natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nosacījumi, kas ir nepieciešami Barselonas procesa atsākšanai un sekmīgai turpināšanai un tādas savstarpēji izdevīgas BTZ izveidei, kura palīdzētu samazināt attīstības atšķirības starp abiem Vidusjūras krastiem, ir visu partneru politiskās gribas atjaunošana un ES un Vidusjūras reģiona sadarbības atkārtota noteikšana par vienu no ES prioritātēm.
A revival of political determination among all the partners and the re-establishment of Euro-Mediterranean cooperation as one of the EU's priorities are crucial for the relaunch and success of the Barcelona Process and for a mutually beneficial FTA which will help to reduce the development gap between the two shores of the Mediterranean.
Reģionālās integrācijas pastiprināšana, kas ir vienīgais līdzeklis cīņai pret šā reģiona politisko un ekonomisko šķelšanos, tādējādi ir viens no priekšnosacījumiem BTZ izveidei.
Increased regional integration, which is the only way to combat this region's political and economic fragmentation, is therefore an essential precursor of the creation of the FTA.
Tas jāpapildina ar šīs zonas institucionālā līdzsvara nostiprināšanu un tādu ES finansiālo atbalstu, kas atbilstu ES un Vidusjūras reģiona sadarbības mērķiem.
It must be flanked by an improved institutional framework for the region and by EU financial support which is commensurate with the ambitious goals of Euro-Mediterranean cooperation.
Tāpēc bažas izraisa tas, ka Eiropas kaimiņattiecību politikas mērķiem, pretēji Barselonas mērķiem, trūkst skaidrības.
It is therefore worrying that the objectives of the ENP, unlike those of Barcelona, are unclear.
Tā, piemēram, mērķis „pakāpeniski iesaistīties iekšējā tirgū” bez pievienošanās perspektīvas un neparedzot darba ņēmēju brīvu apriti, ir katrā ziņā jāprecizē, tāpat ir jāprecizē arī Barselonas procesa un Eiropas kaimiņattiecību politikas saikne, lai reaģētu uz Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu paustajām pamatotajām bažām.
For instance, the aim of 'gradual participation in the single market', without the prospect of accession and excluding free movement for workers, cries out for clarification, as does the articulation between the Barcelona Process and the ENP, so as to allay the SEMCs' legitimate concerns.
Attiecībā uz BTZ izveidi – kas būtu pāragra, ja stātos spēkā 2010. gadā, – galvenajam sarunu pavedienam jāpaliek tirdzniecībai, kas kalpo attīstībai.
Given the prospect of the creation of a FTA, which would be precipitate if it came into force in 2010, the aim of trade serving development must remain the guiding light of the negotiations.
Katrā tirdzniecības liberalizācijas posmā ir jāņem vērā Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu dažu ekonomikas nozaru vājums, un tā nedrīkst kaitēt iedzīvotāju labklājībai.
The vulnerability of some economic sectors in the SEMCs must be taken into account at each stage of the process of trade liberalisation, which must not take place at the expense of people's well-being.
Ja tā nebūs, BTZ var kļūt par ES un Vidusjūras reģiona nesaprašanās simbolu.
Without this, the FTA is likely to become a symbol of Euro-Mediterranean misunderstanding.
Tas, ka nav skaidras ES politikas attiecībā uz Vidusjūras reģionu un trūkst ilgtermiņa stratēģiska redzējuma attiecībā uz šā reģiona attīstību un stabilizāciju, ir, bez šaubām, ES un Vidusjūras reģiona partnerattiecību galvenā problēma un to attīstības galvenais kavēklis.
The lack of a clear definition of the EU's Mediterranean policy and of a long-term strategic vision for the region's development and stabilisation is unquestionably the main stumbling-block for the Euro-Mediterranean partnership, and the primary source of the impasse affecting it.
Šo trūkumu novēršanai turpmāk ir jābūt mūsu mērķim un uz to ir jāvirza mūsu rīcība.
Our goal must be to respond to this shortcoming, and this must drive our future actions.
par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības zonas izveidi
on the construction of the Euro-Mediterranean free trade zone
Ārlietu komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Starptautiskās tirdzniecības komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Foreign Affairs calls on the Committee on International Trade, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
2. atgādina, ka ir steidzami jārīkojas, lai reģionā panāktu ilgstošu drošību un stabilitāti, tostarp, lai visi atzītu pilnīgu Libānas suverenitāti, kā arī Izraēlas un Palestīnas valstu mierīgu līdzāspastāvēšanu; šajā sakarā atzīmē zaudējumus, ko reģionā radīja 2006. gada vasarā Tuvajos Austrumos notikušais karš; prasa, lai šajā miera procesā ES uzņemtos oficiālas saistības piešķirt atbilstīgu finansiālu atbalstu šā reģiona valstu ekonomiskajai un sociālajai rekonstrukcijai; neatlaidīgi aicina Komisiju vērst uzmanību uz to, lai tiktu ievērotas ar Barselonas procesu saistītās klauzulas, jo īpaši asociācijas nolīgumos un dažādos rīcības plānos iekļautā cilvēktiesību klauzula, lai tādējādi reģionā panāktu reālu brīvību un drošību;
Points out the urgent need to work towards lasting security and stability in the region, including the acceptance by all of Lebanon's full sovereignty, and also of the peaceful coexistence of the State of Israel and the Palestinian State; in this context, notes the damage caused in the region by the war in the Middle East in the summer of 2006; calls for a formal undertaking from the EU, in the context of the peace process currently under way, to grant adequate financial support for the economic and social reconstruction of the countries in the region; urges the Commission to insist on compliance with the clauses relating to the Barcelona Process, in particular the human rights clause included in the Association Agreements and the various action plans, in order to achieve a true area of freedom and security in the region;
4. uzskata, ka ES ārpolitikas mērķis Vidusjūras reģionā, jo īpaši ņemot vērā Eiropas Savienības kaimiņattiecību politikas kontekstā nesen īstenotos pasākumus un Ķīnas jauno ietekmi Āfrikā, ir atbalstīt un veicināt jaunas politiskās, demokrātiskās un sociālekonomiskās reformas partnervalstīs, lai kopā radītu kopīgas labklājības telpu;
Believes that, bearing in mind, in particular, the recent steps taken under the European neighbourhood policy and also the new presence of China in Africa, the objective of EU foreign policy in the Mediterranean is to support and encourage political, democratic and socioeconomic reforms in the partner countries so as to create together an area of shared prosperity;
Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības zonas izveide
Construction of the Euro-Mediterranean free trade zone
Lauksaimniecības tirgu atvēršana
Nature of the opening-up of agricultural markets
5. atgādina par nozīmīgo ieguldījumu, ko snieguši Eiropas Savienības lauksaimnieki, īstenojot kopējās lauksaimniecības politikas iepriekšējās reformas; piebilst, ka tieši lauksaimnieki bija, ir un arī turpmāk būs tie, kam jāuzņem aizvien jaunas pārmaiņas, kuras saistībā ar dažādu tirgu kopīgas organizācijas reformām īsteno, lai mazinātu lauksaimniecības nozares nedabisko tirgus struktūru un cenas, īpaši vīna, kā arī augļu un dārzeņu nozarē, un kuras ietekmēs sociālo un saimniecisko līdzsvaru lauku rajonos, sevišķi Vidusjūras baseina Eiropas valstīs; norāda, ka pēdējos gados vīna, kā arī augļu un dārzeņu nozarē ir ieguldīti apjomīgi (lai gan atsevišķos gadījumos nepietiekami) naudas līdzekļi, lai palielinātu produktu pievienoto vērtību, nodrošinot produktu kvalitātes un izcelsmes sertificēšanu, īpaši attiecībā uz bioloģiski audzētu produkciju un saskaņā ar Regulu Nr. 510/2006;
Points to the significant efforts made by farmers in the European Union at the time of past CAP reforms; also points out that these farmers have faced, are facing and will have to face further changes which are designed to reduce the artificiality of the market structure and of prices in the agricultural sector, which relate to the reform of the various common organisations of the market (not least in the wine and fruit and vegetable sectors) and which will influence social and economic balances in rural areas, especially in European countries situated in the Mediterranean basin; points out that in recent years the wine and fruit and vegetable sectors have invested large (albeit in certain cases not yet adequate) sums of money in order to increase the added value of products through the certification of product quality and origin, with particular reference to the certification of organic produce and certification based on Regulation 510/2006;
9. ņemot vērā strupceļā nonākušo PTO Dohas daudzpusējo sarunu kārtu, ar bažām konstatē, ka ir saasinājušās divpusējās tirdzniecības attiecības lauksaimniecības nozarē, kas atspoguļojas arī ASV un Marokas nesen parakstītajos nolīgumos; uzskata, ka visas Vidusjūras reģiona valstis ir ieinteresētas stiprināt savstarpējās partnerattiecības, lai kopīgiem spēkiem izveidotu sadarbības un tirdzniecības telpu, tādējādi nodrošinot kopīgu saimniecisko labklājību;
Expresses its concern, against the backdrop of standstill in the Doha round of multilateral WTO negotiations, at the upturn in bilateral trade relations in the agriculture sector, like the recently signed agreements between the United States and Morocco; considers that it is in the shared interest of all the Mediterranean countries to strengthen their partnership in order to construct together an area of cooperation and trade with the goal of ensuring mutual economic prosperity;
13. aicina visas Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerattiecību valstu lauksaimniecības nozares sabiedriskās un profesionālās organizācijas sekmēt sadarbību saistītajās nozarēs, veicinot produktu papildināmību abos Vidusjūras krastos, kā arī pašās Vidusjūras dienvidu un austrumu valstīs; kā piemēru atzīmē vīnkopības nozari un augļu un dārzeņu nozari, kur abas Vidusjūras reģiona partnerattiecību puses var kopīgi veidot vispusīgāku un patērētājiem pievilcīgāku produkcijas piedāvājumu;
Calls upon all the socio-professional players in the Euro-Mediterranean agriculture sector to foster cooperation in complementary sectors by promoting the complementarity of products both between the northern and southern shores of the Mediterranean and (where possible) between the SEMCs' South-South shores; emphasises, by way of example, the case of the wine industry or the fruit and vegetable sector, where production from both sides of the Mediterranean could help develop a more comprehensive and attractive commercial supply for consumers;
Lauku attīstības veicināšana
Fostering rural development
Papildu pasākumi
Flanking measures
Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu 1995. gadā Barselonā aizsākto partnerattiecību mērķis ir izveidot miera un stabilitātes zonu, sekmēt reģiona tautu labāku savstarpējo sapratni un radīt kopējas labklājības telpu, palielinot sadarbību, kā arī īstenojot regulētu tirdzniecības liberalizāciju Vidusjūras reģionā.
The aim of the Euro-Mediterranean partnership, which was launched in Barcelona in 1995, is to establish an area of peace and stability, contribute to better mutual understanding between the peoples of the region and construct an area of shared prosperity through increased cooperation and regulated liberalisation of trade within the Mediterranean region.
Desmit gadu laikā iecere līdz 2010. gadam izveidot Eiropas un Vidusjūras reģiona brīvās tirdzniecības zonu, kas sākotnēji attiecās uz rūpniecības nozari, ir paplašinājusies, aptverot arī lauksaimniecības nozari.
Ten years later, the plan to establish a Euro-Mediterranean free trade area by 2010, limited initially to the manufacturing sector, was extended to include the agriculture sector.
Turpmāk ES un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu uzsākto sarunu gaitā galvenokārt tiek diskutēts par šā procesa norises ātrumu un īstenošanas veidu.
Subsequently, in negotiations launched between the EU and the SEMC, discussions have mainly focused on the method and pace of this process.
Straujas tirgus atvēršanas sekas un ierobežojumi
Issues and limits of a sudden opening-up of the markets
Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstis
For the SEMC
Ņemot vērā straujo demogrāfisko attīstību, steidzami jārisina jautājums par pārtikas nodrošinājumu, kas saistīts ar lauksaimniecības nozares ražīguma problēmu un vienlaikus arī ar spēju iegādāties preces par zemu cenu.
In a context of demographic explosion, the issue of food security calls for an urgent solution to be found to the problem of agricultural productivity, and also links in with being able to procure commodities at low cost.
Svarīgi ir, lai tirgus atvēršana tiktu izmantota kā piemērots līdzeklis šā divpusējā jautājuma risināšanai, paātrinot Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu piegādes pasaules tirgū, veicinot šo valstu ražošanas iekārtu modernizāciju un ļaujot tām izdevīgi izmantot salīdzinošās priekšrocības attiecībā uz vairākiem produktiem (piemēram, augļiem un dārzeņiem).
Many view the opening-up of markets as an appropriate way to address this twin prospect, through speeding up the provisioning of the SEMC on the world market, encouraging the modernisation of their production systems and enabling them to capitalise on their comparative advantages in respect of a number of products (e.g.: fruit and vegetables).
Tomēr, īstenojot šo saimniecisko koncepciju, nāksies saskarties ar problēmas sociālajiem un vides aspektiem.
However, this economic approach is at odds with the social and environmental aspects of the issue.
Saimnieciskās koncepcijas īstenošana ietekmēs sociālo jomu, jo ir skaidrs, ka strauja tirgus atvēršana nenovēršami vēl spēcīgāk apdraudēs mazo ģimenes lauku saimniecību pastāvēšanu, kuru ražīgums ir īpaši zems un kuras veido vislielāko Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu lauksaimniecības nozares daļu.
In social terms, it has become clear that a sudden opening-up of the markets is sure to threaten that little bit more the survival of family-run farms, which have particularly low productivity levels and make up the overwhelming majority of the agriculture sector in the SEMC.
Šīs koncepcijas īstenošana ietekmēs arī vidi, jo mazo ģimenes lauku saimniecību struktūras sabrukums nopietni ietekmēs teritoriālo līdzsvaru, palielinot iedzīvotāju masveida pārcelšanos no jau tā pamestajiem laukiem uz pārapdzīvotām lielajām pilsētām un vēl jo lielākā mērā uz piekrastes rajoniem.
In environmental terms, the disintegration of this family farm fabric would trigger serious regional imbalances by exacerbating an already-devastating rural exodus towards overpopulated large urban centres and, more broadly, towards the coast.
Eiropas Savienība
For the European Union
Lai arī tirgus atvēršana sniedz reālas eksporta iespējas Eiropas lauksaimniekiem, īpaši vairākās produktu nozarēs, kur Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu ražošanas apjoms ir nepietiekams (piens, cukurs u. c.), tradicionālie argumenti regulētas tirdzniecības atbalstam nezaudē aktualitāti, ņemot vērā algu līmeni Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīs, to, ka šīs valstis neapgrūtina vides nodokļu maksājumi, un galvenokārt to, ka nav Eiropas un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu saskaņotu standartu.
While the opening-up of markets offers genuine export possibilities for European producers, not least as regards a number of products for which there is a production deficit in the SEMC (milk and sugar, etc.), the traditional arguments in favour of regulating trade are still common currency, given wage levels in the SEMC, the absence of any environmental contributions in those countries and, more generally, the absence of harmonised standards between European and the SEMC.
Problēma, ko šajā situācijā rada konkurence, kļūst vēl izteiktāka, jo bieži vien tā attiecas uz vieniem un tiem pašiem abu Vidusjūras reģiona partnerattiecību pušu produkcijas veidiem (īpaši augļiem un dārzeņiem).
The issue of the competition generated by these circumstances assumes even greater importance in that it often concerns the same types of production (particularly fruit and vegetables) on either side of the Mediterranean.
Problēma nemazinās, jo gadījumā, ja Eiropas Savienība neiesaistīsies Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu integrācijā pasaules tirdzniecībā, citas tirdzniecības lielvalstis noteikti izmantos iespēju aizpildīt šo robu, veicot vērienīgus privātus ieguldījumus, kā rezultātā Eiropas Savienības Vidusjūras reģiona valstis var nonākt vēl nelabvēlīgākā stāvoklī: neizdevīga konkurence tirdzniecībā ar Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīm, spēcīgi triecieni tirdzniecības politikas sakarā PTO u. c.
Even so, if the European Union were to remain outside the process of the entry of the SEMC into world trade, other trading powers are sure to step into the breach in the form of large-scale private investment, the outcome of which is liable to be even more prejudicial to the Mediterranean EU Member States: trade competition from the SEMC without any benefits in exchange; hitting of WTO buffers in the field of trade policy, etc.
Efektīvu saimniecisko partnerattiecību perspektīvas
Prospects for an efficient economic partnership
Tātad ir skaidrs, ka gan Eiropas un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīm, gan Eiropas Savienībai ir pēc iespējas ātrāk jāatsāk sarunas par reālu partnerattiecību īstenošanu, pamatojoties uz tirgus pakāpenisku atvēršanu un pārvaldību, kas atbilst Vidusjūras baseina valstu patiesajai sociālekonomiskajai un sociālajai situācijai.
It is therefore essential – both for the SEMC and for the European Union – to swiftly reopen discussions on implementing a genuine partnership based on a gradual and controlled opening-up of the markets that suits the social and economic realities of the Mediterranean basin.
Šai sakarā referents piedāvā četrus galvenos virzienus, kas viņam šķiet piemēroti iecerēto mērķu sasniegšanai:
With this in mind, your rapporteur would make four main suggestions for achieving the desired objectives:
Lauksaimniecības tirgus atvēršanas procesa tempa un intensitātes pielāgošana , kas nozīmē atbalstu savlaicīgai un straujai Eiropas un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu ekonomiskajai integrācijai; pakāpenisku liberalizācijas procesu atbilstoši abu Vidusjūras reģiona partnerattiecību pušu īstenotajai lauksaimniecības un lauku attīstības politikai un reformām; uz tirdzniecības preferencēm un piedāvājuma pārvaldības metožu turpmāku pielietošanu balstītas asimetriskās sistēmas saglabāšanu.
This means providing support for the rapid prior economic integration of the SEMC; gradual liberalisation based on the agricultural and rural reforms and policies pursued on either side of the Mediterranean; maintaining an asymmetric system based on trade preferences and continued use of supply-side management tools.
Lauku attīstības kā prioritātes noteikšana , lai sekmētu Eiropas un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu lauksaimniecības daudzveidības palielināšanos, kas būtu saudzīga pret vidi un dabas resursiem un kas ļautu ražot kvalitatīvus pārtikas produktus, veicinot līdzsvarotu teritoriālo attīstību.
3 - Focus on rural development in order to help develop in the SEMC multifunctional agriculture which is environment- and natural resource-friendly, and which will allow high-quality foodstuffs to be produced while also contributing to balanced regional development.
Plašākā nozīmē – ja abas puses apzinās lauku attīstības problemātikas nozīmi, tas ļauj radīt kopīgas vērtības un pakāpeniski saskaņot abu Vidusjūras reģiona partnerattiecību pušu ražošanas standartus.
More generally, shared realisation of the importance of rural development issues should enable a set of common values to be established and production standards to be harmonised on both sides of the Mediterranean.
Svarīgi, lai Eiropas Savienība mobilizē tās rīcībā esošos finansēšanas instrumentus (sevišķi topošo ES instrumentu kaimiņattiecību veicināšanai), jo īpaši, lai atbalstītu Eiropas un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu ražošanas struktūru modernizāciju un nozaru partnerattiecību procesus.
The European Union must harness the financial instruments at its disposal (and especially the future European neighbourhood instrument), not least to support the modernisation of SEMC production structures and sectoral partnership approaches.
Turklāt referents pieprasa, lai Eiropas Savienība apsver organizatoriskas vai finansiālas iespējas izveidot atbalsta līdzekļu sadales sistēmu Eiropas un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu mazajām ģimenes lauku saimniecībām, kuras konkurences īstenošana lauksaimniecības nozarē skars visspēcīgāk.
Your rapporteur also advocates the European Union pressing institutionally and financially for the introduction of a system for weighting aid towards small family farms in the SEMC, which will be the ones most exposed to competition in the agricultural sphere.
Izskatīšana komitejā
Considered in committee
Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības zonas izveide
Construction of the Euro-Mediterranean free-trade zone
– ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (6987/2006)
– having regard to the draft Council decision (6987/2006)
– ņemot vērā priekšlikumu nolīgumam, ar ko groza Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas noslēgts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū,
– having regard to the draft agreement amending the Partnership Agreement between the members of the African, Caribbean and Pacific Group of States, of the one part, and the European Community and its Member States, of the other part, signed in Cotonou on 23 June 2000,
– ņemot vērā Padomes lūgumu dot piekrišanu saskaņā ar EK līguma 300. panta 3. punkta otro daļu saistībā ar EK līguma 310. pantu ( C6‑0124/2006 ),
– having regard to the request for assent submitted by the Council pursuant to Article 300(3), second subparagraph, in conjunction with Article 310 of the EC Treaty ( C6‑0124/2006 ),
– ņemot vērā Attīstības komitejas ieteikumu un Ārlietu komitejas atzinumu ( A6‑0469/2005 ),
– having regard to the recommendation of the Committee on Development and the opinion of the Committee on Foreign Affairs ( A6‑0469/2006 ),
Sarunas par Kotonū nolīguma pārskatīšanu noslēdza kopīgā Luksemburgas un Kaboverdes vadībā 2005. gada 23. februārī Briselē, un grozošo līgumu oficiāli parakstīja 2005. gada 25. jūnijā Luksemburgā.
Negotiations on the revision of the Cotonou Agreement were concluded under the joint presidency of Luxembourg and Cape Verde on 23 February 2005 in Brussels, and the treaty amending it formally signed in Luxembourg on 25 June 2005.
Pārskatīšana pilnībā atbilst nepārtrauktības principam, kā arī Lomē un Kotonū acquis , veicot vairākus grozījumus politikā vai paredzot uzlabot tās efektivitāti.
The revision is fully contiguous and in line with the Lomé-Cotonou acquis while making several changes that are political in nature or aimed at enhancing effectiveness.
Saskaņā ar EKL 300. pantu Parlamentam ir izteikts aicinājums novērtēt nolīgumu saistībā ar piekrišanas procedūru, kā arī paust savu viedokli rezolūcijā par ieteikumiem tā īstenošanai.
Parliament is invited, pursuant to Article 300 TEC, to assess the agreement under the assent procedure and also to adopt a position, in the form of a resolution, on recommendations for its implementation.
Tomēr šis nolīgums rada problēmu tajā ziņā, ka tajā nav iekļauta vienošanās par finansējumu.
However, the Agreement as it stands presents a problem in that it does not contain an agreement on financing.
Lomē un Kotonū acquis
The Lomé-Cotonou acquis
Šie grozījumi akceptē Lomē un Kotonū mantojumu kopumā.
This amended text takes over the whole of the Lomé and Cotonou acquis.
Lomē konvenciju 1975. gadā parakstīja 46 Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstis, kā arī deviņas Eiropas Savienības dalībvalstis.
The Lomé Convention was signed in 1975 by 46 African, Caribbean and Pacific countries and by the 9 Member States of the European Union.