natgillin/translations-raw huggingface dataset:
No vienas puses KPC ir kompetents personāls un modernas iekārtas, lai veiktu atzītu zinātniski tehnisko darbu; no otras puses, tas atbalsta ES politiku saglabāt pamatkompetenci un speciālās zināšanas arī turpmāk, rīkojot jauno zinātnieku mācības un veicinot viņu mobilitāti.
On the one hand the JRC has competent staff and state-of-the-art facilities to carry out recognized scientific/technical work; and on the other hand it supports the policy of the EU to maintain basic competencies and expertise for the future by training young scientists and fostering their mobility.
KPC darbības kodolenerģijas jomā paredzētas, lai apmierinātu vajadzības pētniecības un attīstības jomā, atbalstot gan Komisiju, gan dalībvalstis.
The nuclear activities of the JRC aim to satisfy the R&D requirements to support both Commission and Member States .
Šīs programmas mērķis ir izstrādāt un apkopot zināšanas, piedalīties debatēs par kodolenerģijas ražošanu, tās drošumu un uzticamību, ilgtspējīgumu un kontroli, ar to saistītajiem draudiem un problēmjautājumiem, ieskaitot novatoriskas/nākotnes reaktoru sistēmas.
The objective of this programme is to develop and assemble knowledge, to provide input to the debate on nuclear energy production, its safety and reliability, its sustainability and control, its threats and challenges, including innovative/future reactor systems.
I pielikums, Kopīgā pētniecības centra darbības kodolenerģijas jomā, darbības
Annex 1, Nuclear Activities of the Joint Research Centre, Activities
KPC darbības būs vērstas uz šādām jomām:
The JRC activities will focus on:
Kodoldrošība, īstenojot pētījumus par esošiem un jauniem degvielas cikliem, kā arī par reaktora drošību gan rietumu, gan Krievijas reaktoru veidam un par jauna reaktora projektu.
Nuclear Safety, in implementing research on existing as well as on new fuel cycles and on reactor safety of both Western and Russian reactor types as well as on new reactor design.
II pielikums, Finansēšanas shēmas, 1.
Annex II, Funding Schemes, 1.
Finansēšanas shēmas kodolsintēzes jomā
Funding Schemes in Fusion Energy
FINANSĒŠANAS SHĒMAS KODOLSINTĒZES JOMĀ
FUNDING SCHEMES IN FUSION ENERGY
Kodolsintēzes pētniecības jomas darbību īpatnības nosaka vajadzību ieviest īpašus noteikumus.
In the field of fusion energy research, the particular nature of the activities in the area necessitates the implement a tion of specific arrangements.
Finansiāls atbalsts tiks sniegts darbībām, kas tiek veiktas, pamatojoties uz procedūrām, kuras noteiktas:
Financial support will be given to activities carried out on the basis of procedures set out in:
1.1 asociācijas līgumos starp Komisiju un dalībvalstīm vai pilnīgi asociētām trešām valstīm vai vienībām dalībvalstīs vai pilnīgi asociētās trešās valstīs, kas nodrošina ES kodolsintēzes pētniecības programmas daļas izpildi saskaņā ar Līguma 10. pantu;
1.1 The Contracts of Association, between the Commission and Member States or fully Associated Third States or entities within Member States or fully Associated Third States which provide for the execution of part of the EU fusion energy research programme according to Article 10 of the Treaty;
1.2 Eiropas Kodolsintēzes attīstības nolīgumā (EFDA ), kas ir daudzpusējs nolīgums starp Komisiju un dalībvalstu vai to pilnvarotām organizācijām un asociētajām valstīm, kas cita starpā nodrošina bāzi tālākai kodolsintēzes tehnoloģijas pētniecībai asociētās organizācijās un rūpniecībā, JET iekārtu izmantošanu un Eiropas ieguldījumu starptautiskā sadarbībā;
1.2 The European Fusion Development Agreement (EFDA), a multilateral agreement concluded between the Commission and organisations in, or acting for, Member States and Associated States providing inter alia the framework for further research on fusion technology in associated organisations and in industry, use of the JET facilities and the European contribution to international cooperation;
1.3 Eiropas kopuzņēmumā ITER vajadzībām, pamatojoties uz Līguma II sadaļas 5. nodaļas 45. līdz 51. panta noteikumiem;
1.3 The European Joint Undertaking for ITER, based on the provisions of Article 45-51, Chapter 5, Title II of the Treaty;
1.4 starptautiskos nolīgumos starp Euratom un trešām valstīm, ietverot darbības kodolsintēzes pētniecības un attīstības jomā, jo īpaši ITER nolīgumu;
1.4 International agreements between Euratom and third countries covering activities in the field of fusion energy research and development, in particular the ITER Agreement;
1.5 jebkuros citos daudzpusējos līgumos starp Kopienu un asociētām organizācijām, jo īpaši Līgumā par personāla mobilitāti;
1.5 Any other multilateral agreement concluded between the Community and associated organisations, in particular the Agreement on Staff Mobility;
1.6 izmaksu dalīšanas pasākumos, lai veicinātu kodolsintēzes pētījumus un piedalītos tajos kopā ar institūcijām dalībvalstīs vai ar Euratom pamatprogrammu asociētās valstīs, kurām nav asociācijas līguma.
1.6 Cost -sharing actions to promote and contribute to fusion energy research with bodies in the Member States or the States associated with the Euratom framework programme in which there is no Contract of Association.
Papildus minētajām darbībām var veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai veicinātu un attīstītu cilvēkresursus, zinātnisko darbinieku stipendijas, integrētas infrastruktūras iniciatīvas, kā arī īpašus atbalsta pasākumus, jo īpaši nolūkā koordinēt kodolsintēzes pētniecību, veikt pētījumus šo darbību atbalstam, atbalstīt publikācijas, informācijas apmaiņu, kā arī mācības, lai veicinātu tehnoloģiju pārņemšanu.
In addition to the above activities, actions to promote and develop human resources, fellowships, integrated infrastructures initiatives as well as specific support actions may be undertaken in particular to coordinate fusion energy research, to undertake studies in support of these activities, to support publications, information exchange; and training in order to promote technology transfer.
II pielikums, Finansēšanas shēmas, 2.
Annex II, Funding Schemes, 2.
Finansēšanas shēmas citās jomās
Funding Schemes in Other Fields
FINANSĒŠANAS SHĒMAS CITĀS JOMĀS
FUNDING SCHEMES IN OTHER FIELDS
FINANSĒŠANAS SHĒMAS
FUNDING SCHEMES
Euratom pamatprogrammā atbalstītās darbības ar kodolsintēzes enerģiju nesaistītās jomās finansē, izmantojot vairākas finansēšanas shēmas.
The activities in other fields than fusion energy by the Euratom Framework Programme will be funded through a range of funding schemes.
Šīs shēmas – vai nu atsevišķi, vai kombinācijā ar citām – tiks izmantotas, lai finansētu dažādas visā Pamatprogrammā īstenoto darbību kategorijas.
These schemes will be used, either alone or in combination, to fund different categories of actions implemented throughout this Framework Programme.
Euratom pamatprogrammā atbalstītās darbības finansē, izmantojot vairākas finansēšanas shēmas.
The activities by the Euratom Framework Programme will be funded through a range of funding schemes.
Tāpēc, ka kodolsintēze netiks finansēta no ES budžeta līdzekļiem.
Since fusion will not be funded by EU public money.
Priekšlikums Padomes Lēmumam par Eiropas Atomenerģijas kopienas ( Euratom ) Septīto pamatprogrammu par kodolpētniecības un mācību pasākumiem (no 2007. līdz 2011. gadam)
Proposal for a Council decision concerning the seventh framework programme of the European Atomic Energy Community (Euratom) for nuclear research and training activities (2007 to 2011)
Priekšlikums Padomes lēmumam par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam)
Proposal for a Council decision concerning the seventh framework programme of the European Atomic Energy Community (Euratom) for nuclear research and training activities (2007 to 2011)
par Kopienas Lisabonas programmas īstenošanu: Pētniecības un inovāciju sekmēšana — ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai: kopēja nostāja
on Implementing the Community Lisbon Programme: More Research and Innovation - Investing for Growth and Employment: A Common Approach
Nodarbinātības un sociālo lietu komitejaS ATZINUMS...............................14
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs ..............14
ATZINUMS Sniegusi Kultūras un izglītības komiteja .....................................19
OPINION of the Committee on Culture and Education ................................18
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „Kopienas Lisabonas programmas īstenošana: Pētniecības un inovācijas sekmēšana — ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai: kopēja nostāja” ( KOM(2005)0488 ) un ar to saistītos Komisijas dienestu darba dokumentus ( SEC(2005)1253 un SEC(2005)1289 ,
– having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions entitled 'Implementing the Community Lisbon Programme: More Research and Innovation - Investing for growth and employment: A common approach' ( COM(2005)0488 ) and the accompanying Commission Staff Working Documents ( SEC(2005)1253 and SEC(2005)1289 ),
– ņemot vērā Lisabonas Eiropadomes prezidentūras 2000. gada 23.– 24. marta secinājumus un pieņemto lēmumu pārveidot Eiropas ekonomiku par viskonkurentspējīgāko, dinamiskāko un visvairāk uz zināšanām balstīto ekonomiku pasaulē,
– having regard to the Presidency Conclusions of the Lisbon European Council of 23-24 March 2000, which resolved to make Europe the world's most competitive and dynamic knowledge based economy,
– ņemot vērā Briseles Eiropadomes prezidentūras 2005. gada 22.– 23. marta secinājumus,
– having regard to the Presidency Conclusions of the Brussels European Council of 22-23 March 2005,
– ņemot vērā Briseles Eiropadomes prezidentūras 2006. gada 23.– 24. marta secinājumus,
– having regard to the Presidency Conclusions of the Brussels European Council of 23-24 March 2006,
– ņemot vērā Padomes 2005. gada 12. jūlija Ieteikumu 2005/601/EK par dalībvalstu un Kopienas vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2005–2008)
– having regard to the Council Recommendation 2005/601/EC of 12 July 2005 on the broad guidelines for the economic policies of the Member States and the Community (2005 to 2008)
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Investīcijas pētniecībā: darbības plāns Eiropai” ( KOM(2003)0226 ),
– having regard to the Commission Communication entitled ' Investing in research: an action plan for Europe' ( COM(2003)0226 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropadomes pavasara sanāksmei „Sadarbība izaugsmes un darbavietu attīstībai – jauns posms Lisabonas stratēģijā” ( KOM(2005)0024 ),
– having regard to the Commission Communication to the Spring European Council entitled 'Working together for growth and jobs - A new start for the Lisbon Strategy' ( COM(2005)0024 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam „Kopīgi pasākumi izaugsmei un nodarbinātībai: Kopienas Lisabonas programma” ( KOM(2005)0330 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament entitled ' Common Actions for Growth and Employment: The Community Lisbon Programme' ( COM(2005)0330 ),
– ņemot vērā Komisijas ziņojumu „Gada ziņojums par Eiropas Savienības pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasākumiem 2004. gadā” ( KOM(2005)0517 ),
– having regard to the Commission Report entitled 'Annual Report on research and technological development activities of the European Union in 2004' ( COM(2005)0517 ),
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam) ( KOM(2005)0119 ),
– having regard to the Commission proposal for a decision of the European Parliament and of the Council concerning the seventh framework programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007 to 2013) ( COM(2005)0119 ),
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas izveidi (no 2007. līdz 2013. gadam) ( KOM(2005)0121 ),
– having regard to the Commission proposal for a decision of the European Parliament and of the Council entitled 'Establishing a Competitiveness and Innovation Framework Programme (2007-2013)' ( COM(2005)0121 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei „Atjaunotās partnerības izaugsmei un darbavietām īstenošana – zināšanu kvalitātes pilnveidošana: Eiropas Tehnoloģiju institūts ( KOM(2006)0077 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the European Council entitled 'Implementing the renewed partnership for growth and jobs - Developing a knowledge flagship: the European Institute of Technology' ( COM(2006)0077 ),
– ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu „Eiropas Konkurētspējas ziņojums 2004. gadam” ( SEC(2004)1397 ),
– having regard to the Commission Staff Working Document entitled 'European Competitiveness Report 2004' ( SEC(2004)1397 ),
– ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu „Uzņēmumu politikas salīdzinošā novērtēšana: 2004. gada progresa ziņojuma rezultāti ( SEC(2004)1427 ),
– having regard to the Commission Staff Working Document entitled 'Benchmarking Enterprise Policy: Results from the 2004 Scoreboard' ( SEC(2004)1427 ),
– ņemot vērā Eiropas Inovāciju progresa ziņojumu 2005 – „Inovāciju gaitas salīdzinošā analīze”, kas skaidri rāda, ka inovāciju jomā Amerikas Savienotās Valstis un Japāna ir līderes,
– having regard to the European Innovation Scoreboard 2005 - Comparative Analysis of Innovation Performance which clearly shows that the United States and Japan are leaders in terms of innovation,
– ņemot vērā ekspertu grupas 2004. gada jūlija ziņojumu „Iestāžu darba pilnveidošana tehnoloģiju pārejai no zinātnes uz uzņēmumiem”,
– having regard to the expert group report of July 2004 entitled 'Improving institutions for the transfer of technology from science to enterprise' ,
– ņemot vērā ekspertu grupas 2004. gada ziņojumu „Intelektuālā īpašuma apsaimniekošana valsts finansētās pētniecības organizācijās: veidojot Eiropas pamatnostādnes”,
– having regard to the expert group report of 2004 entitled 'Management of intellectual property in publicly-funded research organisations: Towards European Guidelines',
– ņemot vērā Komisijas 2005. gada septembra ziņojumu „Nodarbinātība Eiropā 2005. gadā – jaunākās tendences un nākotnes izredzes”,
– having regard to the Commission report of September 2005 entitled ' Employment in Europe 2005 - Recent Trends and Prospects',
– ņemot vērā 2006. gada janvāra ziņojumu, ko sastādīja Neatkarīgā ekspertu grupa pētniecības, attīstības un jauninājumu jautājumos, kuru iecēla pēc Hemptonkortas sanāksmes „Novatoriskas Eiropas veidošana” ( Esko Aho ziņojums),
– having regard to the report of January 2006 drawn up by the Independent Expert Group on R&D and Innovation appointed following the Hampton Court Summit entitled 'Creating an Innovative Europe' ('Aho-report'),
- ņemot vērā 2005. gada 10. marta rezolūciju par zinātni un tehnoloģiju — nostādnes pētniecības atbalsta politikai Eiropas Savienībā
– having regard to its resolution of 10 March 2005 on science and technology - Guidelines for future European Union policy to support research
– ņemot vērā 2006. gada 19. janvāra rezolūciju par Eiropas Mazo uzņēmumu hartas īstenošanu
– having regard to its resolution of 19 January 2006 on implementing the European Charter for Small Enterprises
Minētajā dienā pieņemtie teksti , P6_TA(2006)0022 . ,
Texts Adopted of that date, P6_TA(2006)0022 . ,
– ņemot vērā 2006. gada 14. marta rezolūciju par Eiropas informācijas sabiedrību izaugsmei un nodarbinātībai
– having regard to its resolution of 14 March 2006 on a European information society for growth and employment
Minētajā dienā pieņemtie teksti , P6_TA(2006)0079 . ,
Texts Adopted of that date, P6_TA(2006)0079 . ,
– ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Kultūras un izglītības komitejas un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumus ( A6‑0204/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinions of the Committee on Culture and Education and the Committee on Employment and Social Affairs ( A6‑0204/2006 ),
A. tā kā Eiropa atpaliek no Amerikas Savienotajām Valstīm un Japānas izaugsmes, pētniecības un ražīguma ziņā, nespējot pārvērst kapitālā informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) izmantošanu, un piesaistīt investīcijas pētniecībai un attīstībai Eiropā;
A. whereas Europe lags behind the United States and Japan in terms of growth, research and productivity, failing to capitalise on Information and Communication Technologies (ICT) application or to attract R&D investment in Europe,
B. tā kā pētniecībai paredzēto resursu palielināšana ir priekšnoteikums veiksmīgām inovācijām, kas ir nepieciešamas ekonomiskai izaugsmei un darbavietu radīšanai;
B. whereas increasing the resources available for R&D is a prerequisite of the successful innovation needed for economic growth and the creation of jobs,
C. tā kā saskaņā ar ESAO ziņojumiem dotācijas pētniecībai un attīstībai palīdz uzņēmumiem veikt stratēģijas izmaiņas un īstenot organizatoriskas programmas, kā arī uzlabo attieksmi pret tehnoloģiju;
C. whereas OECD reports show that R&D grants help firms with strategic change and organisational routines, and improve attitudes towards technology,
D. tā kā kaut gan Eiropas labākie uzņēmumu investīcijas ir pasaules līmenī, privātā sektora aktivitātei pētniecības un attīstības jomā ir jābūt lielākai;
D. whereas while Europe’s best companies invest at world class levels, the private sector must make a greater effort in the area of R&D ,
E. tā kā mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) ieguldījums, lai attīstītu jaunus uz tehnoloģiju balstītus produktus, pakalpojumus un tirgus, ir atkarīgs no šo uzņēmumu spējas ieviest inovācijas, pētniecības darba pieauguma, pētniecības ārpakalpojumiem, to tīklu paplašināšanas, labākas pētniecības rezultātu ieviešanas un jaunu tehnoloģisko prasmju apgūšanas;
E. whereas the contributions of small and middle-sized enterprises (SMEs) to the development of new technology based products and services and markets are dependent upon their capacities to innovate, increase their research efforts , outsource research, extend their networks, better exploit research results and acquire technological know-how,
F. tā kā tirgus inovācijas varētu dot labumu tām Eiropas nozarēm, kuras tieši skar dalībvalstu pilsoņus un kam ir visaugstākais IKP;
F. whereas market innovation could benefit those European sectors which directly affect Member States' citizens and account for the highest levels of GDP,
G. tā kā atbalsta organizācijas, piemēram, mācību un pētniecības centri, finanšu iestādes un inovāciju un intelektuālā īpašuma konsultanti, kā arī vietējās un reģionālās attīstības aģentūras var palīdzēt palielināt uzņēmumu uzņēmējdarbības radošo potenciālu;
G. whereas support organisations such as training and research centres, financial institutions, innovation and intellectual property consultants and local and regional development agencies can help to maximise firms' creative business potential,
H. tā kā Eiropas neapmierinošies darba tirgus rādītāji, cilvēkresursu neefektīvā izmantošana, tirgus sadrumstalošanās un darbaspēka ierobežotā mobilitāte lielā mērā izskaidro lēno virzību uz Lisabonā un Stokholmā noteiktajiem mērķiem;
H. whereas Europe's weak labour market performance, inefficient use of human resources, market fragmentation and reduced labour mobility largely explain the poor progress made towards the Lisbon and Stockholm objectives,
I. tā kā strukturālie šķēršļi un vājie stimuli neveicina pieredzējušu zinātnieku lielāku mobilitāti;
I. whereas, structural barriers and insufficient incentives prevent greater mobility of established researchers,
J. tā kā Eiropas tehnoloģiju nodošanas iestādes un inovāciju rosināšanas centri (IRC) ļauj nodrošināt ātrāku ieviešanu tirgū, labāku jauno tehnoloģiju izplatību, intelektuālā īpašuma labāku apsaimniekošanu, pētījumu rezultātu labāku ieviešanu un labāku saskaņošanu ar esošajām dalībvalstu un reģionālajām shēmām;
J. whereas European Technology Transfer Institutions and Innovation Relay Centres (IRCs), allow faster commercialisation, a better dissemination of new technologies, the improved management of intellectual property, a better implementation of research results and better coordination with existing national and regional schemes,
K. tā kā „atvērto inovāciju” metodes pieņemšana palielinās pētniecības un attīstības spēju Eiropas Savienībā;
K. whereas adoption of the "Open Innovation" approach would boost R&D capacity in the European Union,
L. tā kā Komisijas ierosinātais pētniecības budžets finanšu shēmā nav strauji jāpalielina;
L. whereas the Commission's proposed research budget should not be back-loaded within the Financial Framework,
M. tā kā vairums ES finanšu instrumentu budžeta līdzekļu ir nepieciešami, lai vairotu MVU naudas līdzekļus, novērstu tirgus nepilnības un optimizētu Kopienas resursus, līdzsvarojot valsts un privāto kapitālu;
M. whereas a critical mass of EU budget resources for financial instruments is necessary, to enhance SME finance, tackle market failures and optimise Community resources, leveraging public and private capital,
N. tā kā pētniekiem ir nepieciešams pirmsieceres finansējums, lai veiktu tirgus novērtējumu, izstrādātu eksperimentālos un demonstrējumu projektus, kā arī darba prototipus jaundibinātiem uzņēmumiem un jaunu pētniecības projektu pārvēršanai par ienākumu avotu; un tā kā turpmākai uzņēmuma izaugsmei ir nepieciešams riska kapitāls;
N. whereas researchers need pre-seed finance in order to conduct market assessments, develop pilot and demonstration projects and working prototypes, for company start-ups and to commercialise new research products and whereas venture capital is needed for subsequent company growth,
1. mudina dalībvalstis, sākot no izglītības sistēmas zemākajiem līmeņiem, sekmēt uzņēmējdarbību un palielināt atbalstu mūžiglītībai, aktīvi veicinot IKT apmācību kā nodarbināto, tā bezdarbnieku vidū;
Urges Member States to promote entrepreneurship from the early stages of education onwards and to strengthen their support for life-long learning by actively encouraging ICT training amongst both the employed and unemployed persons;
4. aicina sniegt lielāku atbalstu labākajiem pētniekiem, īpaši jaunajiem pētniekiem, radot tiem pievilcīgākus darba apstākļus, samazinot juridiskos, administratīvos un ģeogrāfiskos šķēršļus, kā arī nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi kā Eiropas pētniekiem, tā arī viņu ārvalstu partneriem;
Calls for greater support to be given to the best European researchers, especially early-stage researchers, in the form of more attractive working conditions, the reduction of legal, administrative and geographical barriers and the equal treatment of European researchers with their foreign counterparts;
6. atzīst, ka stimuliem uzlabot zinātnieku un pētnieku nodarbinātības noteikumus un darbinieku nepārtrauktai apmācībai ir būtiska nozīme, lai sekmētu zinātniskās pieredzes apmaiņu;
Acknowledges that incentives to improve employment conditions for scientists and researchers and the ongoing training of the workforce are essential to encourage the sharing of scientific knowledge;
8. atbalsta priekšlikumu izstrādāt Eiropas Hartu par pētniekiem un Rīcības kodeksu par pētnieku pieņemšanu darbā, jo šīs iniciatīvas varētu mudināt lielāku skaitu studentu Eiropā nodarboties ar pētniecību universitātēs un vienlaikus būtu stimuls vislabākajiem ārvalstu pētniekiem, kuri ar sadarbības nolīgumu palīdzību būtu jāmudina pastāvīgi vai uz laiku veidot zinātnisko karjeru Eiropā, piemērojot īpašu politiku par īstermiņa vīzu piešķiršanu;
Supports the proposal to draft a European Charter for Researchers and a Code of Conduct for the Recruitment of Researchers, since these initiatives may encourage more European students to take up research at university while serving as an incentive to the best foreign researchers, who should be encouraged to pursue their research careers in Europe, either permanently, or temporarily as part of a cooperation agreement through a specific policy of granting short term visas;