natgillin/translations-raw huggingface dataset:
22. atzīst, ka svarīgi ir reģionālā līmenī radīt inovāciju centrus un zonas, un tām izveidot sakaru tīklus ar atbilstīgām struktūras citos reģionos, dalībvalstīs vai trešās valstīs;
Recognises the importance of creating poles and zones of innovation at regional level and of their networking with corresponding structures in other regions and Member States or third countries;
31. pauž bažas, ka pat tad, ja Eiropas līmenī tiks atzīts, ka tehnoloģiju pētniecības un jauninājumu veicināšanai ir būtiska nozīme, ES gūtie rezultāti būs ierobežoti finansējuma, izpildījuma un resursu izmantošanas ziņā;
Expresses its concern that, even if the vital importance of promoting technological research and innovation is recognised at European level, results obtained within the EU will be limited in terms of funding, performance and capacity utilisation;
41. ierosina struktūrfondus uzskatīt par galveno līdzekli pētniecības un jauninājumu spējas atbalstam, it īpaši kohēzijas īstenošanā; ierosina trīskāršot pētniecībai un jauninājumiem paredzēto struktūrfondu līdzekļu apjomu;
Proposes that structural funds should be seen as a key means of supporting research and innovation capacity, especially in the pursuit of cohesion; proposes a trebling of the amount of structural funds to be spent on research and innovation;
Pētniecības un attīstības pamatprogrammma, kā arī Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma, var sekmēt plaisas mazināšanu starp zinātniskajiem atzinumiem un finansiālo guvumu;
Believes that Community instruments such as the i2010 strategy, the 7th Framework Programme for Research and Development and the Competitiveness and Innovation Framework Programme can contribute to bridging the gap between research findings and financial gain;
55. atzinīgi vērtē Komisijas ieteikumu, ka saistībā ar “Labākas likumdošanas” iniciatīvas ietekmes novērtējumu jānovērtē arī ieteikumu ietekme pētniecības un inovāciju jomā;
Welcomes the Commission recommendation that within the framework of the ‘Better Regulation’ initiative, the impact assessment should include assessments of the effects of recommendations in the field of research and innovation;
Lisabonas Eiropadome 2000. gada martā izvirzīja mērķi – panākt, lai Eiropas uz zinātnes atziņām balstītā ekonomika kļūtu par konkurētspējīgāko un dinamiskāko ekonomiku pasaulē.
The Lisbon European Council of March 2000 resolved to make Europe the world's most competitive and dynamic knowledge based economy within ten years.
Taču 2006. gadā ES joprojām ir aiz ASV un Japānas un nožēlojami tālu no savu mērķu īstenošanas; skaidrs, ka šīs neveiksmes pamatā ir dalībvalstu politiskās gribas trūkums.
However, in 2006, the EU continues to lag behind the US and Japan and is still regrettably short of reaching its target; this failure is clearly attributable to a lack of political will amongst Member States.
Eiropai ir jāuzlabo rādītāji trijās galvenajās jomās:
Europe needs to improve its performance in three main areas:
Pirmkārt, Eiropa nespēj radīt jaunas zinātnes atziņas.
Firstly, Europe is failing to create new knowledge.
Saskaņā ar Eiropas Komisijas ziņojumu pētniecība un attīstība 2003. gadā veidoja tikai 1,93 procentus no ES iekšzemes kopprodukta, salīdzinot ar 2,59 procentiem ASV un 3,15 procentiem Japānā.
According to a European Commission report, R&D represented only 1.93 per cent of EU gross domestic product in 2003, compared with 2.59 per cent in the US and 3.15 per cent in Japan.
MVU devums Eiropas IKP ir 65 %, bet ASV – tikai 45 %, un tomēr Eiropas uzņēmumi veic septiņas līdz astoņas reizes mazāk pētījumu nekā ASV uzņēmumi.
SMEs account for 65% of European GDP, but only 45% of that in the USA and yet undertake seven to eight times less research than those in the US.
Ir skaidrs, ka ES plāni ir jāpaaugstina.
It is clear that the EU has to raise its game.
Lai veicinātu uzņēmējdarbības garu, kas cildina inovācijas un palielina vēlmi pēc novatoriskām precēm un pakalpojumiem pilsoņu vidū, zināšanas rada nepieciešamību Eiropas kultūrā veikt pārmaiņas.
This creation of knowledge necessitates a shift in European culture to promote a spirit of entrepreneurship which celebrates innovation and increases the desire for innovative goods and services amongst its citizens.
Lai iegūtu elastīgu darbaspēku, kam piemīt plaši izmantojamas prasmes, kas ir nepieciešamas, lai piemērotos izmaiņām darba tirgū un paātrinātu pāreju uz zināšanu vadītu ekonomiku, dalībvalstis nesniedz pietiekami lielu atbalstu.
Member States are not offering adequate support to achieve flexible workforces who have the transferable skills necessary to adapt to labour market changes and to reinforce the transition to a knowledge economy.
Mūžizglītībai un īpaši IKT apguvei ir nepieciešams palielināt politisko un finansiālo atbalstu.
Life-long learning and ICT training, in particular, need increased political and financial backing.
Pašreiz dalībvalstu darbaspēka stratēģija un izglītības metodes tiek apskatītas samērā neatkarīgi, taču no loģikas viedokļa tām būtu jābūt ciešā saistībā un jāiegūst īsts mūžiglītības raksturs, kas sāktos ar izglītību bērnībā un beigtos ar vecākās paaudzes darbaspēka jaunu IKT apguvi.
Member State labour strategies and educational approaches are currently considered somewhat independently, yet logically these should go hand in hand, taking a truly lifelong form which starts from childhood education to training in new ICT for the older segments of the workforce.
Zinātniskajai pētniecībai ir jābūt un tā ir jāuzskata par prestižu un labi atalgotu karjeras iespēju.
Scientific research must be, and must be seen as, a prestigious and rewarding career path.
Līdzīgi kā ASV, Eiropai jaunatnes vidū ir jāsekmē pievēršanās zinātnei ar pašreizējām godalgu piešķiršanas programmām, piemēram, Descartes, Aristotle un jauno zinātnieku godalgām, ko pašreiz maz popularizē.
As in the US, Europe should promote the sciences amongst its youth through current award programmes such as Descartes, Aristotle and the young scientist's awards which are currently poorly publicised.
ES ir nepieciešams likvidēt ļaunumu, ko tā ir radījusi savām zinātniskajām aprindām, un nodrošināt pētniekus ar profesionāliem apstākļiem un nepieciešamajām finansēm labu pētījumu veikšanai.
The EU needs to undo the damage it has inflicted upon its research community by providing researchers with the professional conditions and finance they need to conduct excellent research.
Eiropai savu labāko zinātnieku plūsma uz ASV ir jāpagriež atpakaļ, piedāvājot labākus zinātniskā darba apstākļus un nodrošinot, ka pareizi tiek īstenotas 7. pamatprogrammas atsevišķās programmas ar virsrakstu „cilvēki”.
Europe must reverse the flow of its best researchers to the US by offering them better research conditions and ensuring that programmes under the heading "people" in the 7th framework programme are properly run.
Otrkārt, Eiropa nespēj dalīties ar savām zinātnes atziņām.
Secondly, Europe is failing to share its knowledge.
Grūti pārvarami šķēršļi joprojām neļauj sadarboties tirgus dalībniekiem savā zemē un ārzemēs.
Formidable obstacles continue to prevent actors from collaborating together within and across national borders.
Dažas ES dalībvalstis joprojām nespēj īstenot regulu, kas ir domāta pārrobežu sadarbības uzlabošanai.
Certain EU Member States continuously fail to implement the very regulation which has been designed to improve cross-boarder cooperation.
Saskaņošanas trūkumam ir negatīva ietekme uz darba tirgu, un tas traucē zinātnieku kustībai un zināšanu nodošanai, kas ir būtiska.
This lack of harmonisation has a detrimental effect on labour market success and impedes the movement of researchers and the vital transfer of knowledge.
ES kopumā turpina nepilnīgi izmantot savu darbaspēka potenciālu, un vairumā dalībvalstu aktivitātes trūkums ir augsts, bet bezdarbnieku īpatsvars ir par četriem procentu punktiem augstāks nekā ASV un Japānā.
The EU as a whole continues to underutilise its labour force potential, and inactivity remains high in most Member States, with the unemployment rate four percentage points higher than in the US or Japan.
Šo vājo darba tirgus sniegumu Eiropā raksturo nepietiekama cilvēkresursu izmantošana, tirgus fragmentācija un darbaspēka sliktā mobilitāte.
This weak labour market performance in Europe is characterised by an inefficient use of human resources, market fragmentation and reduced labour mobility.
Partnerattiecību uzlabošanai ir jābūt Eiropas pētniecības un attīstības politikas veidošanas priekšplānā.
Improving partnerships must remain at the forefront of European R&D policy-making.
Pētniecības darbs pārāk daudz ir veikts mazos, izolētos un nepilnīgi finansētos mērogos.
Too much research is done on a small, isolated, under funded scale.
Universitāšu izstrādātās tehnoloģijas joprojām ir vāji attīstītas, jo to ieviešanai rūpniecībā ir nepieciešams pārāk daudz laika.
Technologies developed by universities remain undeveloped as these take too long to get into industry.
ES ir ķērusies pie uzdevuma radīt izcilības centrus un izveidot kopas.
The EU has committed itself to the task of creating centres of excellence and developing clusters.
Taču ir skaidrs, ka joprojām ir daudz darāmā.
However, it is clear that much work is yet to be done.
Eiropas iestādēm bieži nav veicies uzmanību koncentrēt uz izcilību, un tās nav spējušas pārtraukt zemu standartu vai prioritātes pētījumus.
The European institutions have often failed to focus upon excellence and have failed to cut sub-standard or low priority research.
Tas, pirmkārt, ir bijis ierobežotā budžeta rezultāts, jo dalībvalstis nespēj saprast kaitējumu apjomu, ko ar savām mazajām investīcijām pētniecībā tās izraisa.
This has primarily been due to budgetary restrictions as European Member States fail to realise the extent of the damage they cause by under-investing in research.
Līdzekļi ir jāvirza vislabāko rezultātu sasniegšanas virzienā un jānodrošina, ka visgaišākajiem prātiem ir atbilstošs pārrobežu kapitāls un cilvēku resursi.
Resources must now be focused upon achieving the best and ensuring that the brightest minds are provided with adequate cross-boarder capital and human resources.
Vīriešu un sieviešu dzimuma darbaspēka ienākumu starpība privātajā sektorā joprojām vidēji ir nedaudz vairāk nekā 17 %.
Gender still accounts on average for a gap of slightly over 17% in earnings between male and female employees in the private sector.
ES ir uzņēmusies saistības īstenot vienādas iespējas, un tās firmas, kas joprojām uzskata sievietes par zemākas pakāpes strādniekiem, ir jānosauc vārdā un jānokaunina.
The EU has committed itself to equal opportunities and those companies and organisations who continue to treat women as inferior workers should be named and shamed.
Treškārt, Eiropa nespēj finansēt zinātnes atziņas.
Thirdly, Europe is failing to finance knowledge.
Ieguldījumu palielināšana pētniecībā un attīstībā ir priekšnoteikums Eiropas pārveidošanai par zināšanu vadītu ekonomiku, kuras uzmanības centrā ir izcilība, jo kopš 2000. gada IKP procents un investīciju pieaugums stāv uz vietas un reālā izteiksmē pieauga par 0,2 % no 2002. – 2003. gadam.
The growth of R&D investment is a prerequisite for Europe's transformation into a knowledge driven society focused on excellence and yet, as a percentage of GDP, growth in investment has been stagnating since 2000 and only rose in real terms between 2002 and 2003 by 0.2%.
Turklāt, salīdzinot ar 0,7 % no IKP ASV, Eiropas pakalpojumu sektors investē pētniecībā un attīstībā tikai 0,2 % no sava IKP.
Moreover, the European service sector invests only 0.2% of its GDP in R&D in comparison with 0.7% of GDP in the US.
Pētniecībai un attīstībai, inovācijām un MVU ir būtiska nozīme Eiropas izaugsmē un jaunu darba vietu radīšanā.
Research and development, innovation and SMEs, are of critical value for raising Europe's growth potential and employment creation.
Tāpēc, lai stiprinātu MVU finanšu instrumentus un risinātu tirgus nepilnības, kas var optimizēt Kopienas resursus, ir būtiski nodrošināt ES budžeta līdzekļu kritisko masu, kuru mērķis ir vairot MVU naudas resursus, līdzsvarojot valsts un privāto kapitālu.
It is therefore essential to ensure a critical mass of EU budget resources for financial instruments aimed at enhancing SME finance and tackling market failures which can optimise Community resources through the leverage of public and private capital.
Šinī kontekstā, lai labāk īstenotu Lisabonas mērķus un atbalstītu novatoriskus MVU visā ES, Kopienas politiskajām nostādnēm ir jāatbalsta tādu programmu, kā CIP (konkurences un jauninājumu programma) vai JEREMIE (Apvienotie Eiropas resursi maziem un vidējiem uzņēmumiem), kuras abas īsteno Eiropas Investīciju fonds (EIF), finanšu instrumenti.
In this context, Community policies should reinforce programmes such as the financial instruments of the CIP (competitiveness and innovation Programme) or JEREMIE (Joint european resources for micro to medium size enterprises), both operated by the European Investment Fund (EIF), to better meet the Lisbon objectives and support the development of innovative SMEs across the EU.
CIP finanšu instrumentu kompetencē ir jāiekļauj arī tehnoloģijas nodošanas pasākumi (agrā starta un starta), lai tādējādi likvidētu plaisu starp pētniecību un tās pārvēršanu ienākumu avotā.
The scope of the CIP financial instruments should also be extended to technology transfer activities (pre-seed and seed) to bridge the gap between research and its commercialisation.
Lai gan ES ir vadošā loma vairākās pētniecības jomās, tā joprojām pilnībā neizmanto savu pētniecības un attīstības potenciālu, neīsteno programmu, kas tehnoloģiju nodotu tālāk un veidotu Eiropas kritisko masu, kura ir nepieciešama, lai konkurētu pasaules mērogā un veicinātu jaunu firmas atzaru rašanos, kas uzlabos tehnoloģijas/inovāciju izplatību.
The EU, while a leader in many research fields, is far from fully exploiting the economic potential of its R&D, the implementation of such technology transfer programme would allow to build the European critical mass necessary to compete on the world stage and contribute to the creation of spin-offs which will improve the diffusion of technology/innovation.
Pašreizējās iniciatīvas, ko pētniecības veicināšanai piedāvā dalībvalstis, ir nepilnīgas, un dalībvalstu nodokļi un birokrātija var kavēt firmai pieņemt lēmumu ieguldīt pētniecībā vairāk kapitāla.
The current incentives offered by Member States to boost research are poor and Member States taxes and bureaucracy can prohibit a company from deciding to invest more capital in research.
Nozaru īpašajam atbalstam ir izteikti labvēlīga ietekme.
Sector specific support is clearly beneficial.
Sakarā ar dažādajām vajadzībām ražošanas inovācijām ir jālieto cita atbalsta sistēma, nevis tā, ko lieto pakalpojumu nozarē.
A different support system for innovation in manufacturing should be used than that which is used for the service sector due to their different needs.
Ražošana patiesībā ir jāsaista ar uzņēmējdarbības modeļiem, kas apvieno projektēšanu, realizāciju un pakalpojumus, lai tādējādi radītu "vērtību pēc pieprasījuma".
Indeed, manufacturing should be connected to business models that integrate design, sales and services to create value “on-demand”.
Lai Eiropa arī turpmāk paliktu konkurentspējīga un būtu droša par savu nākotni, ir jāsāk strādāt šajās trīs jomās, kur Eiropai pašreiz neveicas (zināšanu radīšana, dalīšanās ar tām un finansiālais nodrošinājums) un kas neļauj Eiropai kā novatoriskai, zinošai sabiedrībai pilnībā īstenot savu potenciālu.
These three areas where Europe is currently failing (knowledge creation, sharing and financing), prevent Europe from truly realising its potential as an innovative knowledge society and must now be addressed in order that Europe can remain competitive and safeguard its future.
par Kopienas Lisabonas programmas īstenošanu: pētniecības un inovāciju sekmēšana — ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai
on implementing the Community Lisbon Programme: more research and innovation - investment for growth and employment
3. pauž bažas, ka pat tad, ja Eiropas līmenī tiks atzīts, ka tehnoloģiju pētniecības un jauninājumu veicināšanai ir ļoti liela nozīme, ES gūtie rezultāti būs ierobežoti finansējuma, izpildījuma un resursu izmantošanas ziņā;
Expresses its concern that, even if the vital importance of promoting technological research and innovation is recognised at European level, results obtained within the EU will be limited in terms of funding, performance and capacity utilisation;
9. atbalsta priekšlikumu izstrādāt Eiropas Hartu par pētniekiem un Rīcības kodeksu par pētnieku pieņemšanu darbā, jo šīs iniciatīvas varētu mudināt lielāku skaitu studentu Eiropā nodarboties ar pētniecību universitātēs un vienlaikus būtu stimuls vislabākajiem ārvalstu pētniekiem, kuri ar sadarbības nolīgumu palīdzību būtu jāmudina pastāvīgi vai uz laiku veidot zinātnisko karjeru Eiropā, piemērojot īpašu politiku par īstermiņa vīzu piešķiršanu;
Supports the proposal to draft a European Charter for Researchers and a Code of Conduct for the Recruitment of Researchers, since these initiatives may encourage more European students to take up research at university while serving as an incentive to the best foreign researchers, who should be encouraged to pursue their research careers in Europe, either permanently, or temporarily as part of a cooperation agreement through a specific policy of granting short term visas;
11. mudina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošināt strukturālo palīdzību MVU zināšanu pārvaldības un tehnoloģisko resursu uzlabošanai, ļaujot šiem uzņēmumiem aktīvi darboties jauninājumu tirgū, kurā noteicošais ir pieprasījums, un aktīvi iesaistīties tehnoloģiju pētījumos un attīstībā;
Urges the Commission, in cooperation with the Member States, to provide SMEs with a framework of structural assistance to upgrade their knowledge management and technological resources, enabling them to play an active role in a demand-led innovation market and become actively involved in technological research and development;
15. atzinīgi vērtē Komisijas ieteikumu, ka saistībā ar “Labākas likumdošanas” iniciatīvas ietekmes novērtējumu jānovērtē arī ieteikumu ietekme pētniecības un jauninājumu jomā;
Welcomes the Commission recommendation that within the framework of the ‘Better Legislation’ initiative impact assessment should include assessment of the effects of recommendations in the field of research and innovation;
Pētniecības un jauninājumu pamatprogramma, kā arī Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma, var sekmēt plaisas mazināšanu starp zinātniskajiem atzinumiem un finansiālo guvumu;
Believes that Community instruments such as the i2010 strategy, the 7th Framework Programme for Research and Innovation and the Competitiveness and Innovation Framework Programme can contribute to bridging the gap between research findings and financial gain;
Kopienas Lisabonas programmas īstenošana: pētniecības un inovāciju sekmēšana — ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai
Implementing the Community Lisbon Programme: more research and innovation - investment for growth and employment
par Kopienas Lisabonas programmas īstenošanu: pētniecības un jauninājumu veicināšana — ieguldījumi izaugsmei un nodarbinātībai
on implementing the Community Lisbon Programme - More Research and Innovation - Investing for Growth and Employment
Ieguldījumi pētniecībā
Investing in research
3. atkārtoti uzsver, ka dalībvalstīm obligāti jāveicina ieguldījumi pētniecības un jauninājumu jomā, kā arī jāsekmē un jāstiprina valsts un privātā sektora partnerība, it īpaši ar augstskolām, lai ļautu ES beidzot kļūt konkurētspējīgai pasaules tirgū;
Reaffirms the urgent need for Member States to encourage investment in research and innovation and to facilitate and expand public-private partnerships, including those involving universities, so as to enable the EU to finally become competitive on the world market;
4. uzsver augstskolu galveno lomu zināšanu veidošanas un izplatīšanas procesā un stingri iesaka pastiprināt to nozīmi, attīstot augstākās izglītības, pētniecības, mūžizglītības un ražošanas sektora sinerģiju; tāpēc rūpīgi izskatīs Komisijas ziņojumu par augstāko izglītību;
Stresses the fundamental role of universities in creating and spreading knowledge and strongly recommends that their importance be enhanced by developing synergies between higher education, research, lifelong learning and the productive sector; will therefore pay attention to the Commission report on higher education;
7. aicina dalībvalstis pilnvērtīgāk izmantot tām piešķirtos ES līdzekļus un vērš uzmanību uz tām dalībvalstīm, kuras darbavietu radīšanu ir noteikušas par savu projektu galveno elementu, vairāk nekā 35% no Eiropas Sociālā fonda apropriācijām ieguldot valsts izglītības un apmācību sistēmas modernizācijā;
Calls on the Member States to make better use of the European funds allocated to them and draws attention to those Member States which have put job creation at the heart of their plans by investing more than 35% of the appropriations from the European Social Fund in the modernisation of their education and training systems;
Kopienas Lisabonas programmas īstenošana: pētniecības un jauninājumu veicināšana — ieguldījumi izaugsmei un nodarbinātībai
Implementing the Community Lisbon Programme - More Research and Innovation - Investing for Growth and Employment
Kopienas Lisabonas programmas īstenošana: Pētniecības un inovāciju sekmēšana — ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai: kopēja nostāja
Implementing the Community Lisbon Programme: More Research and Innovation - Investing for Growth and Employment: A Common Approach
par priekšlikumu Padomes lēmumam par Alpu Konvencijai pievienotā Protokola par augsnes aizsardzību, Protokola par enerģētiku un Protokola par tūrismu noslēgšanu Eiropas Kopienas vārdā
on the proposal for a Council decision on the conclusion of the Protocol on Soil Protection, the Protocol on Energy and the Protocol on Tourism to the Alpine Convention
– ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam ( KOM(2006)0080 )
– having regard to the proposal for a Council decision ( COM(2006)0080 )
– pamatojoties uz EK līguma 175. panta 1. punktu un 300. panta 2. punkta 1. daļas pirmo teikumu,
– having regard to Article 175(1) and Article 300(2), first subparagraph, first sentence of the EC Treaty,
– pamatojoties uz EK līguma 300. panta 3. punkta 1. daļu, saskaņā ar ko Parlaments apspriedās ar Padomi ( C6‑0099/2006 ),
– having regard to Article 300(3), first subparagraph, of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0099/2006 ),
– pamatojoties uz Reglamenta 51. pantu un 83. panta 7. punktu,
– having regard to Rules 51 and 83(7) of its Rules of Procedure,
– ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu ( A6‑0205/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A6‑0205/2006 ),
Alpu reģiona ekonomisko, sociālo un ekoloģisko problēmu pārrobežu rakstura dēļ Alpu aizsardzība ir viens no vissvarīgākajiem visu dalībvalstu uzdevumiem.
The protection of the Alps is a major challenge to all Member States owing to the cross-frontier nature of the economic, social and ecological problems of the Alpine area.
Apzinoties Alpu reģiona dzīves, vides un ekonomiskās darbības nozīmi, mūsu mērķis ir stiprināt Alpu aizsardzību.
Our aim is to further increase the protection of the Alps as a living, natural and economic area.
Turklāt ir jānodrošina līdzsvarotas attiecības starp interesēm un rūpēm.
However, there must be a fair balance of interests and wishes.
Alpu Konvencija ir svarīga starptautiska vienošanās par dabas telpas aizsardzību un ilgtspējīgas Alpu attīstības veicināšanu.
The Alpine Convention forms an important international agreement on the protection of natural spaces and the sustainable development of the Alps.
Minēto trīs Protokolu — par enerģētiku, augsnes aizsardzību un tūrismu — ratificēšana ievērojami veicinātu šī daudzpusīgā līgumu kopuma par Alpu aizsardzību nostiprināšanu ES tiesību aktos.
The ratification of the three protocols on soil protection, energy, and tourism would be an important step towards further strengthening the position, within EU legislation, of this all-encompassing agreement on the protection of the Alps.