natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ja Kopienu tiesības paredzētu tādu pašu likumīgo spēku Komisijas priekšlikuma publikācijai, kāds ir pieņemtam juridiskam instrumentam, Padomes un Eiropas Parlamenta likumdevējvara tiktu anulēta!
Had Community law attributed the same legal effects to the publication of a Commission's proposal as to that of an adopted legal instrument, it would have annulled the legislative power of the Council and the European Parliament!
Līdzīgi kā gadījumā ar rudziem, kas tika svītroti no intervences sistēmas 2003. gada KLP reformas rezultātā, likumdevēja iestāde pirms jaunās regulas stāšanās spēkā piešķīra ražotājiem vienu gadu, lai tie varētu pieņemt vajadzīgos lēmumus.
Taking the example of rye, which was excluded from the intervention system during the 2003 CAP reform, the legislator allowed one year for the producers to take the necessary decisions before the entry into force of the new regulation.
Jaunā labības KTO reforma, kas izbeidza rudzu intervenci, tika publicēta 2003. gada oktobrī, bet tika piemērota tikai no 2004./2005. tirdzniecības gada.
The new CMO in cereals, which abolished intervention for rye, had been published in October 2003, but was applied only from the 2004/05 marketing year.
Nepamatots tirgus novērtējums
Unfounded market estimations
Komisija savos aprēķinos ir balstījusies tikai uz divu tirdzniecības gadu datiem (2004./2005. un 2005./2006.).
The Commission based its calculations on the data of only two marketing years (2004/05 and 2005/06).
Turklāt 2004./2005. tirdzniecības gadā kukurūzas raža Eiropā pēc vairākiem gadiem sasniedza rekordlielu apjomu, kā rezultātā pazeminājās tirgus cenas gan iekšējā, gan pasaules tirgos.
Furthermore, the 2004/05 marketing year witnessed a record harvest in maize, the highest in Europe for many years and as a consequence of it, low market prices in the internal as well as in the world markets.
Referents nelokāmi tic, ka minētais divu gadu periods nav pietiekami ilgs laiks, lai varētu izdarīt secinājumus par ilgtermiņa situāciju tirgū.
The rapporteur firmly believes, that this two-year period is not sufficiently long in order to allow us to draw conclusions regarding the long-term situation of the market.
Komisija arī nav ņēmusi vērā pašreizējās tirgus tendences.
The Commission fails to take into consideration the current market trends.
Tika lēsts, ka kukurūzas intervences krājumi palielināsies no 5,8 mt 2005. gadā līdz 9 mt 2006. gadā.
It is estimated that the intervention stocks of maize would grow from 5,8 Mt in 2005 to 9,0 Mt in 2006.
Būtībā 2006. gadā ražotāji nepiedāvāja apjomīgus kukurūzas intervences krājumus.
In fact, the producers did not offer any significant quantity of maize for intervention in 2006.
Relatīvi augsto cenu, kā arī zemāka par vidējo ražas rādītāja dēļ intervences krājumi līdz 2006. gada beigām samazinājās pat līdz 4,28 mt.
Due to relatively high prices and the lower than average harvest, the level of intervention stocks had even dropped to 4,28 Mt by the end of 2006.
Ņemot vērā uz pieņēmumu balstītos Komisijas aprēķinus, ka intervences krājumi nākotnē palielināsies lineārā veidā, priekšlikuma galvenais arguments, proti, ka kukurūzas intervence nav ilgspējīga, kā rezultātā radīsies lieli krājumi, ir izrādījies nepamatots.
Considering that the Commission's calculations are based on the assumption that intervention stocks will grow in a linear way in the future, the main argument of the proposal, namely, that maize intervention is unsustainable and will lead to large stocks, appears to be based unjustified.
Pašreizējā kukurūzas cena tirgū ir apmēram 120 eiro par tonnu, kas ir ievērojami augstāka par intervences cenu (101,31 eiro par tonnu).
The current market prices of maize are around 120 euro/t, which is significantly higher than the intervention price (101,31 euro/t).
Minētās cenas ļauj Kopienai pārdot intervences krājumus bez ievērojamiem finansiāliem zaudējumiem, ņemot vērā arī valsts rezerves izmaksas.
These prices allow the Community to sell the intervention stocks without considerable financial loss, even taking into account the costs of public storage.
Komisijas veiktajā tirgus novērtējumā nav ņemta vērā arī tirgus ilgtermiņa attīstība.
The Commission's market assessment is not supported by long-term market developments either.
Komisija kādā citā savā publikācijā ir paziņojusi, ka „atšķirībā no kviešiem kukurūzas patēriņš pasaules tirgū ir palielinājies diezgan strauji — gandrīz par 2 % no 1980. līdz 2002. gadam”
The Commission itself states in another publication, that "unlike wheat, world maize consumption has grown at a consistent and relatively robust pace of almost 2% from 1980-2002"
COM AGRI: Agricultural Commodity Markets, Past Developments and Outlook.
COM AGRI: Agricultural Commodity Markets: Past Developments and Outlook.
2006. gada februāris .
February 2006. .
Savukārt ES kukurūzas patēriņa pieaugums ir bijis arī lielāks — pat 3,7 % gada laikā.
The EU's maize consumption has experienced an even stronger growth of 3,7% per year.
Pēc galveno starptautisko iestāžu ( FAO, OECD, FAPRI ) prognozēm, šādas tendences tirgū varētu saglabāties arī tuvākajā nākotnē.
According to the main international institutions (FAO, OECD, FAPRI), these market trends seem to continue in the near future.
FAPRI savā tirgus analīzē
In its market analysis
Pārtikas un lauksaimniecības politikas pētniecības institūts, Agricultural Outlook 2006 prognozē cenu pieaugumu un krājumu samazināšanos nākamajā desmitgadē.
Food and Agriculture Policy Research Institute: Agricultural Outlook 2006 , FAPRI forecasts increasing prices and falling stocks for the next decade.
Analīzē minētie skaitļi norāda uz to, ka ražošana nespēs nodrošināt pieaugošo patēriņu.
These figures indicate that production will not be able to keep pace with consumption growth.
Pieaugošajam pieprasījumam pēc kukurūzas ir divi iemesli:
The growing demand for maize can be explained by two reasons:
· Pieaugošais pilsētu iedzīvotāju skaits Tālo Austrumu un citos pasaules reģionos liecina, ka pieaugs gaļas patēriņš, tādējādi veicinot mājlopu skaita palielināšanos.
· the expanding urban population in the Far East and in other regions of the world will consume more and more meat, which implies constantly increasing livestock.
Līdz ar to pieaugs arī pieprasījums pēc lopbarības;
Consequently, the demand for animal feed will keep growing similarly.
· Kukurūzas patēriņa palielināšanos varētu veicināt arī bioetanola ražošanas nozares uzplaukums.
· maize consumption could be fuelled by the booming bioethanol-industry.
Biodegvielas ražošana varētu būt nozīmīgs kukurūzas noieta tirgus arī ES pārpalikuma reģionos.
The production of biofuels could be an important outlet for maize even in the surplus regions of the EU.
Ietekme uz labības tirgu
Effects on the cereal markets
Apsverot kukurūzas intervences izbeigšanu, jāņem vērā tās iespējamā ietekme uz labības tirgu, jo atšķirībā no rudziem kukurūza ir pārtikas kviešu un miežu aizstājējprodukts.
The intervention of maize could not be abolished without taking into consideration the possible effects on the cereal markets, since, unlike rye, maize is a substitute product for feed wheat and barley.
Viens no galvenajiem KTO mērķiem labības nozarē ir saglabāt cenu stabilitāti iekšējos tirgos.
One of the main purposes of the CMO in cereals is to maintain price stability in the internal markets.
Ja kukurūza tiks izņemta no intervences krājumiem, tās ražotāji saskarsies ar ievērojamu cenu nepastāvību.
In the event of the removal of maize from intervention, producers will face considerable price volatility.
Tajos tirdzniecības gados, kad ražas apjoms pārsniegs vidējo rādītāju, kukurūzas cenas tirgū samazināsies, bet kviešu un miežu cenas saglabāsies tuvu intervences cenai, kas pilda drošības tīkla funkcijas.
In those marketing years, when the harvest is above average, maize market prices will fall, while prices for wheat and barley will remain constantly around the intervention price, which functions as a safety net.
Ievērojami zemo cenu dēļ kukurūzas konkurētspēja salīdzinājumā ar kviešiem un miežiem palielināsies, kā arī palielināsies tās intervences krājumi.
Due to significantly lower prices, maize will become much more competitive than wheat and barley, and intervention stocks of the latter will grow.
Komisijas rīcībā esošie dati apliecina šādas tirgus tendences.
Figures from the Commission confirm these market developments.
Prognozes rāda, ka, ja kukurūza tiks izņemta no intervences krājumiem, kviešu un miežu valsts rezerves palielināsies apmēram no 5,5 mt 2008. gadā līdz 10 mt 2013. gadā.
According to the projections, in the event of the removal of maize from intervention, public stocks of wheat and barley will increase from around 5,5 Mt in 2008 to 10 Mt in 2013.
Secinājums ir tāds, ka kukurūzas izņemšana no intervences, vienlaikus saglabājot nemainīgus citus KTO labības nozari veidojošos elementus, radīs minētās nozares tirgus nelīdzsvarotību.
In conclusion, it is clear, that the removal of maize from intervention, while other building blocks of the CMO in cereals remain unchanged, would lead to serious market imbalances in the entire cereal sector.
Regulas (EK) Nr.1784/2003 par labības tirgus kopīgo organizāciju grozīšana
Amendment of Regulation (EC) No 1784/2003 on the common organisation of the market in cereals
par Kopīgās deklarācijas noslēgšanu par koplēmuma procedūras piemērošanas noteikumiem
on the conclusion of the Joint Declaration on practical arrangements for the codecision procedure
– ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantu,
– having regard to Article 251 of the Treaty establishing the European Community,
– ņemot vērā tā 1999. gada 5. maija rezolūciju par Kopīgo deklarāciju par jaunās koplēmuma procedūras piemērošanas noteikumiem
– having regard to its resolution of 5 May 1999 on the Joint Declaration on the practical arrangements for the new codecision procedure
– ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences 2007. gada 8. marta lēmumu,
– having regard to the decision of the Conference of Presidents of 8 March 2007,
– ņemot vērā pārskatīto Kopīgās deklarācijas projektu par koplēmuma procedūras piemērošanas noteikumiem (turpmāk tekstā – „pārskatītā deklarācija”),
– having regard to the draft revised Joint Declaration on practical arrangements for the codecision procedure (hereinafter referred to as ‘the revised Declaration’),
– ņemot vērā Reglamenta 120. panta 1. punktu un Reglamenta VI pielikuma XVIII punkta 4. apakšpunktu,
– having regard to Rule 120(1) of its Rules of Procedure and to point XVIII(4) of Annex VI of its Rules of Procedure,
– ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu ( A6‑0142/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Constitutional Affairs ( A6‑0142/2007 ),
A. tā kā koplēmuma procedūras nemitīgā piemērošanas jomas paplašināšana palielina tās nozīmi ES tiesību aktu izstrādes procesā un rada izmaiņas iestāžu – Parlamenta, Padomes un Komisijas – attiecībās;
A. whereas the continual extension of the scope of application of the codecision procedure increases its importance in the EU law-making process and leads to a change in the nature of interinstitutional relations between Parliament, the Council and the Commission,
B. tā kā Parlaments, Padome un Komisija ir centušās padarīt ES tiesību aktu izstrādi pārredzamāku, saskaņotāku, efektīvāku un demokrātiskāku;
B. whereas Parliament, the Council and the Commission have attempted to make EU law-making more transparent, coordinated, efficient and democratic,
C. tā kā lai gan 1999. gada Kopīgā deklarācija par koplēmuma procedūras piemērošanas noteikumiem ir apliecinājusi savu noderīgumu, dažu praktisku risinājumu piemērošana laika gaitā ir norādījusi uz nepieciešamību to grozīt;
C. whereas, whilst the Joint Declaration on practical arrangements of the codecision procedure of 1999 has proven its worth, some practical developments in its application over time have shown the need for it to be amended,
D. tā kā vairākas Eiropas Savienības paplašināšanās kārtas ir radījušas problēmas, kas ietekmē gan procedūru vienkāršošanu, gan resursu optimizāciju;
D. whereas the successive enlargements of the EU have created challenges affecting both streamlining procedures and the optimisation of resources,
E. tā kā pārskatītā deklarācija atbilst šīm cerībām un ļauj veidot iestāžu turpmāko sadarbību konstruktīvi un elastīgi;
E. whereas the revised Declaration meets those expectations and allows future interinstitutional cooperation to develop in a constructive and flexible way,
F. tā kā iestāžu nolīgumiem un pamatnolīgumiem ir svarīga nozīme un tā kā tāpēc ir būtiski apkopot visus spēkā esošos nolīgumus un publicēt tos kā Parlamenta Reglamenta pielikumu, lai nodrošinātu piekļuvi šiem nolīgumiem un garantētu pārskatāmību,
F. whereas interinstitutional agreements and framework agreements have significant consequences, and whereas it is therefore essential, in order to facilitate access to them, and to ensure transparency, to bring together all existing agreements and to publish them as an annex to Parliament's Rules of Procedure,
3. vēlas, lai Parlaments izstrādātu rīcības kodeksu, ar kuru saskaņotu parlamentāro komiteju praksi trialogu laikā, paredzot konkrētus noteikumus par parlamentāro delegāciju sastāvu un pienākumu ievērot ar darbu saistītu konfidencialitāti;
Calls for Parliament to adopt a method harmonising parliamentary committee practices at trilogues by laying down a number of rules concerning the composition of parliamentary delegations and confidentiality obligations in connection with their proceedings;
a) jaunos noteikumus par Padomes prezidentūras pārstāvju piedalīšanos parlamentāro komiteju sanāksmēs un par informācijas pieprasījumiem attiecībā uz Padomes nostāju, kas kopīgi nodrošina virzību uz mērķi uzlabot dialogu starp šīm divām likumdevējām iestādēm,
(a) the new provisions concerning the attendance at parliamentary committee meetings by representatives of the Council Presidency and concerning requests for information on the Council's position, which, together, constitute a step towards the objective of improving dialogue between the two legislative branches;
b) tādas prakses atzīšanu, kurā neoficiālu iestāžu sarunu laikā panāktas vienošanās galīgo redakciju izstrādā ar vēstuļu apmaiņas palīdzību,
(b) recognition of the practice of finalising agreements reached during informal negotiations between the institutions through an exchange of letters;
c) apstiprinājumu principam, ka, veicot juridisko un valodas redakciju, Parlamenta un Padomes dienesti sadarbojas kā vienlīdzīgi partneri,
(c) confirmation of the principle that, in relation to legal-linguistic revision, Parliament's and the Council's services are to cooperate on an equal footing;
5. ir pārliecināts, ka pārskatītā deklarācija vēl vairāk palielinās koplēmuma procedūrā veiktā likumdošanas darba pārredzamību un atbildību;
Is convinced that the revised Declaration will further increase the transparency and public accountability of legislative work undertaken pursuant to the codecision procedure;
Pārskatītās Kopīgās deklarācijas projekts par koplēmuma procedūras piemērošanas noteikumiem ir trešais iestāžu nolīgums par šo tematu starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju.
The draft revised Joint Declaration on practical arrangements for the codecision procedure is the third interinstitutional agreement on this subject between the European Parliament, the Council and the Commission.
Kopš Vienotā Eiropas akta stāšanās spēkā 1987. gada 1. jūlijā, kas ieviesa sadarbības procedūru, Parlamenta loma tiesību aktu izstrādē ir pastāvīgi augusi, un tā attiecības ar pārējām iestādēm ir kļuvušas arvien ciešākas.
Since the entry into force, on 1 July 1987, of the Single European Act, which introduced the cooperation procedure, Parliament’s legislative role has consistently expanded and its relations with the other institutions have become ever closer.
Pēc koplēmuma procedūras ieviešanas Māstrihtas līgumā 1993. gadā notika sarunas par iestāžu nolīgumu, kurā bija sīkāk izklāstīta Samierināšanas komitejas darbība, taču tajā nebija ietverti citi koplēmuma aspekti.
Following the introduction of the codecision procedure in the Maastricht Treaty in 1993, an interinstitutional agreement was negotiated, which set out in greater detail the functioning of the Conciliation Committee, but did not cover other aspects of codecision.
Amsterdamas līgums, kas stājās spēkā 1999. gadā, izmainīja situāciju vēl vairāk, ievērojami paplašinot koplēmuma procedūras piemērošanas jomas, kā arī reformējot sākotnējo koplēmuma procedūru, jo īpaši nodrošinot iespēju panākt vienošanos starp Parlamentu un Padomi pirmajā lasījumu, kā arī vienkāršojot turpmākos procedūras posmus.
The Amsterdam Treaty, which came into force in 1999, further changed the situation, greatly extending the areas to which the codecision procedure applies as well as reforming the original codecision procedure, in particular by providing for the possibility of agreement between Parliament and Council at first reading, and also by streamlining the later stages of the procedure.
Kā turpinājums Amsterdamas līgumam 1999. gadā tika noslēgts jauns iestāžu nolīgums – Kopīgā deklarācija par jaunās koplēmuma procedūras piemērošanas noteikumiem.
As a follow-up to the Amsterdam Treaty, a new interinstitutional agreement, the Joint Declaration on practical arrangements of the new codecision procedure, was concluded in 1999.
Kopīgā deklarācija ir apliecinājusi savu vērtību, tomēr daži praktiski risinājumi deklarācijas piemērošana gaitā ir norādījuši uz nepieciešamību veikt dažus grozījumus.
The Joint Declaration has proven its worth However, some practical developments in its application over time have shown the need for some amendment.
2005. gada 30. jūnijā Priekšsēdētāju konference iecēla piecus Eiropas Parlamenta deputātus – A. Vidal-Quadras, A. Trakatellis, D. Roth-Behrendt, J. Daul un J. Leinen – par Parlamenta pārstāvjiem sarunās par Kopīgās deklarācijas par koplēmuma procedūras piemērošanas noteikumiem grozīšanu.
On 30 June 2005, the Conference of Presidents appointed five Members of the European Parliament - Mr Vidal-Quadras, Mr Trakatellis, Ms Roth-Behrendt, Mr Daul and Mr Leinen - to represent Parliament in negotiations on the amendment of the Joint Declaration on practical arrangements for the codecision procedure.
Redakcijas darbs, kas notika politiskā un administratīvā līmenī vairākās sanāksmēs starp šīm trim iestādēm, sākās 2005. gada decembrī.
A revision exercise, in the form of a series of meetings at political and administrative level between the three institutions, began in December 2005.
Gan Padomes, gan Komisijas nostāja ievērojami mainījās, kas ļāva panākt kompromisu ar Parlamentu.
The positions of both the Council and Commission evolved considerably and allowed for a compromise to be reached with Parliament.
Galīgo vienošanos panāca 2006. gada 13. decembrī, un to apstiprināja Priekšsēdētāju konference tās .2007. gada 8. marta sanāksmē.
Final agreement was reached on 13 December 2006 and endorsed by the Conference of Presidents at its meeting on 8 March 2007.
Ierosinātā pārskatītā deklarācija uzlabos koplēmuma darbību, kā arī konstruktīvi un elastīgi sekmēs turpmāku iestāžu sadarbību.
The proposed revised Declaration will improve the functioning of codecision and help to facilitate future interinstitutional cooperation in a constructive and flexible way.
Deklarācijas teksts ir pielāgots, ņemot vērā koplēmuma procedūras praktisko attīstību, un tas ir saskaņā ar Parlamenta, Padomes un Komisijas centieniem padarīt ES tiesību aktu izstrādi pārredzamāku, koordinētāku, efektīvāku un demokrātiskāku.
The text of the Declaration has been adapted to take into account the practical evolution of the codecision procedure and is in line with the attempts of Parliament, Council and the Commission to make EU law-making more transparent, coordinated, efficient and democratic.
Dokumenta teksta novērtējums
Evaluation of the text
Ir uzlabota dokumenta struktūra, un tagad tā sniedz noderīgus papildu skaidrojumus, kas veidoti, ņemot vērā iepriekšējā 1999. gada dokumenta pamatnoteikumus, šādi uzlabojot iestāžu sadarbību.
The structure of the text has been improved and it now provides useful additional explanations that build on the basic provisions of its 1999 predecessor, thus marking a step forward in interinstitutional cooperation.
VISPĀRĪGO PRINCIPU IEDAĻA:
SECTION ON GENERAL PRINCIPLES:
Jaunā vispārīgo principu iedaļa precizē deklarācijas piemērošanas jomu, mērķus un pamatprincipus un aizstāj veco „preambulu”, tādējādi labāk atspoguļojot šīs iedaļas paplašināto saturu.
The new section on General Principles specifies the scope, objectives and underlying principles of the Declaration and replaces the old 'preamble', the new title thus better reflecting the expanded content of this section.
1999. gada deklarācijas pārskatītais teksts atspoguļo iestāžu sadarbības praktisko evolūciju koplēmuma procedūras gaitā, kas ir atspoguļots ievada iedaļas formulējumā.
The revised text of the 1999 Declaration reflects the practical evolution of interinstitutional cooperation throughout the codecision procedure, which is reflected in the wording of the introductory section.
Atsauce uz 2003. gada Iestāžu nolīgumu (IN) par tiesību aktu labāku izstrādi, ko papildina Deklarācija par koplēmuma procedūras piemērošanas noteikumiem, vēl vairāk uzlabo veco tekstu, jo tā atkārtoti apstiprina Eiropas Savienības iestāžu apņemšanos ievērot pārredzamības, atbildības un efektivitātes principus, kā arī nepieciešamību pievērst uzmanību priekšlikumiem par vienkāršošanu, vienlaikus ievērojot Eiropas Savienības tiesisko kārtību (3. punkts).
The reference to the 2003 Interinstitutional Agreement (IIA) on 'Better Lawmaking', which the Declaration on practical arrangements for the codecision procedure complements, marks a further improvement to the old text, as it reconfirms the commitment of the European institutions to the principles of transparency, accountability and efficiency, and the need to focus on simplifying proposals while respecting the legal order of the Union (Point 3).
Būtiski ir tas, ka deklarācijas tekstā ir uzsvērta trīs iestāžu nostāju saskaņošana procedūras sākumposmā, lai uzlabotu lēmumu pieņemšanas procesa efektivitāti (4. punkts).
Significantly, the importance of reconciling the positions of the three institutions at an early stage of the procedure has been added to the text of the Declaration with a view to improving the efficiency of the decision-making process (Point 4).
Punkti par iestāžu saziņu un darba kalendāru koordināciju ir pārvietoti no pirmā lasījuma iedaļas uz vispārīgo principu iedaļu, tādējādi ņemot vērā faktu, ka tie būtu jāpiemēro visiem koplēmuma procedūras posmiem (5. punkts).
The points regarding interinstitutional contacts and the coordination of working calendars are moved from the section on First Reading to the section on General Principles, thus taking into consideration the fact that they should apply to all stages of the codecision procedure (Point 5).
Norādoša laika grafika izveide dažādiem procedūras posmiem, kas ierosināta jaunā deklarācijas punktā, ir saskaņā ar vispārējo mērķi uzlabot lēmumu pieņemšanas efektivitāti un savlaicīgumu un jau ir iekļauta iestāžu nolīgumā par tiesību aktu labāku izstrādi (6. punkts).
The establishment of an indicative timetable for the various stages of the procedure, suggested by a new point of the Declaration, is in line with the overall objective of improving the efficiency and timeliness of decision-making and is already enshrined in the IIA on 'Better Lawmaking' (Point 6).
Ir skaidras norādes uz trialogiem (trīspusējas sanāksmes) pārskatītajā tekstā, lai apstiprinātu to praktisko vērtību vienošanās panākšanas gaitā koplēmuma sākumposmos un lai veicinātu to turpmāku izmantošanu.
Trilogues (tripartite meetings) are expressly referred to in the revised text in order to confirm their practical value in the course of finding agreement during the early stages of codecision and to encourage their further use.
Jaunajā deklarācijā ir noteikti trīspusējo sanāksmju organizācijas pamatprincipi un ierosināta to iepriekšēja paziņošana (7., 8. un 9. punkts).
The new declaration establishes guiding principles for their organisation and suggests their advance announcement (Points 7, 8 and 9).