natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Zviedrijas Bankas pārvaldnieka vietnieks 1995–2002
Deputy Governor of Sveriges Riksbank 1995-2002
Zviedrijas Bankas pārvaldnieks 2003–
Governor of Sveriges Riksbank 2003-
Darba pieredze Zviedrijā
Commissions in Sweden
Zviedru ekonomistu asociācijas sekretārs 1981
Secretary, Association of Swedish Economists 1981
Penningmarknadscentralen AB (Naudas tirgus klīringa palātas) Valdes loceklis 1985–1986
Member of the Board, Penningmarknadscentralen AB (Money Market Clearing House) 1985-1986
Värdepapperscentralen AB (Vērtspapīru reģistrācijas centra) priekšsēdētāja vietnieks 1987–1990
Vice Chairman, Värdepapperscentralen AB (Securities Register Centre) 1987-1990
Tipstjänst AB Valdes loceklis 1990–1993
Member of the Board, Tipstjänst AB 1990-1993
Zviedrijas Statistikas pārvaldes Valdes loceklis 1990–1994
Member of the Board, Statistics Sweden 1990-1994
Zviedrijas Vides aizsardzības konsultatīvās padomes loceklis 1995–1997
Member of the Swedish Environmental Advisory Council 1995-1997
Umeå Biznesa un ekonomikas augstskolas Valdes loceklis 1998–2002
Member of the Board, Umeå School of Business and Economics 1998-2002
Darba pieredze ārzemēs
Commissions abroad
Eiropas Monetārā institūta (EMI) Vietnieku komitejas loceklis un Starptautisko norēķinu bankas ( BIS ) pārvaldnieka vietnieks 1995–1998
Member of the Committee of Alternates of the European Monetary Institute (EMI) and alternate for the Governor in the Bank of International Settlements (BIS) 1995-1998
Monetārās komitejas (Eiropas Kopienas Ekonomikas un finanšu komitejas) loceklis 1995–1998
Member of the Monetary Committee (the Economic and Financial Committee of the European Community) 1995-1998
ECB ģenerālpadomes pārvaldnieka vietnieks 1998–2002
Alternate for the Governor in the General Council of the ECB 1998-2002
AFS (Starptautiskās stipendijas) Pilnvaroto padomes loceklis 1998–2001
Member of the Board of Trustees AFS (International Scholarships) 1998-2001
G10 pilnvarotais loceklis 1998–2002
Member of G10 Deputies 1998-2002
SVF pārvaldnieka vietnieks 1999–2002
Alternate for the Governor in the IMF 1999-2002
Pārstāv Zviedriju kā SVF pārvaldnieks 2003–
Represents Sweden as Governor in the IMF 2003-
Starptautisko norēķinu bankas Valdes loceklis 2003–
Member of the Board of the Bank for International Settlements 2003-
ECB Ģenerālpadomes pārvaldnieks 2003–
Governor in the General Council of the ECB 2003-
Kādas ir Jūsu domas par 2003. gada ziņojumā par budžeta izpildes apstiprināšanu un finanšu vadības semināram paredzētajos darba dokumentos pausto Parlamenta kritiku attiecībā uz ticamības deklarāciju?
What do you think of Parliament's criticism of the DAS as expressed in the 2003 discharge report and the working documents to the financial management seminar?
Parlamenta pieeja atspoguļo mēģinājumu padarīt revīziju dokumentus precīzākus un pieejamākus, lai tādējādi izdarītu lielāku spiedienu, pieprasot veikt izmaiņas, jo sevišķi dalībvalstīs.
Parliament’s views appear to reflect an endeavour to make the audit documents more precise and easily accessible and in this way to be able to contribute to creating stronger pressure for change, particularly in the Member States.
Jāatzīst, ka saskaņā ar Līguma 248. panta 1. punktu Revīzijas palātai noteiktais uzdevums — pārbaudīt visu Kopienas ieņēmumu un izdevumu pārskatus — ir ļoti sarežģīts un ietver ievērojamu skaitu dažādu politikas virzienu, programmu, pasākumu un vadības sistēmu.
It has to be recognised that the task given to the Court of Auditors according to Article 248 (1) of the Treaty, to examine the accounts of all revenues and expenditures of the Community, is an extremely complex one involving a number of different policies, programmes, activities and management systems.
Bez tam ir iesaistītas daudzas dažādas organizācijas, sākot ar Komisiju un beidzot ar dalībvalstu pārvaldes iestādēm.
In addition, there are many different organisations involved; from the Commission to authorities in the Member States.
Faktiski lielākā daļa izdevumu tiek pārvaldīti, izmantojot kopēju vadību.
In actual fact most of the expenditure is administered through shared management.
Papildus jāmin pašreizējie noteikumi, kas attiecas uz veidu, kā Komisija nodrošina savu izdevumu un iekšējās grāmatvedības kontroles pārvaldību.
On top of this come the current developments in the way the Commission manages its expenditure and its internal accounting controls.
Uz šī fona ir jāpieņem sarežģīti apsvērumi.
Against this background, there are difficult considerations to be made here.
Informācija par neatbilstību daudzās revidējamās jomās ir diezgan specifiska, tādēļ to ir grūti vispārināt.
Information on inadequacies is fairly specific within many of the audited areas, which makes it difficult to generalise.
Tāpat arī izvēlētie piemēri ne vienmēr ir pietiekami apjomīgi, lai varētu izteikt pārliecinātus apgalvojumus attiecībā uz iedzīvotāju vairākumu.
Nor are the samples made always so large that they allow confident assertions regarding the majority of the population.
Mēģinot izdarīt pārāk plašus vispārinājumus, mēs apdraudētu Revīzijas palātas uzticamību.
To try to stretch the available material further than it can stand would risk repercussions for the credibility of the Court of Auditors.
Šajā laikā man ir grūti teikt ko vairāk kā vien to, ka atbalstu Parlamenta mērķus šajā jomā.
At this stage it is difficult for me to say much more than that I sympathise with Parliament’s ambitions in this field.
Ir svarīgi ieviest pēc iespējas lielāku skaidrību un noskaidrot, kurš ir pārkāpis noteikumus.
It is important to make it clear, as far as possible, who has offended against the rules.
Bez tam ir arī svarīgi noteikt pastāvošos vispārējos trūkumus un ierosināt iespējamos uzlabojumus.
Moreover, it is also important to clearly highlight the more general weaknesses that exist and to suggest possible improvements.
Vienlaikus pieņemu, ka šāds pats viedoklis šobrīd ir arī Revīzijas palātai.
At the same time, I assume that this is an opinion shared by the Court of Auditors today.
Ņemot vērā Eiropas Savienības pašreizējo situāciju, tie ir divi svarīgi jautājumi.
Given the European Union’s present situation, these are two important questions.
Eiropas Revīzijas palātai vajadzētu piedalīties Eiropas Savienības tēla spodrināšanā tās pilsoņu skatījumā.
The European Court of Auditors should be able to contribute to strengthening the image of the European Union among its citizens.
Tas nozīmē — ir jānodrošina, lai pilsoņi jūtas pārliecināti par to, ka ES darbības un finanses tiek pārvaldītas pareizi un efektīvi.
This means ensuring that the citizens feel confident that the operations and finances of the Union are managed in a correct and efficient manner.
Svarīgākais šajā ziņā ir tas, lai revīzija tiktu veikta neatkarīgi un profesionāli.
The most important issue in this context is that the audit should be carried out in an independent and professional way.
Ar šo saprotot, ka Revīzijas palātai atbilstīgi jāanalizē galvenās problēmas.
The latter entails the Court of Auditors analysing the central issues in a relevant manner.
Turklāt Palātas reputācijai ir svarīgi, lai tās iekšējās darbības būtu efektīvas.
It is also important for the Court’s credibility that its own operations are efficient.
Ja neizdosies sasniegt šos pamatmērķus, citiem centieniem nebūs nozīmes.
If one does not succeed in fulfilling these fundamental aims, other efforts will be of no avail.
Liela daļa Palātas publicēto materiālu neizbēgami ir samērā tehniski un sarežģīti.
Much of the material the Court publishes is of necessity fairly technical and complex.
Sevišķi tas attiecas uz ticamības deklarāciju.
This applies in particular to the Statement of Assurance.
Šim dokumentam ir jābūt pareizam un sastādītam ar lielu precizitāti.
This document must be correct and maintain a high degree of precision.
Viens no uzlabojumiem, kas, kā saprotu, tiek apsvērts, ir lēmums padarīt dokumentu vienveidīgāku, uzticot atbildību par visu ziņojumu vienai personai.
One improvement that I understand is under consideration is to make the document more uniform by having one person take overall responsibility for the whole report.
Mana pieredze saistībā ar līdzīgu vispārēju oficiālu dokumentu regulāru publicēšanu liecina, ka tā ir laba doma.
My experiences of regularly publishing comprehensive public documents of a similar nature indicate that this is a good idea.
Vēl viens būtisks faktors sapratnes uzlabošanai ir atbilstīgu tabulu, diagrammu u. c. sagatavošana, lai atspoguļotu laika gaitā sasniegto progresu būtiskās jomās.
Another important factor for improving understanding is to produce relevant tables, diagrams, etc. that capture developments over time in relevant aspects.
Iespējams, ka vajadzētu vairāk pievērsties informatīvajām piezīmēm, kas dažu pēdējo gadu laikā tiek publicētas.
It may also be a good idea to expand on the Information Notes that have been published over the past few years.
Tās varētu formulēt, izdarot rūpīgāku izvēli, un izcelt patiešām svarīgākos faktorus un revīzijas novērojumus.
These could be formulated more selectively and highlight the really central elements and observations of the audit.
Ir iespējams padarīt īpašos ziņojumus pieejamākus.
It is also possible to make the Special Reports more accessible.
Tie bieži satur materiālus, kas varētu interesēt plašākas sabiedrības aprindas.
These often contain material that could be of broader interest.
Mana pieredze liecina, ka svarīgākā iezīme ir skaidrs priekšstats par to, ko mēs vēlamies sasniegt, proti, skaidri definēti mērķi un skaidra izpratne par to, kāda stratēģija, politika un programmas ir nepieciešamas šo mērķu sasniegšanai.
My experiences indicate that the most important feature is clarity with regard to what you wish to achieve, i.e. clearly-defined targets, and a good understanding of which strategies, policies and programmes are needed to achieve these targets.
Vispār nav iespējams panākt lielus ietaupījumus organizācijā, tikai mēģinot samazināt izdevumus tekošiem pasākumiem, jo bieži vien ir nepieciešams pilnībā atturēties no noteiktas rīcības.
It is not generally possible to achieve large savings within an organisation only by trying to make cuts in ongoing activities; what is needed is frequently to totally refrain from doing certain things.
Rezultātu sasniegšanai diezgan svarīgs ir veids, kā tiek izvirzīti mērķi.
The way the targets are set is therefore quite crucial to the results.
Nākamā stadija attiecas uz atbildības sadali.
The next stage concerns allocation of responsibility.
Lai organizācija funkcionētu efektīvi, ir svarīgi, lai ikviens zinātu savas funkcijas un to, kurš par ko ir atbildīgs.
For an organisation to function efficiently it is crucial that everyone knows their functions and knows who is responsible for what.
Jāievieš deleģēšanas sistēmas.
Delegation systems must be established.
Novērtējumus var veikt un efektīvu atskaiti par padarīto ir iespējams nodrošināt vienīgi tad, ja ir skaidri definēta atbildība.
It is only possible to make evaluations and have effective accountability if responsibility is clearly stated.
Ļoti svarīgas ir arī kontroles sistēmas.
Control systems are also very important.
Tām jāpastāv vairākos konkrēta pasākuma līmeņos, taču arī neatkarīgākā līmenī, piemēram, iekšējo revīziju veidā.
These should exist on several levels; within the activity concerned, but also on a more independent level, for instance, in the form of internal audits.
Protams, jābūt efektīvām grāmatvedības un ziņojumu sistēmām.
Of course, there must be effective systems for accounting and reporting.
Savlaicīgu brīdinājumu sistēmas var būtiski uzlabot neatbilstību konstatēšanu.
Early warning systems can play an important role in detecting irregularities.
Bez tam ir jābūt arī riska novērtēšanas sistēmām visās organizācijas funkcionējošās filiālēs un šis risks ir jāizvērtē arī vadības līmenī.
In addition, there should be systems for assessing risks in all of the operational branches of an organisation, but also to weigh up these risks at management level.
Pastāvīgi jāveic plānveida uzskaite.
Follow-ups should be carried out continuously.
To ir vieglāk pateikt, nekā izdarīt — apvienot struktūras un noteikumu vienkāršību ar adekvātu kontroli, — taču uz to ir jātiecas.
It is easier said than done to combine simplicity in structure and regulations with sufficient control, but this should be the endeavour.
Visbeidzot, vēlos uzsvērt atklātības nozīmi.
Let me finally advocate openness.
Jo lielāka pārredzamības pakāpe organizācijā, jo vieglāk ir sekot līdzi operācijām, novērtēt tās un atklāt kļūdas vai dīvainības.
The higher the degree of transparency in an organization, the easier it is to follow operations, evaluate them and reveal mistakes or oddities.
Atklātība arī bieži noder darbību efektivitātes uzlabošanai.
Openness is also often useful in the work on making operations more efficient.
Pats esmu guvis lielu pieredzi atklātības un pārredzamības jomā, veicinot un uzlabojot Riksbank iekšējos procesus.
I myself have good experiences of openness and transparency as a means of encouraging and improving the internal work at the Riksbank.
Kā Jūs raksturotu savus pienākumus saistībā ar Eiropas Parlamentam un it īpaši Budžeta kontroles komitejai sniedzamo pārskatu?
How would you describe your duties with regard to reporting to the European Parliament and its Committee on Budgetary Control, in Particular?
Parlaments pilda centrālo lomu Eiropas Savienības budžeta kontroles jomā.
Parliament plays a central role with regard to controlling the European Union’s budget.
Tas attiecas arī uz Revīzijas palātu, kurai jābūt neatkarīgai no pārējām ES iestādēm.
This also applies to the Court of Auditors, which must maintain independence from the other institutions in the union.
Ņemot vērā, ka šī neatkarība ir tik skaidri definēta EK līgumā un ir vispārpieņemta, ir jābūt iespējai nodrošināt ciešu dialogu un labu sadarbību, pie tam pilnībā ievērojot vienam otra lomu.
Given that this independence is so clearly established in the Treaty and generally accepted, there should be scope for a close dialogue and good cooperation while maintaining full respect for one another’s roles.
Kā saprotu, Parlamentam un Revīzijas palātai patlaban ir samērā cieši sakari.
As I understand it, Parliament and the Court of Auditors have fairly close contacts at present.
Piemēram, Palātas priekšsēdētājs regulāri ziņo par darba plāniem.
For instance, the President of the Court regularly reports the work plans.
Iespējams piedāvāt idejas un priekšlikumus saistībā ar īpašo ziņojumu pasniegšanas veidu un budžeta izpildes apstiprināšanas procesu.
Ideas and requests can also be put forward in connection with the presentation of Special Reports and within the discharge process.
Visiem šiem gadījumiem vajadzētu būt piemērotiem, ja Parlamenta locekļi vēlas izvirzīt idejas attiecībā uz projektiem, kurus vajadzētu izskatīt, vai par to, kā jānodrošina darbības.
All of these occasions ought to be suitable if Members of Parliament wish to put forward their own ideas regarding projects that should be examined or regarding how operations should be run.
Šobrīd man ir grūti novērtēt, vai ir nepieciešami citi dialoga kanāli.
It is difficult for me to assess at this stage whether further channels for dialogue are needed.
Taču neredzu nevienu iemeslu neatbalstīt šādu Parlamenta prasību.
But I do not see any reason, a priori, to oppose such a request from Parliament.
Savā pašreizējā darbā man ir bijuši cieši sakari ar Zviedrijas Parlamentu – Riksdāgu, un esmu vienmēr mēģinājis uzklausīt tā locekļus un sniegt viņiem pieprasīto informāciju.
In my present work I have had close contacts with the Swedish Parliament, the Riksdag, and have always tried to listen to its Members and supply them with the information requested.
Tas nav radījis nekādas grūtības, gluži pretēji — esmu iedibinājis arī Riksdāgam noderīgu dialogu.
This has not led to any difficulties, on the contrary, I have found the dialogue also rewarding for the Riksbank.
Protams, galu galā Riksdāgs savus lēmumus attiecībā uz to, ko mēs uzskatām par pareizu, ir pieņēmis neatkarīgi.
Naturally, the Riksbank has ultimately made its decisions independently, with regard to what we considered to be right.
Līdzīgā veidā Revīzijas palāta savu pilnvaru robežās pati nosaka savu darba kārtību.
Similarly, it is the Court that sets its own agenda within the scope established by its mandate.
Kā Jums zināms, Komisija šobrīd pārskata savu Finanšu regulu.
As you know, the commission is revising its Financial Regulation.
Pašreizējā Finanšu regula ir bijusi spēkā trīs gadus.
The present Financial Regulation has been in operation for three years.
Kā saprotu, šī regula bija liels solis uz priekšu, salīdzinot ar iepriekšējo sistēmu.
As I understand it, this Regulation entailed a major step forward in relation to the previous system.
ES finanšu vadībā ir sasniegti ievērojami uzlabojumi.
There have been tangible improvements with regard to the Union’s management of its finances.
Saskaņā ar lēmumu, ko pieņēma, ieviešot šo jauno sistēmu, drīzumā tiks veikta pārbaude.
A review is now going to be made in accordance with a decision taken when this new system was first launched.
Tātad iemesls nav nopietnas problēmas, kas konstatētas pašreizējai versijai.
The reason is therefore not that there are any serious problems with the current version.
Tomēr tas nenozīmē, ka pārbaude nav pamatota.
However, this does not mean that a review is not justified.
Iespējams, ka būs jomas, kurās var veikt uzlabojumus.
There are likely to be areas that can be improved.
Ja nebūs nekā cita, regulu droši vien varēs vienkāršot un padarīt saprotamāku, tādējādi uzlabojot kontroles nosacījumus.
If nothing else, the regulation can probably be simplified and made clearer, which could improve the conditions for control.
Protams, ir svarīgi, lai Revīzijas palāta pēc iespējas vairāk palīdzētu nodrošināt veiksmīgu pārbaudi.
Of course, it is important for the Court of Auditors to assist as far as possible in ensuring that the review is a success.
Kāda varētu būt valsts revīzijas iestāžu loma, palīdzot nodrošināt ES līdzekļu pareizu izlietojumu savā valstī?
What role could the National Audit institutions play in helping ensure the correct use of EU funds spent in their countries?
Lai nodrošinātu iespējami efektīvāku revīzijas darbu Eiropas Savienībā un tās dalībvalstīs, ir vēlams attīstīt sadarbību starp Eiropas Revīzijas palātu un dažādām dalībvalstu revīzijas iestādēm.
To ensure that the audit work within the European Union and its Member States is as efficient as possible, it is desirable to have well-developed cooperation between the European Court of Auditors and the various National Audit Institutions.
Vienlaikus ir skaidrs, ka dažādās organizācijas ir juridiski neatkarīgas.
At the same time, it is clear that the various organisations are legally independent of one another.
Turklāt iesaistītajās dalībvalstīs ir dažādas tradīcijas, kuras, kā saprotu, dažreiz var apgrūtināt sadarbību.
Also, the traditions vary somewhat between the countries concerned, which, as I understand it, may sometimes complicate cooperation.
Dalībvalstu revīzijas iestādes var spēlēt būtisku lomu, palīdzot Komisijai pildīt tai ar EK līgumu uzticētās saistības, jo galu galā šīs iestādes ir atbildīgas par budžeta izpildi kopīgas pārvaldības ietvaros, veicot ES finanšu revīziju kā daļu no savas valsts budžeta revīzijas, kura izpildi tām ir deleģējušas attiecīgās dalībvalstis.
National Audit Institutions could play an important role in helping the Commission to fulfil its treaty obligation as ultimately responsible for the budget implementation under shared management, by auditing EU funds, as part of the audit of national budgets, for which their respective Member States have delegated implementation tasks.
Šie revīzijas pārskati varētu būt papildu kontroles instruments Komisijai.
These audit reports could constitute an additional control instrument for the Commission.
Tā kā Revīzijas palātai ir pieejami dalībvalstu revīzijas iestāžu novērojumi, tai vajadzētu arī prast tos izmantot ar nosacījumu, ka šie novērojumi ir veikti saskaņā ar vispārpieņemtiem revīzijas standartiem.
To the extent that the Court of Auditors can gain access to the National Audit Institutions’ observations it should also be possible for the Court to use them, given that they have been carried out in accordance with generally-accepted auditing standards.
Tas ir labs princips, kas izriet no starptautiski pieņemtiem revīzijas standartiem.
This is a good principle that follows on from internationally-accepted audit standards.
Jebkurai lielai organizācijai vai iestādei — vai tā būtu privāta, vai valsts struktūra — vienmēr ir iespējams uzlabot efektivitāti, un tai vienmēr jātiecas veikt šādus uzlabojumus.
Any large organisation or institution, private or public, always has possibilities to improve its efficiency and should always strive to achieve such improvements.
Pēc dalībvalstu skaita pieauguma pēdējos gados daudzām Eiropas Savienības iestādēm ir nācies saskarties ar nopietnām problēmām.
With the increase in the number of Member States during recent years, many European Union institutions have been confronted with substantial challenges.
Mans darbs Eiropas Centrālo banku sistēmā nozīmē, ka esmu bijis iesaistīts vairākās diskusijās par šo tēmu arī agrāk.
My work within the European System of Central Banks has meant that I have been involved in a number of discussions on this theme earlier.
Tomēr, ņemot vērā, ka man pagaidām trūkst padziļinātu zināšanu par Revīzijas palātas iekšējiem darba procesiem, man ir iemesls būt piesardzīgam, neizsakoties plašāk par šo tēmu.
However, given that I as yet lack in-depth knowledge of the internal workings of the Court of Auditors, I have reason to be cautious in expressing detailed opinions on this issue.
Bez tam man ir zināms, ka Revīzijas palātas darba procedūrās ir izdarītas vairākas būtiskas izmaiņas, lai pielāgotos šai jaunajai situācijai.
Also, I am aware that several important changes have been implemented in the working procedures of the Court of Auditors to deal with this new situation.
Savā pašreizējā darbā Riksbank esmu pieradis pie koleģiālas lēmumu pieņemšanas struktūras.
From my present work at the Riksbank I am used to a collegial decision-making structure.
Tas nav mums liedzis pamatīgi mainīt gan mūsu darbības sfēru, gan veidu, kādā darbs tiek veikts.
This has not prevented us from making extensive changes to both the scope of our operations and the way the work is carried out.
Ar dažādu reformu palīdzību esam mainījuši savu sanāksmju darba kārtību, padarot tās laika ziņā īsākas, tomēr atlicinot vairāk laika stratēģisku jautājumu apspriešanai.
By means of various reforms, we have changed the agendas for our meetings so that they are now shorter, while we have more time for issues of a strategic nature.
Varu iedomāties, ka Revīzijas palātai ir svarīgi, lai koleģiāls lēmumu pieņemšanas process nekavētu darbību un neprasītu pārāk daudz laika un resursu, nodrošinot, ka visi locekļi pilnībā kontrolē visus pasākumus.
I would imagine that a central question for the Court of Auditors is to prevent the collegial decision-making process from inhibiting operations and to prevent too much time and resources being put into ensuring that all members have full control over all activities.
Tā vietā uzdevums ir lietderīgi izmantot unikālo pieredzi, ko tik daudzi Palātas locekļi var piedāvāt, un nodrošināt, lai tā tiek efektīvi izmantota Palātas darbā.
The task should instead be to make good use of the unique experiences that so many members can offer and to ensure that these are used efficiently in the Court’s activities.
Šī pieeja jau tiek īstenota pašreizējo revīzijas grupu gadījumā.
This approach is already taken through the current Audit Groups.
Droši vien tās varētu vēl pilnveidot.
These could probably be further developed.
Varbūt tās varētu pieņemt vairāk oficiālu lēmumu par dokumentiem un vairāk nodrošināt to locekļu tehnisku diskusiju, kuriem attiecīgajā jomā ir vislielākā pieredze.
Perhaps they could make formal decisions on documents to a greater extent and also ensure that more technical discussions were held between the members with most experience within the area.
Ļaujiet man šajā sakarā uzsvērt vēl vienu jautājumu.
Let me highlight another issue in this context.