natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ārlietu komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Pilsoņu tiesību, tieslietu un iekšlietu komiteju ierosināt apstiprināt Komisijas priekšlikumu.
The Committee on Foreign Affairs calls on the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs, as the committee responsible, to propose approval of the Commission proposal.
Priekšlikums Padomes lēmumam attiecībā uz nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Krievijas Federāciju par atpakaļuzņemšanu
Proposal for a Council decision concerning the conclusion of the Agreement between the European Community and the Russian Federation on readmission
Priekšlikums Padomes Lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Krievijas Federāciju par atpakaļuzņemšanu
Proposal for a Council decision concerning the conclusion of the Agreement between the European Community and the Russian Federation on readmission
Ārlietu komitejaS ATZINUMS ......................................................................................10
OPINION of the Committee on Foreign Affairs .................................................10
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes lēmumam ( COM(2006)0188 )
– having regard to the proposal for a Council decision ( COM(2006)0188 )
– ņemot vērā EK līguma 62. panta 2. punkta bi) apakšpunktu un ii) apakšpunktu, kā arī 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,
– having regard to Article 62(2)(b)(i) and (ii) and Article 300(2), first subparagraph, first sentence, of the EC Treaty,
– ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C6‑0169/2006 ),
– having regard to Article 300(3), first subparagraph, of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6-0169/2006 ),
– ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas atzinumu ( A6‑0029/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the opinion of the Committee on Foreign Affairs ( A6-0029/2007 ),
Nolīgums: priekšvēsture un apsvērumi
The Agreement: history and reasoning
ES un Krievijas Federācija augstākā līmeņa sanāksmē 2003. gada maijā Sanktpēterburgā saistībā ar ES un Krievijas nolīguma slēgšanu vienojās par atvieglotu īstermiņa vīzu izsniegšanu, kā arī par nosacījumu izskatīšanu attiecībā uz bezvīzu režīmu ilgtermiņā.
The conclusion of the EC-Russia Agreement to facilitate short-stay visas was decided at the St Petersburg Summit in May 2003, when Russia and the EU also undertook to examine the conditions for visa-free travel as a long-term perspective.
Šajā sanāksmē abas puses izteica apņēmību stiprināt savstarpējās attiecības, izveidojot „kopējo telpu”, tostarp brīvības, drošības un tiesiskuma kopējo telpu.
At the summit, both parties expressed the resolve to strengthen mutual relations on the basis of the creation of four ‘common spaces’, including a common space of freedom, security and justice.
Briselē 2004. gada 20.–21. oktobrī sākās sarunas ar Krievijas Federāciju par atvieglotu vīzu izsniegšanu.
Negotiations with the Russian Federation on visa facilitation were opened in Brussels on 20 and 21 October 2004.
Šīs sarunas notika vienlaikus ar sarunām, kuras risinājās kopš 2003. gada par nolīgumu attiecībā uz nelegālo imigrantu atpakaļuzņemšanu.
The negotiations were conducted in parallel with the negotiations on the agreement on the readmission of illegal immigrants, which had been underway since January 2003.
Ar abu nolīgumu – par vīzām un personu atpakaļuzņemšanu – noslēgšanu noteikti tiek sperts kāds solis uz priekšu, lai īstenotu šo kopējo telpu.
The conclusion of the two agreements on visas and readmission certainly represents one of the few steps forward which have so far been made towards achieving this common space.
Abu nolīgumu pilnu tekstu oficiāli parafēja 2006. gada 4. aprīlī Maskavā.
The complete text of the two agreements was formally initialled in Moscow on 4 April 2006.
Tā kā šie nolīgumi – par atvieglotu vīzu izsniegšanu un personu atpakaļuzņemšanu – ir saistīti, tie ir jāparaksta, jānoslēdz un tiem jāstājas spēkā vienlaikus.
Since the agreement on visa facilitation and the agreement on readmission are linked, both agreements should be signed, concluded and enter into force simultaneously.
Nolīgumi parāda pieeju, kas balstīta uz savstarpēju politisku kompensāciju.
The agreements demonstrate an approach based on reciprocal political compensation.
Līdz šim ES ir sākusi sarunas, kuru mērķis ir atvieglot vīzu izsniegšanas kārtību attiecībā uz Krieviju, Ukrainu, Maroku un Ķīnu.
So far, the EU has opened negotiations aimed at easing the arrangements for the issuance of visas with Russia, Ukraine, Morocco and China.
Padome 2006. gada 15. novembrī pilnvaroja sākt sarunas ar Rietumbalkānu valstīm (Maķedoniju, Bosniju un Hercegovinu, Melnkalni un Serbiju), un tās ir jānoslēdz līdz 2007. gada jūnijam.
On 15 November 2006 the Council laid down the mandates for the opening of negotiations with the countries of the Western Balkans (Macedonia, Bosnia-Herzegovina, Montenegro and Serbia), which are due to be concluded by June 2007.
Vispirms ir jānoslēdz nolīgums ar Krieviju.
The agreement with Russia is the first to be concluded.
Kopumā šie nolīgumi ir paredzēti tādai stratēģijai, kas stiprina saikni starp kaimiņvalstīm (izņemot Ķīnu, attiecībā uz kuru tiek izvirzīti ar tūrismu saistīti mērķi), un to nolūks ir īstenot „Eiropas kopējo telpu”.
In general, these agreements are geared to a strategy of strengthening links with neighbouring countries (except for China, where the objectives are tourism-related) and are aimed at achieving a ‘common European area’.
Eiropas Savienības un Krievijas attiecības ir nonākušas izšķirošā posmā.
Relations between the European Union and Russia are passing through a crucial phase.
Vienlaikus ar jauna Partnerības un sadarbības nolīguma izstrādi pēc 2007. gada rodas vajadzība risināt jautājumu par cilvēktiesību stāvokli Krievijā.
The emergence of a new Partnership and Cooperation Agreement after 2007 is coupled with concern at the state of human rights in Russia.
Pašreizējais nolīgums par atvieglotu vīzu izsniegšanu, kurš nav īpaši vērienīgs, ir piemērs pragmatiskajam veidam, kādā šīs attiecības galvenokārt attīstās.
The present - not very ambitious - agreement on the facilitation of visas is an example of the essentially pragmatic way in which these relations are unfolding.
Taču ES un Krievijas sadarbības sistēma nevar darboties bez nosacījumu izpildes principa, kurš iezīmē kaimiņattiecību politiku un kurš faktiski netika ietverts 1997. gada Partnerības un sadarbības nolīgumā.
However, the cooperation framework between the EU and Russia cannot function without a conditionality principle which marks the neighbourhood policy and was virtually absent from the 1997 Partnership and Cooperation Agreement.
Ilgtermiņa mērķi par bezvīzu režīma ieviešanu starp šīm abām teritorijām nedrīkst īstenot, nenodrošinot, ka abas nolīguma slēdzējpuses ievēro uz tiesiskumu balstītu demokrātisku valstu pamatlikumus.
The long-term objective of establishing visa-free travel between the two territories should not be attained without ensuring that the fundamental rules of a democratic state governed by the rule of law are respected by the contracting parties.
Eiropas Kopienas un Krievijas Federācijas nolīgums par atvieglotu vīzu izsniegšanu veicina iedzīvotāju ceļošanu un kontaktus starp tautām.
The agreement on the facilitation of visas between the European Community and the Russian Federation fosters travel by citizens and contact between peoples.
Tas radies praktiskās sadarbības un kaimiņattiecību politikas rezultātā, balstoties uz projektu kopējas Eiropas brīvības, drošības un taisnīguma telpas izveidei.
It is the practical result of cooperation and neighbourhood policy stemming from the project for a common European area of freedom, security and justice.
Mērķis ir uzsākt procesu un veicināt īstermiņa vīzu izsniegšanu noteiktām Eiropas Savienības un Krievijas Federācijas pilsoņu kategorijām (tuviem radiniekiem, uzņēmējiem, oficiālu delegāciju dalībniekiem, studentiem, personām, kas piedalās zinātnes, kultūras un sporta pasākumos, žurnālistiem, personām, kas apmeklē militārās un civilās apbedījuma vietas, kā arī starptautisko kravu un pasažieru pārvadājumu šoferiem).
The aim is to cut red tape and facilitate the issuance of short-stay visas for certain categories of citizens of the European Union and the Russian Federation (close relatives, business people, members of official delegations, students, participants in scientific, cultural and sporting events, journalists, persons visiting military and civil burial grounds and drivers conducting international cargo and passenger transportation services).
Nolīguma galvenā vērtība ir tā, ka tas paver ceļu uz intensīvākiem Eiropas Savienības un Krievijas Federācijas sakariem un ka tas veicina civilizāciju tikšanos, kā arī palīdz veidot plašāku Eiropu.
The value of the agreement lies chiefly in the fact that it opens the way to more intense communication between the European Union and the Russian Federation, promotes the meeting of civilisations and helps to shape a wider Europe.
Tas sekmē uzticību un dialogu, kā arī humānāku un ciešāku abu teritoriju mijiedarbību.
It fosters trust and dialogue and promotes ever more human and intense interaction between the two areas.
Eiropas Parlamenta loma
European Parliament’s role
Nav saprotams, kāpēc Eiropas Parlamentam ir tikai novērotāja loma starptautisku nolīgumu noslēgšanas procesā.
It is incomprehensible that the European Parliament should have no more than an observer’s role in the process of concluding international agreements.
Faktiski ar Parlamentu neapspriežas līdz brīdim, kad vairs nav iespējams vai nu izmainīt nolīguma saturu, vai novērst tā parakstīšanu.
In fact, Parliament is not consulted until it is no longer possible to change the substance of the agreement or prevent it from being signed.
EK līguma 300. pantā Parlamentam patiesi tiek dotas vienīgi tiesības apspriesties par šādiem jautājumiem.
It is true that Article 300 of the EC Treaty merely gives Parliament the right to be consulted on such matters.
Tomēr Padomei un Komisijai no sarunu sākuma regulāri jāinformē Parlaments par to gaitu, proti, ir noteikts reālas sadarbības pienākums (līguma 10. pantā), kas attiecas ne tikai uz dalībvalstu un Kopienas iestāžu attiecībām, bet arī uz attiecībām starp Kopienas iestādēm.
Nevertheless, the Council and Commission should keep Parliament regularly informed from the start of the negotiations onwards: there is a duty of genuine cooperation (Article 10 of the Treaty) that governs not only relations between the Member States and the Community institutions but also relations among the Community institutions themselves.
Parlaments turpinās aicināt Padomi un Komisiju rīkoties atbilstoši šim pienākumam un regulāri sniegt informāciju par nolīgumiem, kuri turpmāk tiks slēgti starp ES un trešām valstīm.
Parliament will continue to call on the Council and Commission to comply with this duty to provide regular information on future agreements signed between the EU and third countries.
Parlaments atzinīgi vērtē gaidāmo Kopienas Vīzu kodeksu (priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, COM(2006)403), kam jāpiemēro koplēmuma procedūra un kā pamatprincipi ir jāievēro visos specifiskos nolīgumos par atvieglotu vīzu izsniegšanu.
Parliament welcomes the forthcoming introduction of a Community Code on Visas (proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council, COM(2006)403), which falls under the codecision procedure and whose fundamental principles will have to be respected in all specific agreements on visa facilitation.
Starptautisko nolīgumu joma un sarežģītais migrācijas jautājums, kuri ietverti šajos nolīgumos, ir saistīti ar prasību Eiropas lēmumu pieņemšanā nodrošināt demokrātisku pamatu.
The topic of international agreements and the complex issue of migration which these agreements involve demand a democratic basis for European decision-making.
Konstitucionālajā līgumā attiecībā uz ES ārpolitiku arī noteikta nepieciešamā vienotība, saskaņotība un parlamentārais lēmējspēks.
The constitutional treaty will also impose the necessary unity, coherence and parliamentary decisional power on EU foreign policy.
Vispārējie nosacījumi un problēmas
Background conditions and problems
Ja vēlas, lai nolīgums par atvieglotu vīzu izsniegšanu būtu sekmīgs, ir jāizstrādā reāli savstarpīguma nosacījumi.
If the visa facilitation agreement is to succeed, genuine conditions of reciprocity must be established.
Parlaments izsaka zināmas bažas par šo nosacījumu ievērošanu nolīgumā.
Parliament expresses some concern at the verification of these conditions in the agreement.
Parlaments norāda uz tām sarežģītajām obligātajām reģistrācijas procedūrām saistībā ar visām Krievijas vīzām, kuras rada šķēršļus ceļojumiem uz un pa Krieviju.
Parliament recalls the complex compulsory registration procedures to which all Russian visas are subject, hampering travel to and within Russia.
Parlaments mudina Krievijas tieslietu ministru un iekšlietu ministru, kā arī ES veltīt papildu centienus, lai garantētu līdzsvaru un savstarpīgumu un lai Parlamentu informētu par uzsāktajām iniciatīvām un veiktajiem pasākumiem.
Parliament urges the Ministers for Justice and Home Affairs of Russia and the EU to make additional efforts with the aim of guaranteeing balance and reciprocity, and to inform us of the initiatives taken and developments made.
Nolīgumam par atvieglotu vīzu izsniegšanu nebūs patiesi lietderīgas ietekmes, ja arī turpmāk tiks saglabātas tās sarežģītās reģistrācijas procedūras, kuras pieprasa Krievijas atbildīgās iestādes.
The visa facilitation agreement will not have a genuinely useful impact as long as the complex registration procedures currently required by the Russian authorities are maintained.
Austrijas prezidentūra informēja Parlamentu, ka jau notiek sarunas saistībā ar šo procedūru vienkāršošanu un ka no Krievijas Federācijas puses ir izdarīti grozījumi attiecīgajos tiesību aktos, taču Parlaments vēl nav pārliecināts par praktiskiem rezultātiem.
The Austrian Presidency informed Parliament that negotiations are already underway on a solution with a view to simplification, and indeed of amendments to the legislation on the part of the Russian Federation, but Parliament is as yet unaware of any practical results.
Komisijai un Padomei regulāri ir jāinformē Parlaments par gūtajiem panākumiem.
The Commission and Council must keep Parliament regularly informed of progress made.
Parlaments uzskata par neatbilstīgu to, ka ceļošanai noteiktos Krievijas reģionos, tādos kā Čečenijas Republika, Krievijas austrumu reģioni un Sibīrija, ir nepieciešamas papildu atļaujas vai ka par to ir jāmaksā papildu nodevas, turpretī ar Kopienas Šengenas vīzu var ceļot bez ierobežojumiem; uzsver, ka ir jāpastiprina iesaistīto pušu savstarpējās apspriedes, lai vienkāršotu žurnālistu un NVO pārstāvju iebraukšanu Čečenijas Republikā.
Parliament considers it inappropriate that travel to certain regions of Russia, such as the Chechen Republic and parts of Eastern Russia and Siberia, should be subject to additional authorisation or payment of a supplementary fee whilst a Schengen Community visa allows unrestricted travel; it stresses the need to step up consultations between the parties with a view to facilitating access to the Chechen Republic for journalists and NGOs.
Tas norāda uz grūtībām, ar kādām pēdējo gadu laikā sastopas žurnālisti, garīdznieki, ārvalstu misionāri un pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvji, lai saņemtu un atkārtoti pieprasītu vīzas ieceļošanai Krievijā; izsaka cerību, ka, nolīgumam stājoties spēkā, šīs grūtības tiks pārvarētas.
It notes the difficulties encountered by journalists, members of the clergy, foreign missionaries and members of civil-society organisations in obtaining and renewing visas for Russia in recent years; it hopes that, once it comes into force, this agreement will put an end to these difficulties.
Parlaments ierosina nopietni apspriest noteikumus par iepriekšēju oficiālu ielūgumu ieceļošanai Krievijā no Eiropas Savienības, kā arī tos izņēmumus attiecībā uz dalībvalstīm, kuri piemērojami saistībā ar šiem noteikumiem.
Parliament suggests that the prior invitation rule for travelling from the European Union to Russia should be seriously questioned, and it should also be questioned in the exceptional cases of EU Member States which apply this rule.
Ielūgumi nedod ceļojumam nekādu pievienoto vērtību, bet veicina korupciju.
Invitations do not bring any added value to travel and they foster corruption.
Parlaments arī norāda, ka nav loģiski izslēgt no nolīguma tūristus, kuri iepriekš nav pārkāpuši noteikumus saistībā ar vīzu.
Parliament also points out that it does not make sense to exclude tourists with a clean visa history from the agreement.
Parlaments pauž nožēlu, ka nolīguma 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā saistībā ar daudzkārtējām ieceļošanas vīzām nav iekļauta Eiropas Parlamenta deputātu kategorija, jo viņu statuss saskaņā ar Līgumiem garantē tādas pašas privilēģijas un imunitāti kā dalībvalstu parlamentu deputātiem.
Parliament regrets that Article 5(1)(a) of the agreement - issuance of multiple-entry visas - does not include Members of the European Parliament, whose status under the Treaties guarantees them the same privileges and immunities as members of national parliaments.
Tāpat tas izsaka nožēlu, ka 11. pantā attiecībā uz diplomātisko pasu turētājiem netiek iekļautas Eiropas Savienības laissez-passer (caurlaides), kuras ir izsniegtas Eiropas Parlamenta deputātiem.
In the same way, it also regrets that Article 11 - diplomatic passports - does not include the European Union laissez-passer held by Members of the European Parliament.
Eiropas Savienībai ir jāpastiprina dialogs ar Krieviju, lai pieņemtu Eiropas Savienības politikai atbilstīgu Krievijas vīzu politiku.
The European Union should intensify its dialogue with Russia on adapting Russian visa policy to that of the European Union.
Parlaments mudina Komisiju sniegt Krievijas atbildīgajām iestādēm nepieciešamās speciālās zināšanas, lai Krievija varētu reāli īstenot savstarpīguma nosacījumus vīzu pieteikumu apstrādes procesā.
Parliament urges the Commission to provide the necessary expertise to the Russian authorities so that Russia can achieve genuine conditions of reciprocity in the processing of visas.
Eiropas atvieglotas vīzu izsniegšanas politika, kuras mērķis ir veicināt kaimiņattiecības un sakarus, kā arī novērst šķēršļus trešo valstu pilsoņu ceļošanai Eiropas Savienības telpā, var būt saskaņota politika tikai tad, ja tiek ņemti vērā gan iekšējie, gan ārējie aspekti.
A European visa facilitation policy, aimed at promoting communication in neighbourhood relations and removing barriers to access to the Union area for citizens of third countries, can only be a coherent policy if account is taken of both internal and external aspects.
Parlaments norāda, ka šajā kontekstā ārkārtīgi nozīmīga būs Kopienas Vīzu kodeksa ieviešana.
Parliament points out that the introduction of a Community Code on Visas will be extremely positive in this context.
Šajā kodeksā nav skarts nolīgums ar Krieviju par atvieglotu īstermiņa vīzu izsniegšanu.
The visa facilitation agreement with Russia was not touched by this Code.
Noslēdzot starptautiskus nolīgumus, Komisijai un Padomei ir jāņem vērā gan spēkā esošie Kopienas tiesību akti, gan arī tie, kuri tiek gatavoti.
It is important that, when concluding international agreements, the Commission and Council should take account both of Community legislation in force and legislation in the pipeline.
Parlaments atgādina, ka 2005. gada 20. decembrī Pastāvīgo pārstāvju komitejā ( COREPER ) attiecībā uz ES vīzu politiku pieņēma kopējo nostāju, kurā definēti nolīgumu slēgšanas kritēriji saistībā ar atvieglotu vīzu izsniegšanu, tādi kā ārpolitikas mērķi, iepriekšējie nolīgumi attiecībā uz personu atpakaļuzņemšanu, jau esošo divpusējo nolīgumu īstenošana, drošības jautājumi un migrācijas plūsmas.
Parliament recalls that, on 20 December 2005, Coreper adopted a common approach to EU visa policy which defines criteria for concluding visa facilitation agreements such as foreign policy objectives, the previous existence of a readmission agreement, the implementation of already existing bilateral agreements, security issues and migration flows.
Parlamenta rīcībā nav informācijas, vai Komisija un Padome ir veikušas šādu novērtējumu saistībā ar ES un Krievijas nolīgumu.
Parliament does not have any information as to whether the Commission and Council made such an assessment in the case of the EU-Russia agreement.
Tāpēc Parlaments lūdz Komisiju informēt to par nolīguma noslēgšanai nepieciešamā novērtējuma rezultātiem.
It therefore asks the Commission to inform it of the results of the assessment made with a view to the conclusion of the agreement.
Parlaments arī norāda, ka tam jābūt informētam par šādu novērtējumu saistībā ar visiem nolīgumiem par atvieglotu vīzu izsniegšanu, ko turpmāk noslēgs ES un trešās valstis.
It also points out that it must be informed of this assessment with regard to all future visa facilitation agreements between the EU and third countries.
Attiecībā uz vīzu politiku ES ārpolitikā ir jāizvirza nosacītības pamatprincips .
Conditionality must also be a cornerstone of EU external policy on visas.
Tāpat kā Eiropas kaimiņattiecību politikā, arī Eiropas Savienības un Krievijas attiecībām ir jābūt pakļautām nosacītības principam.
The European Union’s relations with Russia should be made subject to a conditionality principle, as is the case for the European Neighbourhood Policy.
Saskaņā ar šo principu netiek pieļauti vīzu atvieglojumi vai bezvīzu režīms, ja netiek nodrošināta atbilstība demokrātijas principiem un tiesiskumam.
According to this principle, there can be no visa facilitation or visa-free travel without compliance with the rules of democracy and the rule of law.
Pretēji Eiropas Parlamenta nesen paustajai nostājai attiecībā uz sarunām un starptautisku nolīgumu slēgšanu ar trešām valstīm nolīgumā ar Krieviju par atvieglotu vīzu izsniegšanu nav iekļauta savstarpēja „cilvēktiesību un demokrātijas klauzula”, kuru pārkāpjot šis nolīgums varētu tikt apturēts vai atcelts.
In contrast with the European Parliament’s most recent position on the negotiation and conclusion of international agreements with third countries, the visa facilitation agreement with Russia does not include a reciprocal ‘human rights and democracy clause’, contravention of which may give rise to the suspension or denunciation of the agreement.
Parlaments norāda, ka tā rezolūcijā par Cilvēktiesību un demokrātijas klauzulu ES nolīgumos ( 2005/2057(INI) ) noteikts, ka cilvēktiesību un demokrātijas klauzula ir jāiekļauj „visos jaunajos nolīgumos starp Eiropas Savienību un trešām valstīm (gan rūpnieciski attīstītām, gan jaunattīstības valstīm), tostarp arī nozaru nolīgumos, tirdzniecības, tehniskās un finanšu palīdzības nolīgumos, līdzīgi kā to veica ar ĀKK valstīm”.
Parliament points out that paragraph 8 of its Resolution on the human rights and democracy clause in EU agreements ( 2005/2057(INI) ) states that the human rights and democracy clause should ‘be extended to all new agreements between the European Union and third countries, both industrialised and developing, and including sectoral agreements, trade and technical or financial aid, along the lines of what has been done with the ACP States’.
Mērķim ieviest ilgtermiņā bezvīzu režīmu starp Eiropas Savienību un Krieviju arī ir jābūt atbilstīgam tam pašam nosacītības principam, kurš attiecas uz kaimiņattiecību nolīgumiem starp ES un trešām valstīm.
The long-term objective of visa-free travel between the European Union and Russia will also have to comply with the same conditionality principle inherent in the neighbourhood agreements between the EU and third countries.