natgillin/translations-raw huggingface dataset:
1.5 Vispārsvarīgos jautājumos EESK locekļiem jācenšas aktīvāk sadarboties arī ar Reģionu komiteju.
1.5 The EESC's members should seek to cooperate more pro-actively also with the Committee of the Regions on issues of common interest.
1.6 EESK pētīs iespējas ciešākai sadarbībai reģionālo presi un plašsaziņas līdzekļiem, ieskaitot audiovizuālos informācijas nesējus, un ar specializētajiem preses izdevumiem.
1.6 The EESC will explore possibilities of working more closely with the regional press and media, including the audiovisual media, and with the specialised press.
1.7 EESK proaktīvi sekmēs ideju laboratoriju, jo īpaši Briselē esošo, sistemātiskāku iesaisti minētajā darbā.
1.7 The EESC will pro-actively seek more systematic involvement in the work of think tanks, particularly those based in Brussels.
Eiropas Parlamentam
For the European Parliament
2.1 EESK iesaka Eiropas Parlamentam izveidot darba grupas ar institucionālās saziņas profesionāļiem katrā dalībvalstī, lai izvirzītu praktiskus priekšlikumus valdībām attiecībā uz pasākumiem un resursiem, kas vajadzīgi, lai uzsāktu efektīvu informācijas kampaņu dalībvalstīs.
2.1 The EESC suggests that the European Parliament set up working parties with institutional communication professionals in each Member State with a view to making practical proposals to governments regarding the measures and resources necessary to embark upon an effective communication campaign in the Member States.
EESK iesaka Eiropas Parlamentam izstrādāt un Zaļo grāmatu formā paust dažādās pastāvošās hipotēzes attiecībā uz trim vai četriem visplašāk apspriestajiem un pretrunīgākajiem jautājumiem par Savienības nākotni; šiem jautājumiem saziņas un diskusiju procesa beigās jāpārtop apspriedēs.
The EESC suggests that the European Parliament define and clarify, in the form of green papers, the various existing hypotheses in relation to the three or four most debated and debatable questions on the future of the EU, questions that will culminate in deliberations after the process of communication and debate thus launched.
EESK ir gatava iesaistīties šādās apspriedēs un dalīties savā pieredzē minētajā jomā, kā arī piedāvāt savu kontaktpersonu atbalstu dalībvalstīs, valstu Ekonomikas un sociālo lietu padomēs un līdzīgās institūcijās.
The EESC is prepared to be involved in such deliberations and to make available its expertise in this field and to offer the support of its contacts in the Member States, national Economic and Social Councils and similar institutions.
2.2 EESK mudina EP pilnībā izmantot Komitejas gatavību un vēlmi darboties kā partnerei debatēs dalībvalstīs un ES līmenī.
2.2 The EESC encourages the EP fully to exploit the Committee's willingness to act as a partner in the debates in the Member States and at EU level.
2.3 Lai nodrošinātu iniciatīvu savstarpēju konsekvenci, EESK prasa, lai Eiropas Parlaments un Eiropas Komisija nodrošinātu to, ka organizētās pilsoniskās sabiedrības pārstāvju ierosinātās iniciatīvas saņem tādu pašu atbalstu, kā iniciatīvas, kuras uzsākuši Eiropas, valstu, reģionālo un vietējo iestāžu ievēlētie un pārējie pārstāvji.
2.3 In order to ensure a degree of consistency between the initiatives, the EESC requests the European Parliament and the European Commission to ensure that initiatives by representatives of organised civil society enjoy the same support as those by elected and other representatives of European, national, regional and local bodies.
2.4 EESK ierosina, ka Eiropas Parlamentam jāizskata iespēja piešķirt būtisku ES informācijas kopējā budžeta daļu vietējām un tematiskajām debatēm par Eiropas integrācijas procesu, lai papildinātu valsts mēroga un vietējo publisko institūciju līdzekļus un pilsoniskās sabiedrības organizāciju rīcībā esošos līdzekļus.
2.4 The EESC suggests that the European Parliament should consider allocating a significant proportion of the overall EU communication budget to local and thematic debates on the European integration process to complement the resources of national and local public authorities and the resources at the disposal of civil society organisations.
Eiropas Komisijai
For the European Commission
3.1 EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas apņēmību ierosināt “Plānu “D” diskusijām, demokrātijai un dialogam”.
3.1 The EESC applauds the European Commission's determination, to propose a "Plan D", for debate, democracy and dialogue.
EESK steidzīgi izvērtēs, vai šāds plāns atbilst šībrīža problēmai.
It will soon look at whether a plan of this nature is equal to the current challenge.
EESK atzīmē Komisijas 2005. gada 20. jūlija rīcības plānā izpratnes pilnveidošanai par Eiropu iekļauto lēmumu Komisijas pārstāvniecībām dalībvalstīs piešķirt ievērojamu apjomu jaunu resursu.
The EESC notes the decision, within its 20 July 2005 Action Plan to improve communicating Europe, to devolve significant fresh resources to the Commission's representations in the Member States.
3.2 Šajā sakarā aicina Eiropas Komisijas pārstāvniecības atzīt to, ka EESK locekļi pārstāv vērā ņemamu un pašreiz pilnībā neizmantotu saziņas resursu, kas varētu un kuram jābūt iesaistītam vietējās, reģionālajās un valsts mēroga debatēs un pasākumos.
3.2 In this context, calls for the European Commission's representations to recognise that the EESC's members represent a significant and currently under-exploited communications resource that could and should be involved in local, regional and national debates.
3.3 Tāpat šajā sakarā aicina Komisiju nodrošināt to, ka Komiteja un tās locekļi pilnībā jāiesaista iniciatīvās, kuras pēc Eiropas Parlamenta veiktā “Plāna “D”” vērtējuma un Komitejas par to sniegtā atzinuma tiks noteiktas, pamatojoties uz “Plānu “D””.
3.3 Also in this context, calls for the Commission to ensure that the Committee and its members are fully involved in the initiatives which the "Plan D" will define once the European Parliament has examined it and once the Committee has delivered its opinion.
Tas īpaši attiecināms uz visu, kas saistīts ar demokrātiju (nedrīkstētu Komitejai nepiešķirt centrālo lomu “Apaļā galda” sarunās par šo jautājumu), “Europe Direct” centru organizētajiem reģionālajiem pasākumiem, un visiem priekšlikumiem pilsoņu līdzdalības demokrātijas procesā veicināšanai.
This applies in particular to everything related to democracy (a round table on this subject could not fail to place the Committee at the heart of the debate;) the organisation of regional events by the Europe Direct centres and all the proposals for the promotion of citizens' participation in the democratic process.
3.4 Aicina Komisiju paredzēt dažus aspektus Konstitucionālajā līgumā attiecībā uz ES demokrātiju, uzskatot, ka šādi pasākumi ne tikai no jauna pārliecinās Eiropas pilsoņus, bet arī turpmāk demokratizēs un spēcinās debates.
3.4 Calls for the Commission to anticipate certain aspects of the Constitutional Treaty's provisions on the democratic life of the European Union, believing that these measures will not only reassure the European citizen but also further democratise and invigorate the debate.
3.5 Tādēļ uzskata, ka jau tagad varētu apspriesties ar pilsonisko sabiedrību par to Eiropas tiesību aktu saturu, kuros noteiktas pilsoņu iniciatīvas tiesību īstenošanas procedūras.
3.5 Argues therefore that civil society could already now be consulted on the content of the European law defining the procedures for implementing the right of citizens' initiative.
Šajā sakarā Komitejai varētu lūgt izstrādāt izpētes atzinumu par minēto jautājumu.
In this context, the EESC could be asked to deliver an exploratory opinion on this subject.
3.6 Uz noteikumiem par organizētās pilsoniskās sabiedrības demokrātiju jāattiecina virkne Komisijas paziņojumu, kuros noteiktas paredzētās konsultāciju procedūras un EESK loma.
3.6 The provisions on participatory democracy should be made the subject of a series of communications from the European Commission, defining the envisaged consultation procedures and the role of the EESC.
3.7 Aicina Eiropas Komisiju apsvērt likumdošanas iniciatīvas reālai saziņas politikai ierosināšanu un tādējādi cīnīties ar “apslēpto” problēmu, ko izraisa juridiskā pamata neesība, kura radījusi tik daudz neformālu mehānismu un nelīdzsvarotu pieeju.
3.7 Calls upon the European Commission to consider putting forward a legislative proposal for a true Communications Policy, and thereby to confront the "hidden" issue of the absent legal base which has resulted in so many informal mechanisms and an unbalanced approach.
Komiteja uzskata, ka šāda priekšlikuma iesniegšana jau pati par sevi veicina debates.
The tabling of such a proposal would, in the Committee's opinion, itself encourage debate.
3.8 Lai īstenotu saziņas stratēģiju, kas apmierina pilsoņu intereses, ir jānodrošina atbilstoši finanšu resursi.
3.8 The provision of adequate financial resources is necessary for the implementation of a communication strategy that meets citizens' expectations.
3.9 Tiklīdz nepieciešamie resursi būs nodoti to rīcībā, plašsaziņas līdzekļiem, vietējām un reģionālajām varām, politiskajām grupām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām būs līdzekļi darbībai kā informācijas kanāliem.
3.9 Once the requisite resources have been placed at their disposal, the media, local and regional authorities, political groups and civil society organisations will have the means to act as a conduit for information.
Tie varēs nodot skaidrus vēstījumus par darbībām integrācijas jomā, kas saskaņotas ar to vietējās auditorijas interesēm.
They will be able to convey clear messages on the implications of the integration process that are attuned to the concerns of their local audience.
Visām ES institūcijām
To all of the EU institutions
4.1 Eiropas institūcijām jāpalīdz koordinēt politisko grupu, vietējo un reģionālo varu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju informatīvā darbība, rosinot apmaiņu ar labas prakses piemēriem minētajā jomā un pūliņu apvienošanu.
4.1 The European institutions should help to coordinate the communication activities of political groups, local and regional authorities and civil society organisations by encouraging the exchange of good practice in this field and the pooling of efforts.
Piemēram, EESK varētu veicināt informatīvajā darbībā iesaistīto pilsoniskās sabiedrības organizāciju labas prakses piemēru (un prasmju) savstarpēju apmaiņu Eiropas līmenī.
For example, the EESC could promote the exchange of good practice (and know-how) at European level between civil society organisations involved in communication activities.
Tā varētu noteikt arī atgriezeniskās informatīvās saites pasākumus, lai Eiropas līmenī izvērtētu priekšlikumus, kritiskās piezīmes un ieteikumus, ko izvirzījuši sabiedrības locekļi pilsoniskās sabiedrības organizēto debašu laikā.
It could also establish feedback arrangements for evaluating, at European level, proposals, criticisms and recommendations put forward by members of the public during debates organised by civil society.
4.2 Komiteja aicina Starpiestāžu informācijas apmaiņas grupai dot īpašu un pastāvīgu uzdevumu novērtēt sabiedrisko domu un izskatīt paraugprakses piemērus, un regulāri un biežāk sasaukt sanāksmes, lai apspriestu ar saziņu saistītus jautājumus.
4.2 The Committee calls for the Interinstitutional Information Group to be given a specific and permanent mandate to take stock of public opinion and examine best practices and to meet at regular and more frequent intervals to discuss communication issues.
5.3 EESK aicina dalībvalstis izveidot paraugprakses un salīdzinošās novērtēšanas sistēmu, iespējams, ar “Viklova grupas” starpniecību.
5.3 The EESC calls upon the Member States to institute a system of best practices and bench marking, perhaps via the "Wicklow Group".
5.4 Komiteja aicina dalībvalstis atzīt to, ka organizētas pilsoniskās sabiedrības demokrātijas princips jāpiemēro galvenajām ES stratēģijām izaugsmes, nodarbinātības un ilgspējīgas attīstības veicināšanai.
5.4 The Committee calls upon the Member States to recognise that the principle of participatory democracy should be applied to the EU's key strategies for promoting growth, employment and sustainable development.
Valstu Ekonomikas un sociālo lietu padomēm un tamlīdzīgām institūcijām
For national Economic and Social Councils and Similar Institutions
6.1 Valstu un Eiropas institūcijām jānodrošina minēto iniciatīvu materiāli tehniskais atbalsts.
6.1 National and European institutions must provide logistical support for these initiatives.
Valstu Ekonomikas un sociālo lietu padomes un tamlīdzīgas institūcijas varētu koordinēt debates attiecīgās valsts līmenī, nosakot pasākumu kalendāro grafiku un darbojoties saskaņoti ar EESK, kas varētu tām nodrošināt dokumentāciju un sazināšanos ar referentiem.
National Economic and Social Councils and Similar Institutions could coordinate the debates at national level by establishing a calendar of events and liaising with the EESC, which could provide them with documentation and put them in touch with speakers.
REĢIONU komitejaS ATZINUMS
OPINION OF THE COMMITTEE OF THE REGIONS
Briselē, 2005. gada 21. oktobrī
Brussels, 21 October 2005
REĢIONU KOMITEJA ,
THE COMMITTEE OF THE REGIONS,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2005. gada 6. septembra lēmumu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 265. panta ceturto punktu konsultēties ar Reģionu komiteju minētajā jautājumā;
HAVING REGARD TO the decision of the European Parliament of 6 September 2005 to consult it on this matter, under the fourth paragraph of Article 265 of the Treaty establishing the European Community;
ņemot vērā Reģionu komitejas 2004. gada 17. novembra atzinumu par Līgumu par Konstitūciju Eiropai ( CoR 354/2003 fin
HAVING REGARD TO its opinion of 17 November 2004 on the Treaty establishing a Constitution for Europe ( CoR 354/2003 fin
ņemot vērā Reģionu komitejas 2001. gada 6. novembra ziņojumu par Tuvumu ( CdR 436/2000 fin ),
HAVING REGARD TO its report of 6 November 2001 on Proximity (CdR 436/2000 fin);
tās 61. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 12. un 13. oktobrī (2005. gada 13. oktobra sēdē), ir pieņēmusi šādu atzinumu.
adopted the following opinion at its 61st plenary session, held on 12 and 13 October 2005 (meeting of 13 October 2005):
Reģionu komitejas viedokļi un ieteikumI
VIEWS AND RECOMMENDATIONS OF THE COMMITTEE OF THE REGIONS
Reģionu komiteja:
The Committee of the Regions:
1. uzskata , ka miera, brīvības un labklājības nodrošināšanai ir nepieciešama politiski stipra un demokrātiska Eiropas Savienība un labāka Eiropas vadība un iestāžu cieša sadarbība Eiropas projekta atkārtotā izvēršanā;
1. believes that, in order to safeguard peace, freedom and prosperity, a politically strong and democratic European Union, strong European leadership and strong interinstitutional cooperation to relaunch the European project are needed;
2. pauž bažas, ka pārāk ilgs pārdomu periods kaitē ES tēlam, un aicina visas iestādes strādāt, lai atjaunotu un izvērstu dziļo ticību Eiropas integrācijas ideāliem un projektam;
2. expresses concern that too long a period of reflection would damage the EU's public image, and urges all institutions to work to reclaim and relaunch the core European ideal and project;
3. uzskata , par noderīgu šo pārdomu periodu izmantot, lai noskaidrotu, ko dalībalstu iedzīvotāji domā par ES un konsolidētu pamatmērķus, vērtības un principus, piemēram, solidaritāte, efektivitāte, pārredzamība un sadarbība, balstoties uz savu pilsoņu atbalstu;
3. considers it advisable to use this period for reflection to examine what the public in the Member States thinks about the European Union and to consolidate the fundamental aims, values and principles of the EU, such as solidarity, effectiveness, transparency and cooperation, based on the support of its citizens;
4. šajā sakarā atgādina Savienības pamattiesību, kas kā īpaša vērtība iekļautas Pamattiesību hartā, nozīmīgumu;
4. reiterates the importance of the fundamental rights of the Union as enshrined in the charter included in the Constitutional Treaty;
5. uzskata , ka Eiropas Savienībai ir jāņem vērā un nopietni jāizvērtē Francijas un Nīderlandes referendumu rezultāti; uzskata, ka Konstitucionālā līguma ratifikācijas procesa turpināšana, nemainot tā sākotnējo grafiku un bez nopietnām pārdomām Eiropas līmenī, sūtītu Eiropas pilsoņiem “negatīvu signālu” un tādējādi tos pamudinātu uz negatīvu balsojumu tajās dalībvalstīs, kur citos apstākļos būtu paredzams pozitīvs referenduma rezultāts;
5. believes that the European Union must take the results of the French and Dutch referenda seriously and must be seen to do so; considers that to proceed with the ratification process of the Constitutional Treaty without altering the original schedule and without serious reflection at European level would send a negative message to Europe's citizens and might engender further rejections in Member States;
6. vienlaicīgi atzīst , ka šiem negatīvajiem balsojumiem ir bijuši daudzi un dažādi iemesli, un ne visos gadījumos tie ir uzskatāmi par reakciju uz pašu Līgumu; par prioritāti uzskata nepieciešamību koncentrēt pūles uz debatēm, pastiprināti pievēršoties tādai tēmai kā vienošanās par finanšu plāniem; tomēr atgādina, ka vairāk nekā puse dalībvalstu jau ir ratificējušas Līgumu atbilstoši to izvēlētajai metodei, un šo dalībvalstu lēmumi ir tikpat svarīgi kā to valstu lēmumi, kas balsoja pret Līgumu;
6. recognises however that the reasons for those rejections are many and varied and in some cases may not be in response to the Treaty itself; thus considers it fundamental to concentrate efforts above all on the context of the debate, focusing it on a successful agreement of the financial perspectives; reiterates however that more than a half of all Member States have already ratified the Treaty by their chosen method and the decisions of these Member States must count as much as those who voted against;
7. atkārtoti uzsver savu atbalstu Konstitucionālajam līgumam un tā ievirzēm, kas piedāvā garantēt labāku Eiropas pārvaldību, pateicoties ievērojamam uzlabojumam attiecībā uz ES funkcionalitāti, vienkāršību un pārredzamību salīdzinājumā ar pašreizējiem līgumiem;
7. reaffirms its commitment to the Constitutional Treaty and its advances which guarantee better European governance through its considerable improvement in the functioning, simplicity and transparency of the EU compared to the existing treaties;
8. uzskata , ka paplašinot debates par Eiropas Savienības nākotni, tās institūcijām jākoncentrējas uz reālajiem un potenciālajiem ieguvumiem, ko dalība un pilsonība dod pilsoņiem;
8. considers that in broadening out the debate on the future of the European Union its institutions should focus on the actual and potential practical benefits that membership and citizenship bring to its citizens;
9. lai atjaunotu Eiropas pilsoņu ticību Eiropas projektam, aicina ES institūcijas:
9. in order to rebuild the trust of European citizens in the European project, calls on the EU institutions to:
· pieņemt lēmumus, kas šobrīd ir procesā tajās jomās, kurās Eiropas Savienība nodrošina patiesu pievienoto vērtību Eiropas pilsoņiem;
• take decisions which are pending in those areas where the Union brings real added value to Europe's citizens;
· sākt rīkoties daudz decentralizētākā veidā, ievērojot un veicinot subsidiaritātes principu, kas jāpiemēro arī vietējā līmenī;
• begin functioning in a much more decentralised manner, respecting and promoting the subsidiarity principle, which should be applied also on subnational levels;
· aktīvi pierādīt, ka politiskā savienība nekādā ziņā neapdraudēs Eiropas kultūras un valodu daudzveidību;
• pro-actively demonstrate that a political union will not undermine Europe's cultural and linguistic diversity;
· parādīt, ka Eiropa nodrošinās saviem pilsoņiem iespēju bagātināt savu personīgo un profesionālo pieredzi Eiropas līmenī;
• show that Europe will provide its citizens with opportunities to develop their personal and professional experience at a European level;
· izveidot pastāvīgu abpusēju dialogu ar Eiropas pilsoņiem;
• establish a permanent two-way dialogue with Europe's citizens;
· izstrādāt pastiprinātas pārredzamības kultūru, jo īpaši nodrošinot Padomes darbu plašāku pieejamību, lai pilsoņi spētu labāk izprast ES lēmumu pieņemšanas procesu un iesaistīties tajā;
• develop a culture of enhanced transparency, especially by making the workings of the Council more accessible, to enable citizens to better understand the EU decision-making process;
10. aicina turpināt darbības, lai veicinātu subsidiaritātes principu visās jomās un izmantotu priekšrocības, ko pilsoņiem var piedāvāt lielākā daļa regionālo un vietējo iestāžu;
10. calls for the continuation of activities promoting the principle of subsidiarity in all areas and drawing on the advantages that the greater proximity of regional and local institutions can offer to citizens;
11. aicina dalībvalstis padziļināt politisko integrāciju ES, kas ir paplašinātās Eiropas Savienības pamats, definējot mērķus, potenciālās ģeogrāfiskās robežas un ilgtermiņa mērķus integrācijas procesam Eiropas Savienībā; tā kā dalība ES nozīmē vietējās un reģionālās demokrātiskās pašpārvaldes respektēšanu katrā valstī noteikto tiesību aktu ietvaros;
11. calls upon the Member States to deepen political integration of the EU, which constitutes a fundamental basis to develop an enlarged Union, defining the aims, potential geographical limits and long term objectives of the integration process within the European Union; whereas EU membership shall entail respect for local and regional democratic self-government within the established constitutional framework of each country;
12. aicina politiķus dalībvalstu, reģionu un vietējā līmenī uzņemties atbildību par savu rīcību to kompetencē esošajās jomās un atturēties no paraduma izmantot “Briseli” grēkāža lomai; uzsver, ka Eiropas Savienības virzība var būt sekmīga tikai tad, ja Eiropas, valstu, reģionālā un vietējā līmeņa politiķi atbildīgi sadala savus pienākumus un atzīst, ka institucionālās kompetences respektēšana ir priekšnoteikums labas pārvaldības sekmīgai nodrošināšanai;
12. calls on politicians at Member State, regional and local levels to take the responsibility for their own actions in the areas falling in their responsibility and to refrain from the common habit of using "Brussels" as scapegoat; underlines that the European Union can only succeed if politicians at European, national, regional and local level divide duties responsibly and acknowledge that institutional respect is essential for success, as a prerequisite for good governance;
b) debašu struktūra
(b) Structure of the debate
13. uzskata , ka ES institūcijām ir jāiesaistās debatēs ar cilvēkiem un kopienām, ko tās pārstāv, atspoguļojot atvērtu pieeju Līguma izstrādāšanā, ko nodrošina Konvents, kurā ir iesaistīti valstu parlamentu, politisko partiju, vietējo un reģionālo varu, pilsoniskās sabiedrības, kā arī sociālo partneru pārstāvji.
13. believes that it is necessary for the EU institutions to engage in debate with the people and communities that they represent, reflecting the open approach taken to the drafting of the Treaty through a Convention that involved representatives of national parliaments, political parties, local and regional government, civil society as well as social partners.
Šajās debatēs pilsoņiem ir jāizskaidro ES politiskā, ekonomiskā un sociālā pievienotā vērtība;
In this debate, it is essential to make clear to the public the added political, economic and social value of a European Union;
14. uzskata , ka tai kā vietējo un reģionālo varu institucionālajai pārstāvei Eiropas Savienībā ir jāveic aktīva loma politisko un institucionālo iniciatīvu veicināšanā valstu un valdību vadītāju izsludinātā pārdomu perioda laikā; tādēļ piedāvā ceļa karti
14. considers that in its capacity as institutional representative of local and regional government in the European Union, it has to play an active role in political and institutional initiatives during the period of reflection announced by the heads of state and government; to this end, proposes a roadmap
2 tiešu decentralizētu debašu ieviešanai;
Appendix with a view to establishing a truly decentralised debate;