natgillin/translations-raw huggingface dataset:
74. izsaka nožēlu par to, ka monetārie un makroekonomikas politikas jautājumi nav iekļauti Ekonomikas iniciatīvā un Darba programmā; atkārtoti pauž bažas par ASV lielā duālā federālā budžeta un tekošā konta deficīta ietekmi uz globālo ekonomiku; tāpēc aicina Eiropas Centrālo banku un Federālo rezervju sistēmu ciešāk sadarboties globālās monetārās politikas un finanšu stabilitātes jautājumos;
Regrets that co-operation on monetary and macroeconomic policy issues is not included in the Economic Initiative and Work Programme; reiterates its concern about the potentially dangerous impact of the large dual US federal budget and current account deficit on the global economy; calls therefore upon the European Central Bank and the Federal Reserve to co-operate more closely on global monetary policy and financial stability issues;
- cīņu pret pirātismu un viltošanu,
- action to combat piracy and counterfeiting,
- tiesību aizsardzības metožu uzlabošanu skaņas un audiovizuālo materiālu izplatīšanai internetā un šo sistēmu atbilstības nodrošināšanu autortiesībām un autoru atalgojumam,
- introducing better legal methods of distributing audio and audiovisual content over the Internet and ensuring their compatibility with copyright and authors' rights and remuneration,
- informētību par Eiropas un Amerikas kinematogrāfisko mantojumu, jo īpaši par Eiropas filmām Amerikā, kur tās tiek izrādītas daudz retāk, lai tādējādi veicinātu savstarpēju saprašanos,
- awareness of the American and European cinematic heritage - especially awareness of European films in America, where they are less widely shown - as a means of promoting mutual understanding;
- pasākumiem, lai veicinātu līdzsvarotāku kino produkcijas izplatīšanu, kam būtu jānovērš negodīga konkurence vai dominējošā stāvokļa ļaunprātīga izmantošana dažos tirgos Eiropas Savienībā, kā arī jebkādu de jure vai de facto tiesisko šķēršļu novēršanu Eiropas audiovizuālās produkcijas izplatīšanai ASV,
- measures to promote more balanced film distribution and prevent unfair competition or abuse of a dominant market position in certain markets within the European Union together with the removal of any de jure or de facto barriers to the distribution of European audiovisual material in the United States;
- atbilstošu mehānismu izveidi, lai attīstītu un stiprinātu kultūras tūrismu starp abiem kontinentiem;
- the establishment of suitable mechanisms to develop and strengthen cultural tourism between the two continents,
- profesionālo kvalifikāciju savstarpējas atzīšanas veicināšanai, īpaši ar mākslu saistītajās nozarēs, tādējādi vienkāršojot kultūras darbinieku mobilitāti un mākslinieku apmaiņu,
- enhancing mutual recognition of professional qualifications, particularly in the arts disciplines, with a view to facilitating the mobility of 'cultural actors' and exchanges of artists and performers,
- pētniecības veicināšanai un augstskolu pasniedzēju, pētnieku un studentu apmaiņai jomās, kuras veicina Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu ekonomisko un zinātnisko attiecību nostiprināšanos, īpaši ņemot vērā sadarbības programmu augstākas un profesionālās izglītības jomā
- promoting research and exchanges by university teachers, research staff and students in fields which help to consolidate economic and scientific relations between the European Union and the United States, bearing in mind in particular their cooperation programme in higher education and vocational education and training
OV L 71, 13.3.2001., 8. lpp ,
OJ L71 of 13.3.2001, p.8 ;
- izpratnes veidošanai par zināšanu sabiedrības nozīmi un mūžizglītības nostiprināšanai;
- awareness of the importance of a knowledge-based society and the consolidation of life-long learning;
82. aicina Eiropas iestādes veidot Amerikas partnera izpratni par darbību, ko Eiropas Savienība veic, lai atbalstītu UNESCO Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu;
Calls on the European Institutions to raise the awareness of their American partner regarding measures by the European Union in support of the UNESCO Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions.
Transatlantiskie dialogi
Transatlantic dialogues
91. atzīmē, ka citi transatlantiskie dialogi, kas notiek ārpus oficiālajiem nolīgumiem, arī palīdz stiprināt saites starp ES un ASV; iesaka pārskatīt pašreizējo transatlantisko dialogu struktūru un izpētīt jaunas daudzsološas jomas ciešākai sadarbībai;
Notes that other transatlantic dialogues existing outside the official agreements also contribute to foster ties between the EU and the US; recommends that the current structure of the transatlantic dialogues be reviewed and new promising areas for enhanced cooperation be explored;
Eiropas Parlamenta loma
The Role of the European Parliament
94. iesaka, lai vismaz Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs un ASV Kongresa vadība piedalītos nākamajā ES – ASV augstākā līmeņa sanāksmē un, lai tas būtu parasti, ka Eiropas Parlaments un ASV Kongress būtu iesaistīts ES – ASV augstākā līmeņa sanāksmju sagatavošanā un norisē;
Recommends that at least the President of the European Parliament and US Congress leadership participate in the next EU-US Summit and, as a general rule, that the European Parliament and the US Congress be associated with the preparation and actual holding of all future EU-US summit meetings;
96. lūdz Pārstāvju Palātu apsvērt pastāvīgās delegācijas izveidošanu, lai nodrošinātu, ka Transatlantiskais likumdevēju dialogs turpinās; turklāt jāizveido regulārs dialogs starp Eiropas Parlamentu un ASV Senātu;
Asks the House of Representatives to consider setting up a permanent delegation in order to ensure continuity to the TLD; furthermore, a regular dialogue should be instituted also between the European Parliament and the US Senate;
98. uzdod Parlamenta priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Amerikas Savienoto Valstu prezidentam un Kongresam.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and Commission, the governments and parliaments of the Member States and the President and Congress of the United States of America.
Pēdējos gados varbūt ir radies iespaids, ka saspīlējums transatlantiskajās attiecībās politiskajā jomā ir dažkārt ietekmējis ekonomikas sfēru.
In recent years, it may have appeared as if the strain on transatlantic relations in the political field had at times affected the economic sphere.
Varbūt arī šķiet, ka globalizācijas un tādu jauno tirgu kā Ķīna, Brazīlija vai Indija pievilcība ir samazinājusi transatlantisko ekonomisko saišu lielumu vai nozīmību.
It may have also appeared as if the appeal associated to globalization and emerging markets such as China, Brazil or India had reduced the magnitude or significance of transatlantic economic ties.
Tomēr, kā rāda nesenie akadēmiskie pētījumi un kā tas atspoguļots šajā ziņojumā, īstenībā ir pretēji: transatlantiskās tirdzniecības un ieguldījumu saites nekad nav bijušas stiprākas.
In fact, as recent academic work has demonstrated, and as reflected in this report, the opposite is true: transatlantic commercial and investment ties have never been stronger.
Visādā ziņā mums ir darīšana ar patiesi transatlantisku tirgu ar spēcīgu ekonomisko pamatu un kopēju vērtību un standartu izjūtu.
For all practical purposes, we are dealing with a genuine transatlantic market with powerful economic glue and a shared sense of common values and standards.
Tiešām, saspīlētu politisko attiecību apstākļos saistībā ar strīdiem par Irāku un, neskatoties uz to, ka banāni, eksporta kredīti un aviācijas subsīdijas joprojām piesaista plašsaziņas līdzekļu uzmanību, patiesība ir tā, ka ekonomiskās saites starp ES un ASV ir kļuvušas par svarīgu stabilizējošu balstu plašākām transatlantiskajām attiecībām.
Indeed, against the backdrop of tense political relations following the rows over Iraq, and despite the fact that bananas, export credits and aircraft subsidies keep on capturing media attention, the truth is that economic ties between the EU and the US have become an important stabilizing pillar for the broader transatlantic relationship.
Šis ziņojums pievēršas ES/ASV attiecību ekonomiskajai dimensijai.
This report focuses on the economic dimension of EU-US relations.
Tā darbība ir paredzēta paralēli un vienlaikus ar E. Brok ziņojumu Ārlietu komitejā, kas pievēršas politiskiem un ārlietu jautājumiem.
It is set to run in parallel and synchrony with Mr. Brok's report in the Committee on Foreign Affairs, which concentrates on the political and foreign affairs issues.
Pamatojoties uz vispāratzītu parlamentāro sadarbību, referents ir nolēmis pievērsties ES un ASV ekonomisko attiecību ārējās dimensijas vienojošai struktūrai un galvenajiem elementiem, kamēr citas parlamentārās komitejas savos atzinumos par šo ziņojumu pievēršas specifiskiem jautājumiem savās atbildības jomās.
The rapporteur, on the basis of a well established parliamentary co-operation, has undertaken to focus on the overarching framework and main elements of the external dimension of EU-US economic relations while other parliamentary committees are concentrating in their opinions to this report on the specific issues falling under their area of responsibility.
Kopējam rezultātam būtu jābūt vispusīgam, strukturētam un līdzsvarotam ziņojumam, kas aptver galvenās sadarbības jomas un izvirza priekšlikumus par galvenajām problēmām.
The overall result should be a comprehensive, structured and well-balanced report covering the main areas of co-operation and making proposals on key issues.
Ziņojumam ir četras galvenās iedaļas.
The report is structured under four main sections.
Pirmajā iedaļā „Faktisks transatlantiskais tirgus” ir analizēta ES un ASV ekonomiku savstarpējās atkarības pakāpe.
First, the section "A de facto Transatlantic Market" analyses the extent to which the EU and the US economies have become interdependent.
Otrajā iedaļā „Turpmākais ceļš– stiprākas transatlantiskās partnerattiecības” ir piedāvāts jauns transatlantisko partnerattiecību līgums, kas paredz „no šķēršļiem brīva transatlantiskā tirgus” izveidošanu līdz 2015. gadam.
The second section, "the way ahead: a stronger transatlantic partnership" proposes a new Transatlantic Partnership Agreement that leads to the achievement of a "barrier-free transatlantic market" by 2015.
Sagaidot 2006. gada augstākā līmeņa sanāksmi, trešajā iedaļā ir aplūkoti ES/ASV ekonomikas ministru 2005. gada sanāksmes rezultāti.
In view of the upcoming 2006 Summit, the third part deals with the results of the EU -US Economic Ministerial of November 2005.
Iedaļa attiecas uz ES un ASV Kopējās darba programmas 11 jomām, un tā ir paredzēta, lai veicinātu transatlantisko ekonomisko integrāciju.
It covers the 11 areas of the Joint EU-US Work programme to move forward transatlantic economic integration.
Šeit ļoti būtisks ir citu komiteju ieguldījums.
Contributions from other committees are particularly relevant here.
Un pēdējā, bet ne mazāk svarīgā, ir ceturtā iedaļa, kas veltīta Eiropas Parlamenta lomai.
Last but not least, the fourth and last part of the report is devoted to the role of the European Parliament.
I. Faktisks transatlantiskais tirgus
I. A de facto Transatlantic Market
Lai gan daudz ir rakstīts un runāts par transatlantisko šķirtni, transatlantiskās ekonomiskās integrācijas un savstarpējās atkarības pakāpe ir nepietiekami novērtēta un atzīta.
While much has been written and said about the transatlantic divide, there has been little analysis or recognition of the degree of transatlantic economic integration and interdependence.
Tirdzniecība starp diviem lielajiem tirgiem ir sasniegusi nepieredzētu līmeni, padarot Amerikas Savienotās Valstis un Eiropas Savienību par savstarpēji lielākajiem tirdzniecības partneriem, kuru tirdzniecības apjoms pārsniedz miljardu eiro dienā.
Trade between the two great markets has reached unprecedented levels, making the United States and the European Union each other's main trading partner by far, with a trade relationship alone that is worth a billion Euros a day.
Savstarpēji tieši ārvalstu ieguldījumi (nozīmīgākais pārrobežu integrācijas veids) otrpus Atlantijas okeānam tagad pārsniedz 1500 miljardus eiro un ir ievērojami pieauguši, neraugoties uz politiskajām domstarpībām Irānas jautājumā: vairāk nekā puse ES tiešo ārvalstu ieguldījumu nonāk ASV, bet ES saņem no ASV gandrīz divas trešdaļas no kopējiem ārvalstu ieguldījumiem.
Mutual Foreign direct investment (the deepest form of cross-border integration) across the Atlantic now amounts to over € 1.5 trillion and has grown considerably, even as political dissent flared over Iraq: over half the EU's foreign direct investment goes to the US, while almost two thirds of foreign investment inflow into the EU comes from the US.
Filiāļu peļņa
Affiliate profits
Eiropas un ASV firmu ārzemju filiāles otras puses tirgū arī ir uzrādījušas rekorda transatlantiskās peļņas lielumus, uz ko norāda ārzemju filiāļu ienākumi pēdējos gados: ASV firmu ārzemju filiāļu ieguvums bija rekordliels (101 miljards eiro Eiropā 2004. gadā) un, neraugoties uz eiro stiprumu, Eiropas filiāļu peļņa ASV sasniedza rekordu – 66 miljardi eiro 2004. gadā, kas ir ievērojami vairāk nekā 47 miljardi 2003. gadā.
The activities of European and US foreign affiliates in each others' market have also witnessed record figures for transatlantic profits as measured by foreign affiliate income over the last years: U.S. foreign affiliates in Europe benefited from record profits ($101 billion in Europe in 2004) and, despite the strength of the Euro, European affiliate earnings in the US surged to a record $66 billion in 2004, well over the record earnings of $47 billion in 2003.
Visi šie skaitļi uzskatāmi rāda, kādā mērā ASV un Eiropas ekonomikas ir savstarpēji atkarīgas, nodrošinot izaugsmi un nodarbinātību.
All these numbers show revealingly to which extent US and European economies are interdependent for growth and employment.
Nesenais EDSO pētījums
A recent OECD study
OECD Ekonomikas daļa: Darba dokuments „Guvumi no preču tirgu liberalizācijas šķēršļu samazināšanas starptautiskai tirdzniecībai un ieguldījumiem: Amerikas Savienoto Valstu un Eiropas Savienības gadījums” .
OECD Economics Department: Working Paper "The Benefits Of Liberalising Product Markets And Reducing Barriers To International Trade and Investment : The Case of The United States and the European Union" .
2005. gada maijs. par šo parādību ļauj secināt, ka pilnīgi integrēta transatlantiskā ekonomika, kurā likvidēti visi palikušie ar tarifiem nesaistītie šķēršļi, varētu nodrošināt IKP pieaugumu līdz 3 % gan ASV, gan Eiropā.
May 2005 of this phenomenon concluded that a fully integrated transatlantic economy, eliminating all of the remaining non-tariff barriers could yield GDP growth of up to 3 %, both in the US and in Europe.
ES/ASV ekonomiskās saites nodrošina būtisku ieguldījumu nodarbinātībā, jo aptuveni 7 miljonus darba vietu katrā Atlantijas okeāna pusē jau tagad nodrošina transatlantiskā ekonomika, un tādēļ darba vietu nākotne ir atkarīga no tās uzlabotas darbības un paplašināšanās.
EU-US economic ties translate into a substantial volume of employment since close to 7 million jobs on either side are already provided by the transatlantic economy and therefore remain dependent on its improved functioning and expansion.
Ņemot vērā šos faktus un skaitļus, referents izvirza divus galvenos secinājumus: pirmkārt, transatlantiskajam tirgum ir ievērojams izaugsmes un nodarbinātības potenciāls, kas netiek izmantots pastāvošo šķēršļu dēļ, un, otrkārt, šīs unikālās attiecības nebūtu jāuzskata par garantētām, attiecoties pret tām nevis ar labdabīgu nevērību, bet gan ar vajadzīgo politisko saistību un uzmanības pakāpi.
In view of these facts and figures, the rapporteur puts forward two main conclusions: first, there is a sizeable potential for growth and employment in the Transatlantic market that lies untapped due to remaining barriers, and second, this unique relationship should not been taken for granted, treating it with benign neglect rather than the required degree of political engagement and attention.
Turpmākais ceļš – stiprākas transatlantiskās ekonomiskās partnerattiecības
The Way Ahead: Stronger Transatlantic Economic Partnership
Ņemot vērā šos faktus un skaitļus, galvenais jautājums ir – kurp virzīt ES/ASV attiecības.
The key question, then, in view of these facts and figures is where to take the EU-US relationship.
Pašreizējais status-quo nav atbilde.
The status-quo is not the answer.
Referents uzskata, ka jaunie uzdevumi – jaunie drošības riski un jaunās simtgades ģeopolitisko un ekonomisko iespēju priekšrocību izmantošana – prasa atjaunotas transatlantiskās partnerattiecības.
Indeed, the rapporteur believes that new challenges—new security risks and taking advantage of the geopolitical and economic opportunities of the new century—demand a renewed transatlantic partnership.
Tādēļ ir pienācis laiks noteiktākai politiskai vadībai un iztēlei no abu partneru puses, lai definētu kopējo stratēģiskās misijas apziņu un organizatorisko mērķi.
The moment has therefore arrived for greater political leadership and vision from both partners in order to define a common sense of strategic mission and organizational purpose.
Pēc desmit gadiem, kuru laikā attiecības noteica 1995. gada jaunā transatlantijas programma, ir jāiedarbina jauna pretencioza un pārstrādāta transatlantiskā partnerība, lai padarītu attiecības ar ASV mazāk retoriskas un vairāk virzītas uz ekonomisko izaugsmi un darba vietu radīšanu.
After a decade of EU-US relations governed by the 1995 New Transatlantic Agenda, a new ambitious and re-focused transatlantic partnership should be put into motion in order to make the relationship with the US less rhetorical and more programmed towards generating economic growth and job creation.
Transatlantiskā tirgus realitāte būtu jāietver operatīvā un stratēģiskā koncepcijā, kas var piesaistīt pietiekamu sabiedrisko un politisko atbalstu.
The reality of the transatlantic market should be put into an operational and strategic concept that can gather sufficient public and political support.
Tādēļ referents iesaka, lai līdz nākamajai 2006. gada augstākā līmeņa sanāksmei ES un ASV vienojas par 1995. gada jaunās transatlantijas programmas (JTP) un Transatlantiskās ekonomiskās partnerības (TEP) modernizēšanu, kam jānoved pie „transatlantiskā tirgus bez ierobežojumiem” sasniegšanas līdz 2015. gadam ar paātrinātu mērķa datumu 2010. gadā finansiāliem pakalpojumiem un kapitāla tirgiem.
That is why the rapporteur recommends that by the next 2006 summit the EU and the US agree to update the New Transatlantic Agenda (NTA) of 1995 and the Transatlantic Economic Partnership (TEP) that leads to the achievement of a "barrier-free transatlantic market" by 2015 with a 2010 accelerated target date for financial services and capital markets.
Referents uzskata, ka šāda jauna partnerattiecību nolīguma ekonomikas nodaļai būtu jānodrošina jauna arhitektūra, kas pamatojas uz trim galvenajiem pīlāriem: 1) regulējamu sadarbību; 2) horizontāla rakstura operatīvu sadarbības instrumentu kopumu, kas ietver efektīvu agrīnās informēšanas sistēmu, divpusēju tirdzniecības strīdu atrisināšanas mehānismu un trešās paaudzes vienošanos par konkurences likuma piemērošanu, un 3) nozaru ekonomiskās sadarbības nolīgumiem, kas pamatojas uz ES/ASV Kopējo darba programmu.
The rapporteur believes that the economic chapter of such new partnership agreement should provide for a new architecture based on three main pillars: 1) Regulatory co-operation; 2) A set of operational co-operation tools of an horizontal character, including an effective early warning system, a bilateral mechanism for the settlement of trade disputes and a third-generation agreement on the application of Competition Law, and 3) Sectoral economic co-operation agreements building on the Joint EU- US Work Programme.
Šeit ieteiktā partnerattiecību nolīguma jaunajai ekonomikas nodaļai saskaņā ar Ekonomikas iniciatīvu būtu jānodrošina īpaša programma ar tarifiem nesaistītu šķēršļu likvidēšanai galvenajos tirgos pārsvarā ar pakāpeniskas reglamentējošās nolīdzināšanas procesu un savstarpēju noteikumu un standartu atzīšanu.
This new economic chapter of the proposed partnership agreement should provide, in line with the Economic Initiative, a specific programme for the removal of non-tariff barriers in key markets, mainly through a process of gradual regulatory alignment and mutual recognition of rules and standards.
Papildu pasākumi Ekonomikas iniciatīvai un ES/ASV ekonomikas ministru 2005. gada 30. novembra sanāksmei
Follow-up to the Economic Initiative and the EU-US Economic Ministerial of 30 November 2005
“Iniciatīva transatlantijas ekonomikas integrācijas un izaugsmes uzlabošanai”, kas tika pieņemta 2005. gada augstākā līmeņa sanāksmē Vašingtonā, DC, nosprauž grandiozu programmu ekonomisko attiecību padziļināšanai.
The "Initiative to Enhance Transatlantic Economic Integration and Growth", which was launched at the June 2005 Summit in Washington, DC outlines an ambitious agenda for deepening economic relations.
Vissvarīgākais solis kopš šīs sanāksmes bija ES un ASV ekonomikas ministru pirmā sanāksme, kas notika Briselē 30. novembrī un kurā pieņēma trīs svarīgus lēmumus:
The most important step since the Summit was the first ever EU-US economic ministerial, held in Brussels on 30 November, and which adopted three important decisions:
- kopēju darba programmu ES/ASV 2005. gada samita Ekonomikas iniciatīvas īstenošanai;
- The joint work programme to implement the Economic Initiative of the 2005 EU-US Summit.
- uzsākt sadarbības stratēģijas īstenošanu intelektuālā īpašuma tiesību (IĪT) ieviešanai, par ko bija jāvienojas līdz 2006. gada augstākā līmeņa sanāksmei, un izveidot IĪT darba grupu;
- The launching of an IPR enforcement cooperation strategy to be agreed by the 2006 Summit and the creation of an IPR working group.
- nodibināt augsta līmeņa regulatīvo sadarbības forumu ar diviem pasākumiem 2006. gada pirmajā pusē.
- The establishment of the high-level Regulatory Cooperation Forum with two events in the first half of 2006.
Kopējā ES/ASV darba programma satur konkrētus pasākumus 11 jomās, lai veicinātu transatlantisko ekonomisko integrāciju.
The joint EU-US Work Programme contains concrete activities in 11 areas to move forward the transatlantic economic integration.
Šis ziņojums izceļ 11 jomas, izvirza īpašas prasības dažām no tām un aicina saskaņā ar iepriekšējo iedaļu abus partnerus iesaistīties pretenciozākā procesā ar lielāku virzības izjūtu, ilgtermiņa stratēģiskiem mērķiem un detalizētu grafiku kopēju pasākumu un projektu īstenošanai.
This report highlights the 11 areas, makes specific demands on several of them and calls, in line with the previous section, upon both partners to engage in a more ambitious process with a greater sense of direction, long term strategic objectives and a detailed timetable for the implementation of joint actions and projects.
Referents uzskata, ka ir būtiski, lai šis process ņemtu vērā likumdevēju un to neatkarīgo regulatīvo iestāžu īpašo lomu, kas likumdošanas procesā izstrādā regulējumu, īsteno noteikumus un pārrauga atbilstību.
The rapporteur believes that it is vital that this process takes into account the specific role of legislators and independent regulatory agencies, which convert legislation into regulation, implement the regulations, and supervise compliance.
Tādas aģentūras kā Pārtikas un zāļu administrācija (PZA) vai Vērtspapīru un apmaiņas komisija (VAK) nav atbildīgas par izpildvaras prioritātēm, bet drīzāk saņem savu mandātu no likumdevējiem.
Agencies such as the Food and Drug Administration (FDA) or the SEC are not answerable to the priorities of the executive branch, but rather receive their mandate from legislators.
Domstarpības ir partnerattiecību raksturīga iezīme
Differences are inherent in partnerships
Nav pārsteigums, ka domstarpības un tirdzniecības un ekonomiskie strīdi ir plašu un dziļu transatlantisko partnerattiecību dabīga sastāvdaļa.
Unsurprisingly, differences and trade or economic disputes are a natural component of the broad and deep transatlantic partnership.