natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(a) ietekmi uz sabiedrību ( skarto iedzīvotāju skaits );
• public effect (number of members of the population affected) ;
· ietekmi uz iedzīvotājiem;
• effect on the population;
(b) ietekmi uz ekonomiku (ekonomisko zaudējumu nozīmīgums/produktu vai pakalpojumu vērtības zaudēšana);
• economic effect (significance of economic loss and/or degradation of products or services);
· ietekmi uz iekšējo tirgu (ekonomisko zaudējumu nozīmīgums/produktu vai pakalpojumu vērtības zaudēšana);
• effect on the internal market (significance of economic loss and/or degradation of products or services);
Svarīgs precizējums.
Necessary clarification.
d) "Neaizsargātība" nozīmē kritiskās infrastruktūras uzbūves, īstenošanas vai darbības elementa īpašības, kas to pakļauj infrastruktūras traucējumu vai iznīcināšanas draudiem, kuri ietver atkarības no cita veida infrastruktūras.
d) “vulnerability” means a characteristic of an element of the critical infrastructure's design, implementation, or operation that renders it susceptible to disruption or destruction by a threat and includes dependencies on other types of infrastructure;
d) " Struktūras neaizsargātība" nozīmē kritiskās infrastruktūras uzbūves, īstenošanas vai darbības elementa īpašības, kas to pakļauj infrastruktūras traucējumu vai iznīcināšanas draudiem, kuri ietver atkarības no cita veida infrastruktūras.
d) “ structural vulnerability” means a characteristic of an element of the critical infrastructure's design, implementation, or operation that renders it susceptible to disruption or destruction by a threat and includes dependencies on other types of infrastructure;
Ja to pieņems, būs jāveic nepieciešamās izmaiņas visā tekstā.)
Adopting it will necessitate corresponding changes throughout)
3. panta 1. un 2. punkts
Article 3, paragraphs 1 and 2
Daudzpusējos un nozaru kritērijus, kas jāizmanto, lai apzinātu Eiropas kritiskās infrastruktūras veido, pamatojoties uz esošajiem aizsardzības kritērijiem, un pieņem saskaņā ar 11. panta 3. punkta procedūru.
The cross-cutting and sectoral criteria to be used to identify European Critical Infrastructures shall be based on existing protection criteria and adopted in accordance with the procedure referred to in Article 11(3).
Eiropas Parlamentu nekavējoties un pilnībā informē, ja Komisija Padomei iesniedz pasākumus vai priekšlikumus veicamajiem pasākumiem.
The European Parliament shall be fully informed without delay if the Commission submits measures, or proposals for measures to be taken, to the Council.
Daudzpusējos kritērijus, ko piemēro horizontāli visām Eiropas kritiskās infrastruktūras nozarēm, pieņem, ņemot vērā konkrētas infrastruktūras darba pārtraukšanas vai iznīcināšanas seku nopietnību.
The cross-cutting criteria having a horizontal application to all European critical infrastructure sectors shall be developed taking into account the severity of the effect of the disruption or destruction of a particular infrastructure.
Nozaru kritērijus pieņem prioritārām nozarēm un veido, pamatojoties uz esošajiem nozarēm atbilstošajiem aizsardzības pasākumiem, ņemot vērā konkrēto infrastruktūras nozaru īpašības un iesaistot visas attiecīgās ieinteresētās personas , jo nozaru speciālistiem ir īpaša pieredze, zināšanas un prasības attiecībā uz konkrētās kritiskās infrastruktūras aizsardzību .
The sectoral criteria shall be developed for priority sectors and be based on existing sector-based protection measures, taking into account the characteristics of individual critical infrastructure sectors and involving all relevant stakeholders , given that each sector possesses particular experience and expertise and has different requirements concerning the protection of their critical infrastructure.
Turpmākajos nozaru pasākumos jāņem vērā šī direktīva, lai izvairītos no iespējamas dublēšanās vai pretrunām.
Future sectoral measures shall take account of this Directive in order to avoid possible duplication or contradiction.
Prioritārās nozares, kas izmantojamas ar mērķi izstrādāt kritērijus, kas sniegti 1. pantā, saskaņā ar 11. panta 3. punktā minēto procedūru ik gadu apzina no to nozaru vidus, kas iekļauti I pielikumā.
The priority sectors to be used for the purposes of developing the criteria provided for in paragraph 1 shall be identified in accordance with the procedure referred to in Article 11(3) on an annual basis from among those listed in Annex I.
Pamatojoties uz paziņojumiem saskaņā ar 3. panta 3. punkta otro daļu un citu tās rīcībā esošu informāciju, Komisija piedāvā kritisko infrastruktūru sarakstu, kas noteiktas kā Eiropas kritiskās infrastruktūras.
On the basis of the notifications made pursuant to the second paragraph of Article 3(3) and any other information at its disposal, the Commission shall propose a list of critical infrastructures to be designated as European Critical Infrastructures.
Komisija nekavējoties un pilnībā sniedz Parlamentam precizētu šajā sarakstā minēto informāciju.
The Commission shall fully inform the European Parliament without delay of the details of this list.
Katra dalībvalsts iesniedz Komisijai kopsavilkumu par konkrētu neaizsargātību, draudiem un riskiem katra no nozarēm, kas minētas I pielikumā, 18 mēnešus pēc 4. panta 2. punktā minētā saraksta pieņemšanas un pēc tam ik pēc diviem gadiem.
Each Member State shall report to the Commission on a summary basis on the types of vulnerabilities, threats and risks encountered in each sector referred to in Annex I within 18 months following the adoption of the list provided for in Article 4(2) and thereafter on an ongoing basis every two years
Katra dalībvalsts iesniedz Komisijai kopsavilkumu par konkrētu neaizsargātību, draudiem un riskiem katra no nozarēm, kas minētas I pielikumā, 12 mēnešus pēc 4. panta 2. punktā minētā saraksta pieņemšanas un pēc tam ik pēc diviem gadiem.
Each Member State shall report to the Commission on a summary basis on the types of vulnerabilities, threats and risks encountered in each sector referred to in Annex I within 12 months following the adoption of the list provided for in Article 4(2) and thereafter on an ongoing basis every two years
Procedūras saīsinājums.
Shortens the procedure.
Vienotu metodiku neaizsargātības, riska un draudu novērtējumiem attiecībā uz Eiropas kritiskajām infrastruktūrām var izstrādāt pa nozarēm saskaņā ar 11. panta 3. punktā minēto procedūru un piedaloties attiecīgajām ieinteresētajām personām .
Common methodologies for carrying out vulnerability, threat and risk assessments in respect of European Critical Infrastructures may be developed on a sectoral basis in accordance with the procedure referred to in Article 11(3) and with the participation of those concerned .
Komisija , sadarbojoties ar dalībvalstīm, atbalsta noteikto Eiropas kritisko infrastruktūru īpašniekus/apsaimniekotājus, sniedzot piekļuvi informācijai un vērtīgas pieredzes apmaiņai, paraugpraksēm un metodikai, kas attiecas uz kritisko infrastruktūru aizsardzību.
The Commission shall, in coordination with the Member States, support the owners/operators of designated European Critical Infrastructures by providing access to information and exchanges of proven experience , practices and methodologies related to critical infrastructure protection.
Dalībvalstis nodrošina, ka Eiropas kritiskās infrastruktūras aizsardzības informācija, kas iesniegta dalībvalstīm vai Komisijai, tiek izmantota tikai Eiropas kritiskās infrastruktūras aizsardzības mērķiem.
Member States shall ensure that European Critical Infrastructure Protection Information submitted to the Member States or to the Commission, is not used for any purpose other than the protection of European critical infrastructures.
Subsidiaritātes principa ievēro šana.
Consideration of the subsidiarity principle.
12. panta 1.punkta 1. daļa
Article 12, paragraph 1, subparagraph 1
Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai vēlākais līdz 2008. gada 1. jūlijam izpildītu šīs direktīvas prasības.
Member States shall bring into force the laws, regulations and administrative provisions necessary to comply with this Directive by 1 July 2008 at the latest.
Reālistiskāks termiņš.
More realistic timeframe .
Eiropas kritisko infrastruktūru uzskaite, klasifikācija un aizsardzība
Identification, designation and protection of European Critical Infrastructure
Transporta un tūrisma komitejas ATZINUMS
OPINION of the Committee on TRANSPORT AND TOURISM
2004. gada jūnijā — neilgi pēc Madridē notikušā uzbrukuma vilcieniem — Eiropas Padome uzdeva Komisijai izstrādāt plašu stratēģiju par kritisko infrastruktūru aizsardzību pret terora aktiem.
In June 2004, shortly after the train bombings in Madrid, the European Council instructed the Commission to prepare an overall strategy to protect critical infrastructure from acts of terrorism.
2005. gada novembrī Komisija pieņēma Zaļo grāmatu par Eiropas programmu kritisko infrastruktūru aizsardzībai (EPKIA), kurā ietvertas iespējamās stratēģijas attiecībā uz to, kā īstenot EPKIA un kritiskās infrastruktūras brīdinājuma informācijas tīklu (KIBIT).
This led in November 2005 to the Commission Green Paper on a European Programme for Critical Infrastructure Protection (EPCIP), setting out potential strategies for implementing EPCIP and for a Critical Infrastructure Warning Information Network (CIWIN).
Tieslietu un iekšlietu Padome 2005. gada decembrī aicināja Komisiju vēlākais līdz 2006. gada jūnijam iesniegt priekšlikumu Eiropas programmai kritisko infrastruktūru aizsardzībai (EPKIA).
In December 2005 the Council of Ministers for Justice and Home Affairs instructed the Commission to submit a proposal on EPCIP no later than June 2006.
2006. gada decembra Komisijas paziņojums par EPKIA paredz vairākus komponentus šādas programmas pamatam.
The Commission’s December 2006 communication on EPCIP sets out a number of elements which the framework of such a programme might comprise including, this proposal for a directive containing a procedure for the identification and designation of European Critical Infrastructure in need of improved protection.
Viens no šīs programmas komponentiem ir šis direktīvas projekts, kurā ir iekļauta kārtība to Eiropas kritisko infrastruktūru (EKI) apzināšanai un noteikšanai, kuru aizsardzība jāuzlabo.
This directive is intended to complement existing national programmes on the protection of important infrastructures and to be built on existing Critical Infrastructure sector-based measures.
Komisija ierosina uzskatīt, ka infrastruktūra ir uzskatāma par kritisku Eiropas līmenī, ja tās darbības traucējumi vai pārtraukšana ietekmē divas vai vairākas dalībvalstis vai arī vienu citu dalībvalsti, izņemot to, kurā kritiskā infrastruktūra atrodas.
The Commission proposes that an infrastructure should be a designated as a European Critical Infrastructure if its disruption or destruction would affect two or more Member States, or a single Member State if the critical infrastructure is located in another Member State.
Katrai dalībvalstij jāapzina tādas EKI savā suverēnajā teritorijā vai arī ārpus tās, kas varētu ietekmēt šo teritoriju, un paziņot par tām Komisijai.
Each Member State should identify European Critical Infrastructure (ECI) located within its territory as well as critical infrastructures outside its territory that may have an impact on it, and notify such the Commission of such infrastructures.
Pamatojoties uz to, Komisija vēlas centralizēti sagatavot konkrētu EKI sarakstu, izmantojot komitoloģijas procedūru.
On this basis the Commission intends to draw up centrally, under the comitology procedure, a specific list of European Critical Infrastructures.
Līdzās šim direktīvas priekšlikumam par EKI apzināšanas un noteikšanas procedūru, spēkā paliek arī attiecīgo nozaru tiesību normas.
Alongside this proposal for a directive on the identification and designation of European Critical Infrastructure, existing sector-specific legislation will remain in force.
Piemēram, satiksmes nozarē jau pastāv likumā nostiprināti noteikumi par drošību, tostarp attiecībā uz kuģiem un ostu teritorijām, lidostām, civilo aviāciju un bīstamu kravu pārvadāšanu.
In the transport sector, for example, security legislation already exists, e.g. for vessels and port facilities, airports, civil aviation and the transport of dangerous goods.
Atzinuma sagatavotājas priekšlikumi grozījumiem
Rapporteur’s amendments
Atzinuma sagatavotāja uzskata, ka Komisija ar šo direktīvas projektu ir pārsniegusi savu kompetenci, nepareizi izprotot priekšnoteikumus attiecībā uz uzdevumu sadali un cenšas panākt mērķi, ar kuru tiks pārkāpts subsidiaritātes princips.
Your rapporteur believes that, with this proposal for a directive, the Commission is exceeding its powers, misunderstanding its instructions and seeking to achieve an objective which contravenes the subsidiarity principle.
Iniciatīvai par kritisko infrastruktūru aizsardzību jānodrošina iekšējā drošība.
The initiative on the protection of critical infrastructure is intended to guarantee internal security.
Šī nav iniciatīva, lai nodrošinātu iekšējā tirgus stabilitāti.
It is not an initiative to protect the stability of the Internal Market.
Pretēji savam patiesajam uzdevumam rīkoties tā, lai papildinātu dalībvalstu veiktos pasākumus, Komisija, acīmredzot, vēlas tos aizstāt.
Rather than complementing the measures of the Member States, which is its real task, the Commission clearly wishes to replace the Member States’ existing measures.
Ierosinātā sistēma par ziņojuma iesniegšanas pienākumu rada papildu un neproduktīvas birokrātiskas struktūras.
The proposed system of reporting requirements creates additional and counter-productive bureaucratic structures.
Atzinuma sagatavotāja uzskata, ka kritisko infrastruktūru apzināšana un iekļaušana sarakstā ir tikai dalībvalstu tiesības.
Your rapporteur considers that critical infrastructures should be identified and designated solely by the Member States.
Viņa iestājas pret to, ka dalībvalstīm noteiktu pienākumu ziņot Komisijai par konkrētām kritiskām infrastruktūrām.
She opposes the requirement for the Member States to notify the Commission of specific critical infrastructures.
Tas būtu pretrunā valstu drošības interesēm, jo Eiropas līmeņa kritisko infrastruktūru saraksts būtu ļoti interesanta informācija teroristiem.
This would be against national security interests, since a European list of critical infrastructures would be an interesting source of information to terrorists.
Šķiet, ka tikai decentralizēta EKI pārvaldība dalībvalstīs būtu piemērots veids, kā mazināt apdraudējuma iespējamību.
In order to reduce the level of risk the only appropriate measure would seem to be devolved management of ECI in the Member States.
Par Eiropas kritiskām infrastruktūrām būtu jāuzskata tikai tādas, kuru darbības pārtraukšana vai iznīcināšana attiektos uz vismaz trim dalībvalstīm vai arī uz divām citām dalībvalstīm, izņemot to, kurā atrodas kritiskā infrastruktūra.
The only infrastructures which should be regarded as critical from a European point of view are those whose disruption or destruction would affect at least three Member States, or two Member States other than the one in which they are located.
Tāpat Komisijas līmenī vajadzētu vispārīgi formulēt un uzskaitīt tikai apdraudētās prioritārās nozares, kā arī izvirzīt pamatkritērijus, kuri izriet no infrastruktūras nozīmīguma attiecībā uz iedzīvotāju (apgādes) drošību.
Furthermore, all that should be done centrally by the Commission is to define and list in general terms the European priority sectors at risk, and to draw up fundamental criteria based on the importance of the infrastructure to the security (of supply) of the population.
Pieņemot lēmumu, vai infrastruktūru jāuzskata par kritisku, jāņem vērā arī cilvēka faktors.
In deciding whether an infrastructure is critical, the “human factor” must therefore be taken into consideration.
Jāprecizē, ka, nosakot pasākumu, jāņem vērā iedzīvotāju intereses, un ka ierosinātie noteikumi tiek ieviesti viņu labklājības nodrošināšanai.
It needs to be made clear that this directive centres on the citizen and that the proposed rules are being adopted for his welfare, since the proposal for a directive is intended to contribute to better public security and thus improve quality of life for citizens.
Tādēļ, izdarot precizējumus, būtu jāiekļauj arī tuneļi, tilti, stacijas, slūžas, ostas un lidostas.
This clarification should include tunnels, bridges, stations, locks, ports and airports.
Transporta un tūrisma komiteja aicina atbildīgo Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteju ierosināt noraidīt Komisijas priekšlikumu.
The Committee on Transport and Tourism calls on the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs, as the committee responsible, to propose rejection of the Commission proposal.
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas NEKAITĪGUMA komitejaS ATZINUMS 11
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 11
par normatīvās vides vienkāršošanas stratēģiju
on the strategy for the simplification of the regulatory environment’
– ņemot vērā Iestāžu 2003. gada 16. decembra nolīgumu par tiesību aktu labāku izstrādi
– having regard to the Interinstitutional Agreement on better lawmaking, signed on 16 December 2003
– ņemot vērā savu 2000. gada 26. oktobra rezolūciju par Komisijas ziņojumiem Eiropadomei „Tiesību aktu labāka izstrāde — kopīga atbildība” (1998) un „Tiesību aktu labāka izstrāde” (1999)
– having regard to its resolution of 26 October 2000 on the Commission reports to the European Council: Better lawmaking - A shared responsibility (1998) and Better lawmaking 1999
- ņemot vērā savu 2001. gada 29. novembra rezolūciju par Komisijas Balto grāmatu par pārvaldību Eiropā
– having regard to its resolution of 29 November 2001 on the Commission White Paper on European governance
- ņemot vērā savu 2003. gada 8. aprīļa rezolūciju par Komisijas ziņojumiem par tiesību aktu labāku izstrādi 2000. gadā un par tiesību aktu labāku izstrādi 2001. gadā
– having regard to its resolution of 8 April 2003 on the Commission reports to the European Council entitled ‘Better lawmaking 2000’ and ‘Better lawmaking 2001’
- ņemot vērā savu 2004. gada 26. februāra rezolūciju par Komisijas 2002. gada ziņojumu par tiesību aktu labāku izstrādi
– having regard to its resolution of 26 February 2004 on the Commission report entitled ‘Better Lawmaking 2002’
- ņemot vērā savu 2004. gada 9. marta rezolūciju par Komisijas paziņojumu par Kopienas normatīvās darbības vienkāršošanu un uzlabošanu
– having regard to its resolution of 9 March 2004 on the Commission communication on simplifying and improving the Community's regulatory activity
– ņemot vērā savu 2004. gada 20. aprīļa rezolūciju par Kopienas tiesību aktu un konsultāciju procedūru ietekmes novērtējumu
– having regard to its resolution of 20 April 2004 on assessment of the impact of Community legislation and the consultation procedures
– ņemot vērā savu 2006. gada 16. maija rezolūciju par normatīvās vides vienkāršošanas stratēģiju
– having regard to its resolution of 16 May 2006 on a strategy for the simplification of the regulatory environment
– ņemot vērā savu 2006. gada 16. maija rezolūciju par tiesību aktu labāku izstrādi 2004. gadā un subsidiaritātes principa piemērošanu: divpadsmitais gada ziņojums
– having regard to its resolution of 16 May 2006 on ‘Better lawmaking 2004: application of the principle of subsidiarity’ (12th annual report)
– ņemot vērā savu 2006. gada 16. maija rezolūciju par likumdevēja vēl neizlemto tiesību aktu priekšlikumu izvērtēšanas rezultātu
– having regard to its resolution of 16 May 2006 on the outcome of the screening of legislative proposals pending before the Legislator
– ņemot vērā Komisijas 2006. gada 14. novembra darba dokumentu „Pirmais progresa ziņojums par normatīvās vides vienkāršošanas stratēģiju” ( COM(2006)0690 ),
– having regard to the Commission working document of 14 November 2006 entitled ‘First progress report on the strategy for the simplification of the regulatory environment’ ( COM(2006)0690 ),
– ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja atzinumu ( A6‑0271/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Legal Affairs ( A6‑0271/2007 ) and the opinion of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety,
A. ņemot vērā Komisijas, Padomes un Eiropas Parlamenta pastāvīgo un sistemātisko apņemšanos noteikt, piemērot un pilnveidot tiesību aktu vienkāršošanas instrumentus;
A. having regard to the current unstinting and systematic commitment by the Commission, the Council and Parliament to bring about, define and improve the application of legislative simplification tools,
B. uzskatot, ka normatīvās vides vienkāršošana, garantējot tiesību aktu skaidrību, efektivitāti un kvalitāti, ir svarīgs priekšnoteikums, lai sasniegtu „tiesību aktu labākas izstrādes” mērķi, kas savukārt ir Eiropas Savienības prioritāte augsta līmeņa izaugsmes un nodarbinātības garantēšanai;
B. whereas simplifying the legislative environment to ensure the clarity, efficacy and quality of legislation is an essential prerequisite for attaining the objective of ‘better lawmaking’, which, in turn, is a priority for the Union with a view to securing high levels of growth and employment,
C. tā kā viens no galvenajiem vienkāršošanas rezultātiem ir visu to jomu pakāpenisks segums, kuras reglamentē Kopienu tiesību akti;
C. whereas one of the main results of simplification is its progressive coverage of all EC regulatory areas,
D. ņemot vērā Iestāžu nolīgumā par tiesību aktu labāku izstrādi noteiktos pienākumus un mērķus, jo īpaši tos, kas paredzēti Kopienu tiesību aktu un to tiesību aktu, kuri ietekmē dalībvalstis, vienkāršošanai un to apjoma samazināšanai,
D. having regard to the obligations and aims laid down in the Interinstitutional Agreement on better law-making, especially those intended to simplify and reduce the volume of Community legislation and those relating to the impact of that legislation in the Member States,
E. norādot, ka minētais Komisijas darba dokuments ir tiešs turpinājums Komisijas 2005. gada 25. oktobra paziņojumam „Kopienas Lisabonas programmas ieviešana: normatīvās vides vienkāršošanas stratēģija” ( COM(2005)0535 );
E. whereas the above-mentioned Commission working document is a follow-up to, and implements, the Commission communication of 25 October 2005 entitled ‘Implementing the Community Lisbon programme: a strategy for the simplification of the regulatory environment’ ( COM(2005)0535 ),
F. tā kā iepriekšminētajā Komisijas darba dokumentā ir izklāstīta laikposmam no 2006. līdz 2009. gadam atjaunināta „mainīgā vienkāršošanas programma”, kurā paredzēti pasākumi tiesību aktu veida vienkāršošanai, pamatojoties uz 43 tiesību aktu teksta pārstrādāšanu, 12 tiesību aktu kodifikāciju un 8 tiesību aktu atcelšanu, kā arī 46 citi pasākumi tiesību aktu satura būtības vienkāršošanai, ko parasti dēvē par „pārskatīšanu”;
F. whereas the above-mentioned working document sets out a new ‘simplification rolling programme’ covering the period 2006-2009, in which measures are announced to simplify form, based on 43 recasts, 12 codifications and 8 repeals, in addition to 46 other measures to simplify substance, generally defined as cases of ‘revision’,
G. tā kā papildus iepriekšminētajiem vienkāršošanas pasākumiem īpaši kodifikācijai paredzētā mainīgajā programmā ir iekļautas aptuveni 500 jaunas likumdošanas iniciatīvas (no tām gandrīz 200 iniciatīvas tikai 2007. gadam vien);
G. whereas in addition to the above simplification measures, some 500 new legislative initiatives (some 200 of which in 2007 alone) have been included in a separate rolling programme specifically dedicated to codifications,