natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tādēļ Eiropas politikai platjoslas pakalpojumu jomā jāatbalsta un jāuzlabo konkurence u jauninājumu ieviešanas iespējas, padarot par vispārēju normu to, ka Eiropas iedzīvotāji ir pieslēgti sakaru infrastruktūrai, un viņiem ir iespēja izvēlēties starp dažādiem pakalpojumiem un produktiem.
European policy for Broadband must therefore support and enhance the opportunities for competition and innovation, making it the absolute norm for Europe's citizens to be connected and have the opportunity of choosing between services and products.
Eiropas Savienības uzdevums nav finansēt platjoslas pakalpojumu ieviešanu.
The task of the Union is not to finance the deployment of broadband.
Atzīstot valsts iejaukšanās nepieciešamību, lai paātrinātu platjoslas tīkla segumu apgabalos, kur pakalpojumi nav pietiekami nodrošināti, ES ir jāņem vērā labāka regulējuma principi un konkurences tiesības.
While acknowledging the need for public intervention to increase coverage in under-served areas, it should respect better regulation principles and competition law.
Valsts iejaukšanās var papildināt privātus ieguldījumus, bet tai nekad nevajadzētu apsteigt privātā sektora iniciatīvas, tādejādi izkropļojot konkurenci.
Public intervention may complement private investment but should never pre-empt private sector initiatives and thereby distort competition.
Pamatnostādnes par kritērijiem un modalitātēm attiecībā uz struktūrfondu izmantošanu elektroniskām komunikācijām, ko Komisija publicēja 2003. gadā, parāda, kā sasniegt līdzsvaru starp valsts atbalstu, reģionālo attīstību un konkurences prasībām.
The guidelines on criteria and modalities of use of structural funds for electronic communications published by the Commission in 2003 illustrate how to strike a balance between public support, regional development and competition requirements.
Eiropas Savienības politikai jāatbalsta straujāks jauninājumu ieviešanas temps šajā nozarē, padarot Eiropu par visdinamiskāko pasaules tirgus daļu.
European Union policies must support a more rapid pace of innovation in this area, making Europe the most dynamic market in the world.
Eiropas Savienības finansējumam jāpamatojas uz vienlīdzīgas konkurences apstākļu prasībām un jābūt atvērtam visiem ienācējiem un konkurentiem kā visefektīvākajam veidam, kā gūt panākumus.
Funding from the European Union must be based on the requirements of a level playing field, open to new entrants and all competitors, as the most efficient way to achieve success.
Šā finansējuma nolūkam nevajadzētu būt tirgus pašregulējuma mehānisma aizvietošanai bet gan vajadzētu veicināt ieguldījumus, kuri citādi nebūtu iespējami, un jauninājumus, kas nodrošinās Eiropai līderes pozīciju saglabāšanu.
It must not aim to do what the market can do but contribute to the investment that otherwise would not be made and to the innovations that will keep Europe in the lead.
Tas ir Eiropas kopējās interesēs, lai ikvienam būtu platjoslas pieslēgums.
It is of a common European interest to have everyone connected to broadband.
Vērtība, ko tīkls sniedz katram tā lietotājam, ir atkarīga no tā, cik cilvēkiem vēl ir platjoslas pieslēgums.
The value that the net has for each of its users depends on the number of other people connected.
Tas paver ceļu pakalpojumu, zināšanu un alternatīvu apjomam, kuru var nodrošināt.
This determines the amount of service, knowledge and alternatives that can be provided for.
Kad visiem ES būs iespēja piekļūt platjoslas pakalpojumiem, iekšējo tirgu raksturos tūlītējas saziņas, pārrobežu integrācija, kā arī iespējas katram neatkarīgi no dzīvesvietas.
When everyone in the EU has the opportunity to have access to broadband, the internal market will be characterized by immediate communications and cross-border integration, as well as opportunities for everyone, regardless of where he or she might live.
Iekšējais tirgus kopā ar platjoslas pakalpojumiem, kas pieejami visiem iedzīvotājiem, nodrošina pamatu piekļuvei un pakalpojumu izmantošanai, ko veic 500 miljoni cilvēku, piemēram, e–izglītība, e–veselības aprūpe, e–pārvaldība un e–tirdzniecība.
The internal market, in combination with broadband access for all citizens, provides a base of 500 million people accessing and making use of services such as e-learning, e-health, e-governance and e-trade.
Pakalpojumu un zināšanu konverģence un sadale ir tas, ar kā palīdzību var sasniegt mērķi padarīt Eiropu par vadošo, uz zināšanām balstīto ekonomiku pasaulē.
It is the convergence and distribution of services and knowledge that can turn the goal of making Europe a leading knowledge-based economy in the world into a reality.
Tā ir iespēja, kuru nedrīkst izkropļot ar finansējumu un politiku, kas tiecas atbalstīt novecojušas struktūras, nevis jauninājumus, progresu un attīstību.
That is an opportunity that must not be distorted by funding and policies that tend to support over-aged structures instead of innovation, advancement and development.
Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejaS SniegTais ATZINUMS
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection
par Eiropas politikas izstrādāšanu attiecībā uz platjoslas sakaru pakalpojumiem
on Building a European Policy on Broadband
Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on the Internal Market and Consumer Protection calls on the Committee on Industry, Research and Energy, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
Sk. COM(2005)0400 Uz tirgu orientēta frekvenču spektra pārvaldības metode Eiropas Savienībā, kā arī COM(2005) 0411 Tālredzīga radiofrekvenču spektra politika Eiropas Savienībai.
COM(2005)0400 A market-based approach to spectrum management in the European Union as well as COM(2005) 0411 A forward looking radio spectrum policy for the European Union.
Otrais gada ziņojums. un ka arī Parlaments 2007. gada 14. februāra rezolūcijā „Par ES politiku attiecībā uz radiofrekvenču spektru” atbalsta šo nodomu
Second Annual Report. , and that this has also been supported by Parliament in its Resolution of 14 February 2007 "Towards a European policy on the radio spectrum"
Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0041 . ;
Texts Adopted , P6_TA(2007)0041 . ;
Eiropas politikas izstrādāšana attiecībā uz platjoslas sakaru pakalpojumiem
Building a European Policy on Broadband
Reģionālās attīstības komitejas SniegTAIS ATZINUMS
OPINION of the Committee on Regional Development
par Eiropas politikas izstrādāšanu platjoslu pakalpojumu jomā
on building a European policy on broadband
Reģionālās attīstības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus :
The Committee on Regional Development calls on the Committee on Industry, Research and Energy, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. tā kā viens no Lisabonas stratēģijas mērķiem ir tas, lai jebkura iedzīvotāju grupa, tostarp tie, kuri ir nelabvēlīgos apstākļos izglītības, vecuma, dzimuma, etniskās un sociālās izcelsmes un invaliditātes dēļ un kuru dzīves vieta ir mazāk attīstītos un attālos apgabalos, varētu gūt labumu no informatīvās sabiedrības priekšrocībām;
A. whereas one of the objectives of the Lisbon Strategy is that every section of the population should be able to benefit from the advantages of the information society, including those disadvantaged on the grounds of education, age, gender, ethnicity, social origin, disability, and those living in the least-favoured and remote areas,
B. tā kā Kopienas stratēģiskajās pamatnostādnēs par ekonomikas, sociālo un teritoriālo kohēziju 2007.-2013. gadam noteiktas šādas prioritāras darbības: pārliecināties, ka IKT infrastruktūras ir pieejamas tur, kur tirgus nevar tās nodrošināt par pieņemamu un pietiekamu cenu nepieciešamo pakalpojumu veikšanai, jo īpaši izolētās teritorijās, lauku apgabalos un jaunajās dalībvalstīs,
B. whereas the Community strategic guidelines for economic, social and territorial cohesion for 2007-2013 make a priority of ensuring the availability of ICT infrastructure where the market is unable to provide it at a reasonable cost and in sufficient quantity to accommodate the services required, particularly in isolated and rural districts and in the new Member States,
6. aicina Komisiju un dalībvalstis dot priekšroku platjoslas interneta risinājumiem un tehnoloģijām (lietojumprogrammu pakalpojumu sniedzēji, termināļu serveri u.c.) sabiedrības pārvaldes, izglītības nozares un MVU datorizācijā;
Calls on the Commission and Member States to give preference to broadband Internet solutions and technologies in the computerisation of government departments, the education sector and SMEs (e.g. application service providers, terminal servers);
8. atzīmē, ka perifēros, lauku, salu un attālākajos reģionos IKT ir daudz lietderīgākas, jo tās nodrošina to, ka attālums vairs nav šķērslis, veicinot patērētāju/pakalpojumu, pircēju/ražotāju, administrācijai pakļautu personu/valsts iestāžu attiecības, un ka tiek samazinātas izmaksas un saīsināti noteiktie termiņi;
Points out that, in the peripheral, rural, island and outermost regions, ICT are much more useful since they make it possible to ensure that distances no longer represent an obstacle by facilitating relations between users and services, customers and suppliers, members of the public and public authorities and to cut costs and stipulated deadlines in the performance of services;
10. aicina dalībvalstis un reģionālās iestādes lielāku vērību pievērst nozaru un reģionālām darbības programmām, ar ko paplašina IKT infrastruktūru, jo īpaši reģionos, kuri līdz šim šajā ziņā ir atstāti novārtā;
Calls on Member States and regional authorities for greater attention to be paid in sectoral and regional operational programmes to expanding ITC infrastructure, particularly in areas that have hitherto been neglected in this respect;
15. uzskata, ka, ņemot vērā ģeogrāfiskās īpatnības un dažu teritoriju un dalībvalstu atpalicību, ir vērts tieši ieguldīt jaunākajos tehnoloģiju sasniegumos: bezvada, satelīta, nesējstrāvas līnijās, radiopārraidē;
Believes it is appropriate, in the light of particular geographical circumstances and of the backlog in certain territories and Member States, to invest directly in the latest technological innovations, i.e. wireless, satellites, powerline, radio broadcasting;
17. aicina Komisiju un dalībvalstis attiecībā uz līniju un tīklu infrastruktūru, piemēram, ceļu, notekūdeņu sistēmas, apkures un energoapgādes tīklu u.c., izveidi izvirzīt obligātu prasību vienlaikus izbūvēt teletehniskos sakaru kabeļu kanālus, lai veicinātu optisko kabeļu tūlītēju vai vēlāku instalēšanu, un prasa jo īpaši stingri ievērot šo prasību saistībā ar ES finansētu infrastruktūru rekonstrukciju un būvniecību;
Calls on the Commission and Member States to make it compulsory to lay tele-technical ducts during the implementation of all line and network infrastructure investments, such as roads, sewage systems, water supply systems and heating and energy supply networks, so as to enable fibre-optic cables to be installed either immediately or at a later date, and calls for particularly strict compliance with this requirement to be ensured in connection with EU-funded infrastructure building and renovation work;
Eiropas politikas izstrādāšana platjoslu pakalpojumu jomā
Building a European policy on broadband
JuridiskāS komitejaS SniegTAIS ATZINUMS
OPINION of the Committee on Legal Affairs
par Eiropas platjoslas pakalpojumu politikas veidošanu
on Building a European Policy on Broadband
A. tā kā platjoslas pakalpojumu efektīva attīstība ir būtiski svarīga ekonomikas izaugsmei un uz zināšanām un informāciju balstītas Eiropas sabiedrības veidošanai, un tā kā šādiem pakalpojumiem jābūt viegli pieejamiem ikvienam,
A. whereas an effective development of broadband services is crucial to economic growth and to the creation of a knowledge and information-based European society, and whereas such services must be easily accessible to everyone,
B. tā kā attālākos un lauku apgabalos pieeja platjoslas tīkliem vēl arvien ir nepieņemami ierobežota, kaut kopumā Eiropā platjoslas pakalpojumi attīstās ļoti strauji;
B. whereas, although broadband services are developing very fast throughout Europe, access to broadband networks is still unacceptably limited in more remote and rural areas,
2. uzsver, ka mūsdienu tehnoloģiju attīstība jāveicina visos līmeņos un ka nepieciešami nopietni pūliņi, lai sekmētu pieeju tirgum un nodrošinātu godīgu konkurenci;
Stresses that the development of innovative technologies is to be encouraged at all levels, and that a serious effort is needed to promote access to the market and to maintain fair competition therein;
4. mudina Komisiju sniegt precīzākas vadlīnijas gadījumiem, kuros platjoslas pakalpojumus izvērš ar struktūrfondu palīdzību un kur šādi pakalpojumi jau daļēji tiek sniegti;
Urges the Commission to provide more precise guidelines to cover situations where broadband services are deployed with the aid of structural funds and where a partial supply of such services already exists;
Eiropas platjoslas pakalpojumu politikas veidošana
Building a European Policy on Broadband
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on the Visa Information System (VIS) and the exchange of data between Member States on short stay-visas
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2004)0835 )
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2004)0835 )
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 62. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) daļu un 66. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedza priekšlikumu ( C6‑0004/2005 ),
– having regard to Article 251(2) and Articles 62 point (2) (b) (ii) and 66 of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0004/2005 ),
– ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tiesību un iekšlietu komitejas ziņojumu ( A6‑0194/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A6‑0194/2007 ),
Treknraksts un slīpraksts norāda uz jaunu vai aizstātu tekstu, bet teksta svītrojums apzīmēts ar simbolu ▌.
Bold and italics marks new or replacement text while deleted text is marked with the symbol ▌.
PADOMES REGULAI
COUNCIL REGULATION
par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām
concerning the Visa Information System (VIS) and the exchange of data between Member States on short stay-visas
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 62. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) daļu un 66. pantu,
Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 62 (2)(b)(ii) and Article 66 thereof,
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu▌,
Having regard to the proposal from the Commission ▌,
saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru▌,
Acting in accordance with the procedure laid down in Article 251 of the Treaty▌,
(1) balstoties uz Padomes 2001. gada 20. septembra secinājumiem un uz Eiropadomes secinājumiem 2001. gada decembrī Lākenē, 2002. gada jūnijā Seviļā, 2003. gada jūnijā Salonikos un 2004. gada martā Briselē, Vīzu informācijas sistēmas (VIS) izveide ir viena no galvenajām iniciatīvām Eiropas Savienības politikā, kuras mērķis ir izveidot brīvības, drošības un tiesiskuma telpu.
(1) Building upon the conclusions of the Council of 20 September 2001, and the conclusions of the European Council in Laeken in December 2001, in Seville in June 2002, in Thessaloniki in June 2003 and in Brussels in March 2004, the establishment of the Visa Information System (VIS) represents one of the key initiatives within the policies of the European Union aimed at establishing an area of freedom, security and justice .
(2) Ar Padomes 2004. gada 8. jūnija Lēmumu 2004/512/EK, ar ko izveido Vīzu informācijas sistēmu (VIS)
(2) Council Decision 2004/512/EC of 8 June 2004 establishing the Visa Information System (VIS)
(3) Tagad ▌ir jānosaka VIS mērķi, darbības virzieni un atbildība par VIS un jāizveido nosacījumi un procedūras vīzu datu apmaiņai starp dalībvalstīm, lai atvieglotu vīzu pieteikumu un ar tiem saistīto lēmumu izskatīšanu, ņemot vērā VIS attīstības virzienus, ko Padome pieņēma 2004. gada 19. februārī, un jāpilnvaro Komisija izveidot VIS .
(3) It is now necessary to▌ define the purpose, the functionalities and responsibilities for the VIS, and to establish the conditions and procedures for the exchange of visa data between Member States to facilitate the examination of visa applications and the related decisions, taking into account the orientations for the development of the VIS adopted by the Council on 19 February 2004 and to give the Commission the mandate to set up the VIS .
(3a) Pārejas posmā Komisijai jāuzņemas atbildība par Centrālās VIS un valstu interfeisu operatīvo vadību, kā arī par Centrālās VIS un valstu interfeisu savstarpējo sakaru infrastruktūras atsevišķu aspektu operatīvo vadību.
(3a) For a transitional period, the Commission should be responsible for the operational management of the Central VIS, the National Interfaces and of certain aspects of the communication infrastructure between the Central VIS and the National Interfaces.
Ilgtermiņā un saskaņā ar ietekmes novērtējumu, kurā ietverta plaša alternatīvu analīze no finansiālā, operatīvā un organizatoriskā viedokļa, un saskaņā ar Komisijas tiesību aktu priekšlikumiem jāizveido par šiem uzdevumiem atbildīga pastāvīga vadības iestāde.
In the long term, and following an impact assessment containing a substantive analysis of alternatives from a financial, operational and organisational perspective, and legislative proposals from the Commission, a permanent Management Authority with responsibility for these tasks should be established.
Pārējas posmam nevajadzētu pārsniegt piecus gadus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.
The transitional period should last for no more than five years from the date of entry into force of this Regulation.
(4) Atvieglojot tādu datu apmaiņu starp dalībvalstīm, kas attiecas uz pieteikumiem un ar tiem saistītiem lēmumiem, Vīzu informācijas sistēmas mērķim jābūt uzlabot kopējās vīzu politikas īstenošanu, konsulāro sadarbību un konsultācijas starp centrālajām konsulārajām iestādēm, tādējādi ▌ atvieglojot vīzu pieteikumu procedūras un novēršot „vīzu izdevīgāku iegādi”, kā arī sekmējot cīņu pret viltojumiem un pārbaudes ārējos robežšķērsošanas punktos un dalībvalstu teritorijā.
(4) The Visa Information System should have the purpose of improving the implementation of the common visa policy, consular cooperation and consultation between central consular authorities by facilitating the exchange of data between Member States on applications and on the decisions relating thereto, in order to facilitate the visa application procedures and prevent▌ ‘visa shopping’ and to facilitate the fight against fraud and checks at external border crossing points and within the territory of the Member States.
VIS jāpalīdz arī ▌ identificēt personas, kas, iespējams, neatbilst vai vairs neatbilst nosacījumiem par ieceļošanu, atrašanos vai uzturēšanos dalībvalstu teritorijā, un piemērot Padomes 2003. gada 18. februāra Regulu (EK) Nr. 343/2003, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa patvēruma pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm
The VIS should also assist in the identification of any person who may not, or may no longer fulfil the conditions for entry to, stay or residence on the territory of the Member States, and facilitate the ▌application of Council Regulation (EC) No 343/2003 of 18 February 2003 establishing the criteria and mechanism for determining the Member State responsible for examining an asylum application lodged in one of the Member States by a third country national
(4a) Šī regula pamatojas uz kopējās vīzu politikas acquis .
(4a) This Regulation is based on the acquis of the common visa policy.
Dati, ko apstrādās VIS, jānosaka, ņemot vērā datus, kuri ir vienotajā vīzas pieteikuma veidlapā, kas ieviesta ar Padomes 2002. gada 25. aprīļa Lēmumu 2002/354/EK par Kopīgās konsulārās instrukcijas diplomātiskajām pārstāvniecībām un konsulārajiem dienestiem attiecībā uz vīzām (tālāk tekstā — „Kopīgā konsulārā instrukcija”) III daļas pielāgošanu un 16. pielikuma izveidi, un informāciju, kas ir vīzas uzlīmē, kā paredzēts Padomes 1995. gada 29. maija Regulā (EK) Nr. 1683/95, ar ko nosaka vienotu vīzu formu.
The data to be processed by the VIS should be determined in view of the data provided by the common form for visa applications as introduced by Council Decision 2002/354/EC of 25 April 2002 on the adaptation of Part III of, and the creation of an Annex 16 to, the Common Consular Instructions on visas for the diplomatic missions and consular posts (hereinafter referred to as 'the Common Consular Instructions') , and the information on the visa sticker provided for in Council Regulation (EC) No 1683/95 of 29 May 1995 laying down a uniform format for visas.
(5) Vīzu informācijas sistēmai jābūt saistītai ar dalībvalstu sistēmām , lai dalībvalstu kompetentās iestādes varētu apstrādāt datus saistībā ar vīzu pieteikumiem un izsniegtām, anulētām, atsauktām vai pagarinātām vīzām.
(5) The Visa Information System should be connected to the national systems of the Member States to enable competent Member States’ authorities to process data on visa applications and on visas issued, annulled, revoked or extended.
(6) Datu ievadīšanas, grozīšanas, dzēšanas un aplūkošanas nosacījumiem un procedūrām VIS jābalstās uz procedūrām, kuras paredz Kopīgā konsulārā instrukcija ▌.
(6) The conditions and procedures for entering, amending, deleting and consulting the data in the VIS should take into account the procedures laid down in the Common Consular Instructions▌.
(7) VIS jāiestrādā tās sistēmas tehniskie aspekti, kuru izmanto konsultācijām ar centrālajām valsts iestādēm, kā to paredz 17. panta 2. punkts Konvencijā, ar kuru īsteno 1985. gada 14. jūnija Nolīgumu par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopējām robežām
(7) The technical functionalities of the network for consulting the central national authorities as laid down in Article 17(2) of the Convention implementing the Agreement of 14 June 1985 on the gradual abolition of checks at common borders
OV L 239, 22.9.2000., 19. lpp. .
OJ L 239, 22.9.2000, p.
(9) Lai nodrošinātu vīzas pieteikumu iesniedzēju personas uzticamu pārbaudi un identifikāciju, VIS ir jāapstrādā biometrijas dati.
(9) To ensure reliable verification and identification of visa applicants, it is necessary to process biometric data in the VIS.
(10) Jānosaka tās dalībvalstu kompetentās iestādes, kuru pienācīgi pilnvarotiem darbiniekiem būs atļauja piekļūt datiem un ievadīt, grozīt, dzēst vai aplūkot datus VIS īpašajiem nolūkiem saskaņā ar šo regulu tādā apjomā, kāds vajadzīgs šo darbinieku pienākumu izpildei.
(10) It is necessary to define the competent Member States’ authorities, duly authorised staff of which are to have access to enter, amend, delete or consult data for the specific purposes of the VIS in accordance with this Regulation to the extent necessary for the performance of their tasks.
(10a) Jebkurai VIS datu apstrādei jābūt samērīgai ar vēlamajiem mērķiem un nepieciešamai, lai kompetentās iestādes varētu pildīt savus pienākumus.
(10a) Any processing of VIS data should be proportionate to the objectives pursued and necessary for the performance of tasks of the competent authorities.