme designed to prevent and manage the risk of forest fires and tailored to the specific nature of Mediterranean forests,
V. tā kā intensīvas informēšanas kampaņas par ūdens ilgtspējīgu izmantošanu var ievērojami samazināt tā patēriņu un tādējādi novērst lielu sausumu;
V. whereas intensive information campaigns on the sustainable use of water may reduce water consumption considerably and thus alleviate serious drought situations,
W. tā kā saskaņošanas trūkums starp kompetentajām valsts iestādēm un tas, ka katastrofu novēršana, pārvalde un palīdzība teritorijām un tiešajiem upuriem ir trīs Eiropas Savienības darbības virzieni, nozares, kurās tās lomai jābūt aktīvākai, īpaši novēršanas jomā ;
W. noting the lack of coordination between the competent public administrations and that prevention, disaster management and assistance to the territories and direct victims involved are the three axes for action by the European Union, in which it should play a more active and in particular a preventive role,
X. tā kā iedzīvotāju, plašu sabiedrības slāņu, NVO un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju neapmierinātība ir acīmredzama,
X. whereas there is evident dissatisfaction among ordinary people, broad sections of society, NGOs and representatives of civil society,
2. atzīst Vidusjūras reģiona katastrofu veidu specifiku, piemēram, sausums, mežu ugunsgrēki, uzstājīgi prasa Komisijai pieņemt Kopienas instrumentus novēršanas, pētniecības un risku pārvaldības, civilās aizsardzības un solidaritātes jomā, lai uzlabotu reaģēšanu uz šāda veida katastrofām;
Acknowledges the specific nature of the natural disasters which occur in the Mediterranean such as drought and forest fire and urges the Commission to adapt Community prevention, research, risk-management, civil-defence and solidarity tools with a view to facilitating a more satisfactory response to such disasters;
5. uzskata, ka šajā stratēģijā būtu jāuzsver mazapdzīvoti izolētie reģioni, kuros iedzīvotāju skaits samazinās, kalnu, pierobežu, attāli un visattālākie reģioni, kā arī mazāk attīstītie reģionus, uz kuriem attiecas konverģences mērķis;
Considers that this strategy should devote particular attention to isolated regions with low population density and suffering from depopulation, mountainous areas and border, outlying and extremely remote regions concerned by the convergence objective;
9. atgādina, ka ugunsgrēku un plūdu novēršanas pasākumi un cīņa ar šīm katastrofām iekļaujami struktūrfondos jaunajā plānošanas posmā un tāpēc aicina Padomi to ņemt vērā un būt konsekventai kopējā nostājā;
Points out that measures to prevent and combat fires and floods are eligible under the Structural Funds for the new programming period, and thus calls on the Council to bear this in mind and to be consistent in its common positions;