natgillin/translations-raw huggingface dataset:
90 % šo slimību slimnieku ir sievietes, un tās tāpēc var saukt par dzimumam raksturīgām slimībām.
90% of sufferers are women and these may thus be termed gender-specific diseases.
Ir steidzami jāizpēta šo slimību izcelsme un cēloņi, un jāuzlabo to ārstēšana.
There is an urgent need to investigate the origins and causes of these diseases and improve the treatment of them.
Tāpēc ir jāpalielina pētījumu finansējums.
It is therefore essential for research funding to be increased.
I pielikums, daļa „Tēmas”, 1. iedaļa („Veselība”), apakšiedaļa „Darbības”, pirmais virsraksts („Biotehnoloģija, vispārējie instrumenti un tehnoloģijas cilvēka veselībai”), 1. ievilkums
Annex I, part 'Themes', section 1 ('Health'), subsection 'Activities', first heading ('Biotechnology, generic tools and technologies for human health'), indent 1
Uzmanības lokā būs jaunās tehnoloģijas, kas saistītas ar sekvencēšanu, gēnu ekspresiju, genotipiem un fenotipiem, strukturālo genomiku, bioinformātiku un sistēmu bioloģiju, kā arī citām radniecīgām jomām („-omikām”).
The focus will be on new technologies for: sequencing; gene expression, genotyping and phenotyping; structural genomics; bioinformatics and systems biology; other “omics”.
Uzmanības lokā būs jaunās tehnoloģijas, kas , izmantojot ātras, ekonomiskas un plaši pieejamas metodes, saistītas ar sekvencēšanu, gēnu ekspresiju, genotipiem un fenotipiem, strukturālo genomiku, bioinformātiku un sistēmu bioloģiju, tostarp lieljaudas skaitļošanas tehniku strukturālai modelēšanai, kā arī citām radniecīgām jomām („-omikām”).
The focus will be on new technologies for: sequencing using rapid, economic and widely available methods ; gene expression, genotyping and phenotyping; structural genomics; bioinformatics and systems biology , including super computing for structural modelling ; other “omics”.
Dati ir jāanalizē gan eksperimentāli, gan izmantojot visas pieejamās bioskaitļošanas iespējas un resursus, kas rada daudz jaunu iespēju.
Data must be analysed both experimentally and using all available biocomputational possibilities and resources, which open up a whole new range of opportunities.
Līdz šim strukturālā bioloģijā plaši aplūkoti bioloģisko molekulu „nekustīgie tēli”.
Structural biology has largely dealt so far with "still images" of biological molecules.
Tomēr bioloģiskās molekulas ir ļoti dinamiskas un to iekšējā kustība nosaka lielu daļu šo molekulu bioloģisko funkciju.
However, biological molecules are highly dynamic, and their internal mobility accounts for a large part of their biological function.
Makromolekulārās dinamikas modelēšanā nepieciešamas ievērojama datora jauda, kuru var nodrošināt vienīgi ar lieljaudas datoriem un lielā mērā paralēlu skaitļošanas tehniku.
The modelling of macromolecule dynamics requires vast amounts of computer power, that can only be achieved via supercomputers and massively parallel computing.
Pilnībā īstenot biotehnoloģiju potenciālu var vienīgi tad, ja tās rīcībā esošie instrumenti nav pārmērīgi dārgi un ir pieejami pētījumu attīstībai.
The full potential of biotechnology can only be reached if the instruments at its disposal are not excessively costly and are accessible for the development of research.
Jaunas metodes ātrai DNS identifikācijai samazinās izmaksas, kas saistītas ar miljoniem molekulu attēlošanu, nodrošinot ticamus datus, lai apkarotu slimības, jo īpaši individuālā līmenī.
New approaches to rapid DNA identification will reduce the cost of mapping millions of molecules, providing valuable data for combating diseases, particularly at individual level.
Tādējādi šie pētījumi ir jāsāk nekavējoties.
This research should therefore start immediately.
I pielikums, daļa „Tēmas”, 1. iedaļa („Veselība”), apakšvirsraksts „Darbības”, 1. virsraksts „Biotehnoloģija, vispārējie instrumenti un tehnoloģijas cilvēka veselībai”, 4. ievilkums
Annex I, part ‘Themes’, section 1 (‘Health’), subsection ‘Activities’, heading 1 ‘Biotechnology, generic tools and technologies for human health’, indent 4
Uzmanības lokā būs tādas pieejas kā farmakogenomika, in silico, in vitro (ieskaitot alternatīvas izmēģinājumiem ar dzīvniekiem) un in vivo metodes un modeļi.
The focus will be on approaches such as pharmacogenomics, in silico, in vitro (including alternatives to animal testing) and in vivo methods and models.
Uzmanības lokā būs tādas pieejas kā farmakogenomika, in silico, in vitro (ieskaitot alternatīvas izmēģinājumiem ar dzīvniekiem) un in vivo metodes un modeļi, kā arī imūnsistēmu uzraudzība .
The focus will be on approaches such as pharmacogenomics, in silico, in vitro (including alternatives to animal testing) and in vivo methods and models and immune monitoring .
Šis process ievērojami veicina to terapiju efektu noteikšanu, kuras attiecas uz imūnsistēmu.
This process makes an essential contribution to measuring the effects of therapies on the immune system.
Tas nosaka to terapiju efektivitāti, kuras attiecas uz autoimūnām slimībām un imūnsistēmu.
It determines the effectiveness of therapies for autoimmune diseases and those relating to the immune system.
Tas ļauj arī noteikt, cik drošas zāles ir imūnsistēmai.
It also makes it possible to measure how safe medicines are for the immune system.
I pielikums, daļa „Tēmas”, 1. iedaļa („Veselība”), apakšiedaļa „Darbības”, 2. sadaļa („Pētniecības atklājumu praktiska izmantošana cilvēka veselībai”), 2. apakšsadaļas 1. aizzīme
Annex I, part ‘Themes’, section 1 (‘Health’), subsection ‘Activities’, heading 2 ‘Translating research for human health’, subheading 1, bullet 1
Uzmanības lokā būs genomika, proteomika, populāciju ģenētika, salīdzinošā un funkcionālā genomika.
The focus will be on: genomics; proteomics; population genetics; comparative and functional genomics.
Uzmanības lokā būs genomika, tostarp RNA, proteomika, populāciju ģenētika, salīdzinošā un funkcionālā genomika.
The focus will be on: genomics, including RNA ; proteomics; population genetics; comparative and functional genomics.
I pielikums, daļa „Tēmas”, 1. iedaļa („Veselība”), apakšiedaļa „Darbības”, 2. sadaļa („Pētniecības atklājumu praktiska izmantošana cilvēka veselībai”), 2. apakšsadaļas 1. aizzīme
Annex I, part 'Themes', section 1 ('Health'), subsection 'Activities', heading 2 ('Translating research for human health'), subheading 2, bullet 1
Uzmanības lokā būs smadzeņu funkciju izpēte, no to molekulām līdz pat izziņas procesiem tajās, kā arī neiroloģisko un psihisko slimību un traucējumu pētījumi, tostarp reģeneratīvas un atjaunojošas ārstniecības metodes .
The focus will be to explore brain functions, from molecules to cognition , and to address neurological and psychiatric diseases and disorders, including regenerative and restorative therapeutic approaches.
Uzmanības lokā būs smadzeņu funkciju izpēte, no to molekulām līdz pat izziņas procesiem tajās, kā arī smadzeņu disfunkciju izpēte, no sinaptiskās aktivitātes līdz neirodeģenerācijai, lai iegūtu izpratni par smadzenēm globālā līmenī .
The focus will be to explore brain functions, from molecules to cognition, and brain dysfunction, from synaptic activity to neurodegeneration, as well as to gain a global understanding of the brain.
Tiks veikti neiroloģisko un psihisko slimību un traucējumu pētījumi, tostarp pētījumi par reģeneratīvām un atjaunojošām ārstniecības metodēm un tehnoloģijām.
Research will address neurological and psychiatric diseases and disorders, including regenerative and restorative therapeutic approaches and technologies.
I pielikums, daļa „Tēmas”, 1. iedaļa „Veselība”, apakšiedaļa „Darbības”, 2. sadaļa „Pētniecības atklājumu praktiska izmantošana cilvēka veselībai”, 2. apakšsadaļas 2. aizzīme
Annex I, part "Themes", section 1 ("Health"), subsection "Activities", heading 2 ‘Translating research for human health’, subheading 2, bullet 2
Uzmanības lokā būs cilvēka sistēmu un modelētu sistēmu pētījumi, ieskaitot to mijiedarbību ar tādiem faktoriem kā vide, paradumi un dzimums.
The focus will be on the study of human and model systems, including interactions with factors such as environment, behaviour and gender.
Uzmanības lokā būs cilvēka sistēmu un modelētu sistēmu un šūnu sistēmu pētījumi, ieskaitot to mijiedarbību ar tādiem faktoriem kā vide, paradumi , kultūra un dzimums, ar mērķi atvieglot tās problēmas, ar kurām ikdienā saskaras gados vecāki cilvēki, no sinaptiskās aktivitātes līdz neirodeģenerācijai, izmantojot, inter alia , klīniskās vai preklīniskās funkcionālās vai molekulārās attēlu veidošanas metodes .
The focus will be on the study of human and model and cell systems, including interactions with factors such as environment, behaviour, culture and gender with the aim of alleviating the problems of daily life in old age, and from synaptic activity to neurodegeneration, using, inter alia, clinical or preclinical functional or molecular imaging approaches.
I pielikums, daļa „Tēmas”, 1. iedaļa („Veselība”), apakšiedaļa „Darbības”, 2. sadaļa („Pētniecības atklājumu praktiska izmantošana cilvēka veselībai”), 4. apakšsadaļa, 1. un 1. a aizzīme (jauna)
Annex I, part 'Themes', section 1 ('Health'), subsection 'Activities', heading 2 ('Translating research for human health'), subheading 4, bullets 1 and 1 a (new)
I pielikums, daļa „Tēmas”, 1. iedaļa („Veselība”), virsraksts „Darbības”, 2. virsraksts „Pētniecības atklājumu praktiska izmantošana cilvēka veselībai”, 4. apakšsadaļas 3. aizzīme
Annex I, part ‘Themes’, section 1 (‘Health’), subsection ‘Activities’, heading 2 ‘Translating research for human health’, subheading 4, bullet 3
Attiecībā uz otru minēto slimību īpaša uzmanība tiks veltīta daudzdisciplīnu pieejai, ieskaitot ģenētikas, dzīvesveida un epidemioloģijas pētījumus.
For the later, the focus will be on multidisciplinary approaches including genetics, life style and epidemiology.
Attiecībā uz otru minēto slimību īpaša uzmanība tiks veltīta daudzdisciplīnu pieejai, ieskaitot ģenētikas, bioķīmijas un fizioloģijas (novērtēta neinvazīvu metožu, piemēram, molekulārā un funkcionālā attēlu iegūšanas, izmantošana) dzīvesveida un epidemioloģijas pētījumus.
For the latter, the focus will be on multidisciplinary approaches including genetics, biochemistry and physiology (evaluated using non invasive approaches such as molecular and functional imaging), life style and epidemiology.
Gan diabēta, gan aptaukošanās gadījumā uzsvars tiks likts uz jauniešu slimībām un faktoriem, kas parādās bērnībā.
For both diabetes and obesity emphasis will be placed on juvenile diseases and factors operating in childhood.
Šūnu attēlu veidošanai, kurā rūpīgi kontrolē šūnu bojāeju un funkcionalitāti, ir prioritāte šūnu (cilmes šūnu) transplantācijas jomā un atsevišķu slimību preklīniskajā stadijā.
Cellular imaging, with a tight monitoring of cells fate and functionality, is a top priority in the field of cellular (stem cells) transplantation and in the preclinical phase of several diseases.
Šūnu aizstāšana šobrīd ir vienīgā metode, kuru izmantojot, I tipa diabēta gadījumā var panākt pilnīgu neatkarību no insulīna.
Cell replacement is currently the only approach that leads to complete insulin independence in type 1 diabetes.
I tipa diabēta izpētes prioritāte ir izstrādāt pētījumus par ārstniecisku iejaukšanos bērnībā, lai novērstu/ārstētu I tipa diabētu.
Development of interventional trials in childhood, with the aim to prevent/cure type 1 diabetes, is a top priority of research in the setting of type 1 diabetes.
I pielikums, daļa „Tēmas”, 1. iedaļa („Veselība”), apakšiedaļa „Darbības”, 2. sadaļa („Pētniecības atklājumu praktiska izmantošana cilvēka veselībai”), 4. apakšsadaļa, 3.a daļa (jauna)
Annex I, 'Themes', section 1 ('Health'), subsection 'Activities', second heading ('Translating research for human health'), subheading 4, point 3 a (new)
Reimatiskās slimības. uzmanības lokā būs slimības etioloģija, agrīna diagnostika un reimatisko slimību un to ārstēšanas bioloģiskie marķieri ar īpašu uzsvaru uz iekaisumu izraisošām reimatiskām slimībām .
Rheumatic diseases: the focus will be on aetiology, early diagnosis and biological markers for rheumatic diseases and treatment, with particular emphasis on inflammatory rheumatic diseases.
Apmēram trešā daļa Eiropas iedzīvotāju (apmēram 100 miljoni cilvēku) kādā no dzīves posmiem cieš no reimatiskām slimībām.
Approximately one third of Europe's population (around 100 million people) suffer from rheumatic diseases at some point in their lives.
Ir steidzami jāpalielina pētījumi un jāsniedz atbalsts pārrobežu sadarbībai, lai gūtu labāku izpratni par šo slimību cēloņiem un atrastu jaunākas un labākas zāles.
There is an urgent need to step up research and provide support for cross-border cooperation with a view to gaining a better understanding of the cause of such diseases and finding new and better remedies.
Rakstiskā deklarācija Nr. 389, ko EP pieņēma 2005. gada 13. oktobrī, vērsa uzmanību uz to, cik svarīgi reimatisko slimību pētījumi.
Written Declaration No 389 adopted by the EP on 13 October 2005 drew attention to the importance of research into rheumatic diseases.
I pielikums, daļa „Tēmas”, 1. iedaļa („Veselība”), apakšiedaļa „Darbības”, 2. aizzīme „Pētniecības atklājumu praktiska izmantošana cilvēka veselībai”, 4. apakšsadaļas 5. aizzīme
Annex I, part ‘Themes’, section 1 (‘Health’), subsection ‘Activities’, heading 2 ‘Translating research for human health’, subheading 4, bullet 5
Eiropā vērojama iedzīvotāju novecošanās paātrināšanās.
Europe is entering into a period of accelerating population ageing.
Tā kā aizvien vairāk cilvēku dzīvo ilgāk, turpina pieaugt to cilvēku skaits, kurus skar novecošanās slimības, pie kurām pieder arī Alcheimera slimība (AS), un pašlaik tiek vērtēts, ka apmēram puse no cilvēkiem, kuriem ir 85 gadi un vairāk, slimo ar kādu no demencēm.
As more and more people live longer, the number of people affected by diseases of aging, including Alzheimer Disease (AD), will continue to grow and at the moment is estimated that nearly half of all people age 85 and older have some form of dementia.
Ņemot vērā iedzīvotāju novecošanos, AS nozīme kā veselības problēma Eiropas līmenī pastāvīgi palielinās.
Given our aging population, the magnitude of AD as a European health problem is steadily increasing.
Tāpēc šī slimība steidzami jānosaka par pētījumu prioritāti.
This makes the disease an urgent research priority.
Ar ārstniecisku iejaukšanos, kas varētu aizkavēt AS un cita veida demenču sākšanos, tiešām var ļoti lielā mērā pozitīvi ietekmēt sabiedrības veselību, jo tas ievērojami samazinātu to cilvēku skaitu, kuri cieš no šīs slimības.
Interventions that could delay the onset of AD and other forms of dementia would have an enormous positive public health impact because they would greatly reduce the number of people with the disease.
Tas savukārt samazinātu sociālos, personāla un finanšu izdevumus, kas saistīti ar attiecīgo aprūpi.
This in turn would reduce the social, personal and financial costs associated with caring for them.
Elpošanas ceļu slimības, novārtā atstātās slimības, kā arī uz iedzīvotāju skaita balstīti pētījumi, lai izpētītu jaunus riska faktorus .
Other diseases: respiratory diseases, neglected diseases and population-based studies to investigate emerging risk factors.
I pielikums, daļa „Tēmas”, 1. iedaļa „Veselība”, apakšiedaļa „Darbības”, 2. sadaļa „Pētniecības atklājumu praktiska izmantošana cilvēka veselībai”, 4. apakšsadaļa 5. b aizzīme (jauna)
Annex I, part ‘Themes’, section 1 (‘Health’), subsection ‘Activities’, heading 2 ‘Translating research for human health’, subheading 4, bullet 5 b (new)
Audu reģenerācijas pētījumi: īpašu uzmanību pievērsīs audu, piemēram, ādas un sirds audu, reģenerācijas pētījumiem, kuru mērķis būs izprast mehānismus, kas nosaka reģenerācijas procesus, kā arī izstrādāt novatoriskas gēnu un šūnu terapijas metodes .
Research on tissue regeneration: the focus will be on research into tissue regeneration, such as skin and heart tissue regeneration, with the aim of understanding the mechanisms underlying regenerative processes and identifying innovative approaches to gene and cell therapies.
Pēdējos gados ir apkopoti izpētē iegūtie pierādījumi, kas apliecina cilmes šūnu un audu reģenerāciju (lai arī ierobežotu) tādos audos, uz kuriem pirms tam nevarēja attiecināt šo īpašību, piemēram, smadzeņu un sirds audos.
Experimental evidence has accumulated in recent years showing the occurrence of stem cells and tissue regeneration (though limited) in tissues that were previously thought to be lacking this property, such as brain and heart.
Īpaši svarīgi būs veicināt pētījumus šajā virzienā, saglabāt to pozīciju, kurā pašreiz atrodas Eiropas konkurējošās valstis.
It will be of paramount importance to fuel research in this direction, to maintain an edge that Europe currently has over competing countries.
Izprotot zīdītāju audu reģenerāciju no molekulārā viedokļa, drīz tiks izstrādāti jauni šūnu terapijas protokoli izplatītām slimībām, kas joprojām ir saistītas ar augstiem mirstības un saslimstības radītājiem, kā arī ar attiecīgiem lieliem sociāliem un ekonomiskiem izdevumiem.
Reaching a molecular understanding of tissue regeneration in mammals will soon lead to new cellular therapy protocols for common diseases, still associated with high mortality and morbidity and consequent high social and economic costs.
Turklāt pētniecība šajā jomā veicinās jaunu biomateriālu izstrādi, kas arī ir svarīga biomedicīnas pētniecības joma.
Moreover research in this area will stimulate the development of new bio-materials that also represent a crucial bio-medical research area.
I pielikums, daļa „Tēmas”, 1. iedaļa („Veselība”), apakšiedaļa „Darbības”, 3. sadaļa („Eiropas iedzīvotājiem sniegtās veselības aprūpes optimizēšana”), 1. ievilkums
Annex I, 'Themes', section 1 ('Health'), subsection 'Activities', third heading ('Optimising the delivery of health care to European citizens'), indent 1
Uzmanības lokā būs veselību ietekmējošie faktori plašākā nozīmē un to mijiedarbība indivīda un sabiedrības līmenī (piemēram, uzturs, stress, tabaka un citas vielas, fiziskās aktivitātes, kultūrvide, sociāli ekonomiskie un vides faktori).
Focus will be on the wider determinants of health and how they interact at both the individual and community level (e.g. diet, stress, tobacco and other substances, physical activity, cultural context, socio-economic and environmental factors).
- Uzlabota veselības veicināšana un slimību profilakse.
In particular, mental health will be addressed in a life-course perspective.
Sniegt pierādījumus par labākajiem sabiedrības veselības pasākumiem, tostarp arī dzīvesveidu un citām pārmaiņām, ko iespējams veikt dažādos līmeņos un dažādos apstākļos.
- Enhanced health promotion and disease prevention: to provide evidence for the best public health measures in terms of life styles and interventions at different levels and in different contexts.
Uzmanības lokā būs veselību ietekmējošie faktori plašākā nozīmē un to mijiedarbība indivīda un sabiedrības līmenī (piemēram, uzturs, stress, tabaka un citas vielas, fiziskās aktivitātes, dzīves kvalitāte, kultūrvide, sociāli ekonomiskie , uztura un vides faktori).
Focus will be on the wider determinants of health and how they interact at both the individual and community level (e.g. diet, stress, tobacco and other substances, physical activity, the quality of life, cultural context, socio-economic , nutritional and environmental factors).
Īpaša uzmanība tiks veltīta garīgajai veselībai, aplūkojot to mūža garumā.
In particular, mental health will be addressed in a life-course perspective.
Tādiem faktoriem kā dzīves kvalitāte vai indivīdu un plašākas sabiedrības uztura ieradumi ir noteicoša ietekme uz cilvēku veselību, un tie gan pozitīvi, gan negatīvi mijiedarbojas ar citiem faktoriem.
Factors such as the quality of life or nutritional habits of individuals and communities have a determining effect on human health and interact in a positive or negative way with other factors.
Tāpēc tie ir jāņem vērā ar veselību saistītajos pētījumos.
It is therefore essential for them to be taken into account in health-related research.
I pielikums, daļa „Tēmas”, 1. iedaļa („Veselība”), apakšiedaļa „Darbības”, 3. sadaļa („Eiropas iedzīvotājiem sniegtās veselības aprūpes optimizēšana”), 2. ievilkums
Annex I, part 'Themes', section 1 ('Health'), subsection 'Activities', heading 3 ('Optimising the delivery of health care to European citizens'), indent 2
- Klīnisko pētījumu rezultātu izmantošana klīniskajā praksē, ieskaitot zāļu labāku izmantošanu, attiecīgas paradumus ietekmējošas un organizatoriskas pārmaiņas, veselības terapijas un tehnoloģijas.
- Translating clinical research into clinical practice including better use of medicines, and appropriate use of behavioural and organisational interventions and health therapies and technologies.
Īpaša uzmanība tiks veltīta pacientu drošībai: noteikta labākā klīniskā prakse, izprasti lēmumu pieņemšanas procesi primārajā un specializētajā klīniskajā aprūpē, kā arī veicināta uz faktiem balstīta medicīna un pacienta tiesību ievērošana.
Special attention will be given to patient safety: to identify the best clinical practice; to understand decision making in clinical settings in primary and specialised care; and to foster applications of evidence-based medicine and patient empowerment.
Uzmanība tiks pievērsta stratēģiju salīdzinošai novērtēšanai, dažāda veida ārstnieciskās iejaukšanās, tostarp zāļu lietošanas rezultātu izpētei, ņemot vērā medikamentu lietošanas izraisīto blakusparādību uzraudzības sistēmas datus, pacienta īpatnības (piemēram, ģenētiski noteikto uzņēmību, vecumu, dzimumu un ārsta norādījumu stingru ievērošanu), kā arī rentabilitāti.
Focus will be on the benchmarking of strategies; investigating outcomes of different interventions including medicines, taking into consideration pharmacovigilance evidence, specificities of the patient (e.g. genetic susceptibility, age, gender and adherence) and cost benefits.
– Klīnisko pētījumu rezultātu izmantošana klīniskajā praksē, ieskaitot zāļu labāku izmantošanu (t.i., lai izvairītos no antibiotiku rezistences attīstības) , attiecīgas paradumus ietekmējošas un organizatoriskas un sabiedrības veselības aprūpes sistēmas pārmaiņas, veselības terapijas un tehnoloģijas.
- Translating the results of clinical research into clinical practice including better use of medicines (e.g. with a view to avoiding the development of antibiotic resistance) , and appropriate use of behavioural , organisational and public health system interventions and health therapies and technologies.
Īpaša uzmanība tiks veltīta pacientu drošībai , ieskaitot zāļu blaknes : noteikta labākā klīniskā prakse, izprasti lēmumu pieņemšanas procesi primārajā un specializētajā klīniskajā aprūpē, kā arī veicināta uz faktiem balstīta medicīna un pacienta tiesību ievērošana , kas paredzētas pacienta personīgās un sociālās autonomijas veicināšanai.
Special attention will be given to patient safety , including the side-effects of medicines ; to identify the best clinical practice; to understand decision making in clinical settings in primary and specialised care; and to foster applications of evidence-based medicine and patient empowerment with a view to enhancing patients' personal and social autonomy .
Uzmanība tiks pievērsta stratēģiju salīdzinošai novērtēšanai, dažāda veida ārstnieciskās iejaukšanās, tostarp zāļu lietošanas un jaunu veselības aprūpes tehnoloģiju rezultātu izpētei, ņemot vērā medikamentu lietošanas izraisīto blakusparādību uzraudzības sistēmas datus, pacienta īpatnības (piemēram, ģenētiski noteikto uzņēmību, vecumu, dzimumu un ārsta norādījumu stingru ievērošanu), kā arī rentabilitāti veselības, dzīves kvalitātes un labas prakses ziņā .
Focus will be on the benchmarking of strategies; investigating outcomes of different interventions including medicines and new health technologies , taking into consideration pharmacovigilance evidence, specificities of the patient (e.g. genetic susceptibility, age, gender and adherence) and cost benefits in terms of health, quality of life and good practice .
I pielikums, daļa „Tēmas”, 1. iedaļa „Veselība”, apakšiedaļa „Darbības”, 3. sadaļa „Eiropas iedzīvotājiem sniegtās veselības aprūpes optimizēšana”, 3. ievilkums
Annex I, part ‘Themes’, section 1 (‘Health’), subsection ‘Activities’, heading 3 ‘Optimising the delivery of health care to European citizens’, indent 3