natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EK tunzivju zvejas kuģu piekļuvi zvejai Klusā okeāna centrālajā un rietumu daļā uzskata par būtisku iespēju EK rūpnieciskās tunzivju zvejas ilgtermiņa attīstībai.
The access of EC tuna vessels to the fisheries of the Central West Pacific is considered an essential opportunity for the long-term development of the EC's industrial tuna fishing.
Tunzivju šajā zonā ir vairāk nekā jebkur pasaulē, un šis daudzums atbilst 50 % no kopējā tunzivju zvejas apjoma visā pasaulē.
The West Pacific is the richest tuna fishery in the world and accounts for 50% of total tuna catches worldwide.
Priekšvēsture zvejai Kiribati zvejas zonā
Background to fishing in Kiribati
Mikronēzijas arhipelāgā ir 33 salas, koraļļu atolu grupas, ko apskalo Klusā okeāna ūdeņi.
The Micronesian archipelago of Kiribati comprises 33 islands – groups of coral atolls surrounded by the waters of the Pacific.
Lai gan Kiribati Republikas teritorija ir ļoti maza, proti, tikai 810 kvadrātkilometri, tā kontrolē milzīgu ekskluzīvu ekonomikas zonu, kuras platība ir apmēram 3,5 miljoni kvadrātkilometru un kurā ir ļoti bagātīgi zivsaimniecības resursi, kuru galveno daļu veido tunzivis.
Despite its limited area (810 km²), Kiribati controls a huge Exclusive Economic Zone (EEZ) of some 3.5 million km² with very rich fish stocks, mainly tuna.
Nozvejas ziņā Kiribati ir viena no labākajām un bagātākajām reģiona zvejas zonām.
From the point of view of catches, Kiribati offers one of the best and richest fishing grounds in the region.
Kuģi zvejai ar riņķvadiem Kiribati EEZ nozvejo vidēji 1000 tonnu tunzivju gadā.
Tuna purse seiners in the Kiribati EEZ average an annual catch of 1 000 tonnes.
Zivsaimniecības nozare Kiribati iedzīvotājiem ir ārkārtīgi svarīgs finanšu avots.
Fisheries are a tremendously important economic resource for the population of Kiribati.
Nolīguma saturs
Content of the agreement
Kiribati Republika bija pirmā valsts, kas izrādīja nopietnu interesi attiecībā uz divpusēja nolīguma slēgšanu ar EK par tunzivju zveju.
The Republic of Kiribati was the first country to express serious interest in negotiating a bilateral tuna agreement with the EC.
Jauno nolīgumu, kā arī tā protokolu un pielikumu noslēdza uz sešiem gadiem, sākot no tā stāšanās spēkā, izņemot, ja kāda no pusēm to denonsē saskaņā ar nolīguma 12. pantu.
The new agreement, together with a Protocol and Annex, was concluded for a period of six years from the date of its entry into force, unless terminated, according to Article 12 of the agreement.
Pašreizējais nolīgums atceļ un aizstāj 2003. gada 16. septembra zivsaimniecības nolīgumu.
This Agreement repeals and replaces the Fisheries Agreement of 16 September 2003.
Šī tabula sniedz pārskatu par dažādajiem noteikumiem, kas reglamentē zivsaimniecības darbības un finansiālo ieguldījumu:
The provisions governing fishing opportunities and the financial contribution are summarised in the table below:
Zvejas iespējas
Fishing opportunities
4 kuģi zvejai ar riņķvadiem 1. gadā
4 purse seiners the first year
2 kuģi zvejai ar riņķvadiem turpmākajos gados (ar iespēju saņemt septiņas papildu licences no otrā gada)
2 purse seiners for the following years (with the possibility of 7 additional licences from the second year)
12 kuģi zvejai ar peldošām āķu jedām
12 longliners
4 kuģi zvejai ar riņķvadiem
4 purse seiners
12 kuģi zvejai ar peldošām āķu jedām
12 surface longliners
Sākot no 2. gada, kuģiem zvejai ar riņķvadiem piešķirto licenču skaitu varēs palielināt.
The licences granted to purse seiners may be increased from the second year.
Atskaites tonnāža
Reference quantities in tonnes
8400 tonnas tunzivju pirmajā gadā
8 400 tonnes of tuna the first year
6400 tonnu turpmākajos gados
6 400 tonnes the following years
6400 tonnu gadā
6 400 tonnes per year
Finansiālie aspekti
Financial framework
Finansiālais ieguldījums
Financial contribution
446 000 eiro pirmajā gadā
EUR 446 000 the first year
vismaz 316 000 eiro turpmākajos gados
EUR 316 000 for the following years (minimum)
65 000 eiro par katru papildu kuģi zvejai ar riņķvadiem
EUR 65 000 for each additional purse seiner
416 000eiro gadā (gada summa)
EUR 416 000 per year (annual contribution)
62 400 eiro gadā (īpaša summa)
EUR 62 400 per year (specific contribution)
100 000 eiro gadā
EUR 100 000 per year
Jaunā partnerattiecību nolīguma galvenais mērķis ir attīstīt ciešāku sadarbību starp Eiropas Kopienu un Kiribati Republiku, lai izveidotu partnerattiecību struktūru, kurā abu pušu interesēs ir izstrādāt ilgtspējīgu zivsaimniecības politiku un nodrošināt zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Kiribati zvejas zonā.
The main objective of the new Partnership Agreement is to strengthen cooperation between the European Community and the Republic of Kiribati, thereby creating a partnership framework within which to develop a sustainable fisheries policy and responsible exploitation of fisheries resources in the Kiribati fishing zone, in the interests of both parties.
Nolīguma 3. pants paredz, ka puses apņemas veicināt atbildīgu zvejniecību, sadarbojas zivsaimniecības nozares politikas īstenošanas rezultātu uzraudzīšanā un iesaistās politiskā dialogā par vajadzīgajām reformām.
Under Article 3 of the agreement, the Parties undertake to promote responsible fishing and cooperate with a view to monitoring the results of the implementation of a sectoral fisheries policy and shall initiate a policy dialogue on the necessary reforms.
Jaunajā partnerattiecību nolīgumā īpaša uzmanība ir veltīta Kiribati zivsaimniecības politikas atbalstīšanai.
Within the context of this new agreement, special attention is paid to supporting the fisheries policy of Kiribati.
Puses vienojas par prioritārajām jomām un izvirza mērķus, formulē to sasniegšanai vajadzīgās gada un daudzgadu programmas un paredz iegūto rezultātu novērtēšanas kritērijus, lai nodrošinātu ilgtspējīgu un atbildīgu nozares pārvaldību.
The two parties agree to identify and define the objectives to be attained, the annual and multiannual programming required to attain them and the criteria for measuring the results obtained, with a view to ensuring sustainable and responsible management of the sector.
Finansiālā ieguldījuma apjoms gadā ir EUR 478 400.
The financial contribution is fixed at EUR 478 400 per year.
Pirmajā gadā 30 % no šā finansiālā ieguldījuma tiek iedalīti to iniciatīvu atbalstam un īstenošanai, kas izvirzītas saistībā ar Kiribati valdības izstrādāto zivsaimniecības politiku.
During the first year, 30% of this financial contribution is designated for the support and implementation of initiatives taken in the context of the sectoral fisheries policy of the Kiribati government.
Otrajā gadā tie ir 40 % un turpmāk — 60 %.
The percentage is fixed at 40 % for the second year and 60% for the subsequent years.
Finansiālais ieguldījums tiek maksāts ne vēlāk kā 2007. gada 30. jūnijā par pirmo gadu un ne vēlāk kā 2008., 2009., 2010., 2011. un 2012. gada 30. jūnijā par turpmākajiem gadiem.
Payment of the financial contribution will be made no later than 30 June 2007 for the first year and no later than 30 June 2008, 2009, 2010, 2011, and 2012 for the subsequent years.
Paredzētās zvejas iespējas ļauj zvejot 4 seineriem zvejai ar riņķvadiem un 12 kuģiem zvejai ar peldošām āķu jedām — iepriekšējā nolīgumā šāds skaits bija atļauts tikai no otrā gada.
As regards EC fishing possibilities, 4 purse seine vessels and 12 surface longliners are permitted to fish – the number permitted only from the start of the second year under the previous agreement.
COM(2002)0692 , Protokola pirmais pants, 2002. gada decembris.
COM(2002)0692 , Article 1 of Protocol, December 2002.
Pēc Kopienas lūguma un atkarībā no Palau Līguma pušu pieņemtajiem pārvaldības lēmumiem to zvejas licenču skaitu, kas paredzētas seineriem zvejai ar riņķvadiem, var palielināt.
At the request of the Community and depending on the management decisions of the parties under the Palau Arrangement, the number of fishing licences for purse seine vessels may be increased.
Protokolā noteiktais atskaites daudzums ir 6400 tonnas tunzivju gadā.
The Protocol fixes a reference tonnage of 6 400 tonnes of tuna per year.
Protokolā noteikts arī tas, ka, iedalot zvejas iespējas EK kuģiem, Kiribati jāievēro pārvaldības lēmumi, kas reģionālā līmenī jāpieņem Klusā okeāna centrālās un rietumu daļas valstīm, kā to paredz Palau Līgums par seineru zvejas pārraudzību Klusā okeāna rietumu daļā.
The Protocol also stipulates that the allocation of fishing possibilities by Kiribati for EC vessels must be compatible with the management decisions to be taken, on a regional basis, by the Central West Pacific nations in the context of the Palau Arrangement for the Management of the Western Pacific Purse Seine Fishery.
Ir noteikts, ka EK zvejas darbībai Kiribati EEZ jāatbilst pēc zinātniskiem kritērijiem veiktiem pienācīgiem tunzivju krājumu novērtējumiem, tostarp arī pēc zinātniskajiem pārskatiem, kurus ik gadu sagatavo Klusā okeāna kopienas sekretariāts.
It is established that the EC fishing effort in the Kiribati EEZ will have to be in line with appropriate tuna stock assessments based on scientific criteria, including the scientific overviews conducted yearly by the Secretariat of the Pacific Community (SPC).
Partnerattiecību nolīgumā turklāt paredzēts veicināt ekonomisko, zinātnisko un tehnisko sadarbību zivsaimniecībā un ar to saistītajās nozarēs.
The Partnership Agreement also provides for encouraging economic, scientific and technical cooperation in the fisheries sector and related sectors.
Eiropas Savienības sadarbības politikai attīstības jomā un kopējai zivsaimniecības politikai (KZP) jābūt konsekventām, savstarpēji papildinošām un saskaņotām, veicinot attiecīgo valstu nabadzības līmeņa samazināšanos un ilgstpējīgu attīstību.
The European Union’s development co-operation policy and the common fisheries policy (CFP) must be consistent, complementary and co-ordinated, contributing, as a whole, to poverty reduction and the sustainable development of the countries concerned.
ES ir apņēmusies saistības nodrošināt ilgtspējīgu zivsaimniecību visā pasaulē, kā to formulēja Apvienoto Nāciju Organizācijas 2002. gada Johannesburgas augstākā līmeņa sanāksmē, un saglabāt vai atjaunot zivju krājumus nolūkā panākt maksimāli ilgtspējīgu nozveju.
The EU has committed itself to ensuring the sustainability of fisheries worldwide, as defined at the United Nations 2002 summit in Johannesburg, maintaining or restoring stock levels with a view to producing the maximum sustainable yield.
ES ir pieņēmusi ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas Atbildīgas zvejas rīcības kodeksu, lai veicinātu zivsaimniecības ilgtermiņa ilgtspēju un apstiprinātu, ka zvejas tiesībās ir ietverts pienākums veikt nozveju atbildīgi, tādējādi nodrošinot ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanu un pārvaldību.
The EU has accepted the UN’s Food and Agricultural Organization’s "Code of Conduct for Responsible Fisheries", to promote long-term sustainable fisheries and to affirm that the right to fish carries with it the obligation to do so in a responsible manner so as to ensure effective conservation and management of the living aquatic resources.
ES klātbūtne tāljūru zvejas vietās ir likumīgs mērķis, tomēr ir jāatgādina, ka Eiropas Savienības intereses zivsaimniecības nozarē ir jāaizsargā, ņemot vērā arī ieinteresētību to valstu attīstībā, ar kurām tiek parakstīti zvejniecības nolīgumi.
The EU’s presence in distant fishing grounds is a legitimate objective, but it must be recalled that the interest of European Union's fisheries ought to be protected alongside the interest in developing the nations with which fisheries agreements are signed.
Eiropas Parlamenta Attīstības komiteja atzinīgi vērtē ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 2006. gada 22. jūnija rezolūciju „Zivsaimniecība un tās sociālie un vides aspekti jaunattīstības valstīs” un jo īpaši tajā pausto nostāju par to, ka ĀKK un ES intereses zivsaimniecības nozarē ir jāsaskaņo ar zvejas resursu ilgtspējīgas pārvaldes uzdevuma ekonomiskajiem, sociālajiem un vides aizsardzības aspektiem, no vienas puses, un nepieciešamību nodrošināt piekrastes rajonos dzīvojošo kopienu iztikas līdzekļus, no otras puses.
The European Parliament’s Development Committee welcomes the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly resolution of 22 June 2006 on “Fisheries and their social and environmental aspects in developing countries", in particular in so far as it considers that the protection of EU and ACP fishing interests must be coordinated with the sustainable management of fishery resources in economic, social and environmental terms on the one hand, and with the livelihoods of coastal communities dependent on fisheries on the other.
Turklāt Eiropas Parlamenta Attīstības komiteja uzsver ĀKK un ES Zvejniecības partnerattiecību nolīgumā iekļauto norādi par Kotonū nolīguma ievērošanu; vērš uzmanību uz nepieciešamību pienācīgi ņemt vērā Kotonū nolīguma 9. pantu par cilvēktiesībām, demokrātijas principiem, labu pārvaldi un tiesiskumu, un atzinīgi vērtē to, ka Komisijas dienesti ir snieguši Attīstības komitejai garantijas ievērot 9. panta saturu, veicot sarunas par nolīgumiem ar jaunattīstības valstīm, tostarp arī ar tām, kas neietilpst ĀKK valstu grupā.
The European Parliament’s Development Committee further stresses the reference made in the ACP-EU Fisheries Partnership Agreement to the observation of the Cotonou Agreement; insists that full account must be taken of Article 9 of the Cotonou Agreement on human rights, democratic principles, good governance and the rule of law, and welcomes the guarantees given by the Commission services to the effect that they shall take into consideration the content of Article 9 when negotiating agreements with developing countries, including non-ACP developing countries.
Ieteiktais nolīgums atceļ un aizstāj Eiropas Kopienas un Kiribati Republikas nolīgumu, kas stājās spēkā 2003. gada septembrī.
The proposed agreement will repeal and replace the Agreement between the European Community and the Republic of Kiribati which entered into force in September 2003.
Nolīguma protokols un tā pielikums ir noslēgts uz sešiem gadiem, sākot no atbilstošo pieņemšanas procedūru pabeigšanas datuma.
The Protocol and the Annex have been concluded for a period of six years from the date on which the appropriate adoption procedures are completed.
Pusēm izsakot savu piekrišanu klusējot, nolīguma darbības laiku var pagarināt ik pēc sešiem gadiem.
It shall be tacitly renewed for further six years periods.
Ieteiktā nolīguma protokols paredz nozvejas iespējas, kopumā izsniedzot 16 atļaujas, četriem Spānijas un Francijas seineriem un divpadsmit Spānijas un Portugāles kuģiem, kas aprīkoti ar āķu jedām.
The Protocol to the proposed agreement grants fishing possibilities for 4 purse seine vessels, from Spain and France, and 12 surface long-liners, from Spain and Portugal, subject to a total of 16 licences.
Finansiālā kompensācija ir noteikta EUR 416 000 apmērā gadā, un tā kompensē 6 400 tonnu nozveju gadā.
The financial compensation is fixed at 416 000 Euros per year and covers a catch weight of 6 400 tons per year.
Īpaša summa EUR 62 400 apmērā gadā ir paredzēta, lai atbalstītu un īstenotu iniciatīvas, kas saistītas ar Kiribati politiku zivsaimniecības nozarē.
A specific amount of 62 400 Euros per year aims the support and implementation of initiatives taken in the context of Kiribati's sectoral fisheries policy.
Eiropas Parlamenta Attīstības komiteja atzinīgi vērtē norādīto saistību ar nacionālajām iniciatīvām un cer, ka tajās ir ietverta arī zivju pārstrādes un tirdzniecības vietējās infrastruktūras projektu finansēšana, tādējādi ļaujot vietējiem iedzīvotājiem nozvejot vairāk nekā tas nepieciešams tikai iztikai.
The European Parliament’s Development Committee welcomes the referred link to national initiatives and hope that they may include the financing to local infrastructure projects of processing and marketing of the fish, thus allowing local populations to go beyond subsistence fisheries.
Eiropas Parlamenta Attīstības komiteja atzinīgi vērtē arī to, ka nolīgums daļēji ir balstīts uz vietējo zivsaimniecību novērtējumiem un ka tas veicina zinātnisko un tehnisko sadarbību ar vietējām iestādēm.
The European Parliament’s Development Committee also welcomes the fact that the agreement is partly based on an evaluation of local fisheries and that it fosters scientific and technical cooperation with local authorities.
Iepriekšminētajā rezolūcijā, kas noslēgta starp ĀKK un ES, ir noteikts, ka zinātnisko resursu novērtējumam ir jābūt priekšnoteikumam, lai piekļūtu zvejai, un ka resursu ikgadējam novērtējumam ir jābūt nosacījumam, lai arī turpmāk saņemtu zvejas atļaujas.
The above mentioned ACP-EU resolution considers that scientific resource assessment must be a precondition for access to fishing, and that an annual evaluation of resources must be a condition for obtaining further fishing permits.
Eiropas Parlamenta Attīstības komiteja neatbalsta procedūru, kas pieņemta saistībā ar šo nolīgumu, jo Parlamentam vajadzēja būt pilnvarotam piedalīties sarunās un informētam par sarunu attīstību, taču Padome šīs pilnvaras piešķīra Komisijai.
The European Parliament’s Development Committee do not endorse the procedure adopted for this agreement because the European Parliament should have played a part in the negotiation mandate, which the Council would have given to the Commission, and should be informed of the development of the negotiations.
Apspriede ar Parlamentu par ieteikto nolīgumu notika tikai 2007. gada aprīlī, deviņus ar pusi mēnešus pēc nolīguma parafēšanas, paredzot, ka tas stāsies spēkā 2006. gada septembrī.
Parliament has been consulted about the proposed agreement only in April 2007, nine months and half after the agreement was initialled, with the aim of coming into effect in September 2006.
Parlamentam ir iebildumi, un tas uzskata šo procedūru par nepieņemamu.
Parliament should object and should assert that this procedure is not acceptable.
Ja tāda vienošanās netiks panākta, Zivsaimniecības komitejai vajadzētu nodrošināt, ka Parlamenta ietekme saglabā pašreizējo status quo , tostarp iespēju balsot pret zvejniecības nolīgumiem, kurus iesniedz izskatīšanai saskaņā ar pašreizējo procedūru.
In the absence of such circumstance, the Committee on Fisheries should lead Parliament’s reaction to the present status quo, including the option of voting against fisheries agreements submitted under present procedure.
(2a) Kopienas finansiālais atbalsts ir jāizmanto, lai attīstītu piekrastes iedzīvotāju kopienas, kuras pārtiek no zvejniecības, un izveidotu nelielus vietējus zivju saldēšanas un pārstrādes uzņēmumus.
(2a) The Community's financial contribution should be used for the development of coastal populations living on fisheries and the creation of small local fishfreezing and processing industries.
Priekšlikums Padomes regulai par partnerattiecību nolīguma noslēgšanu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Kiribati Republiku, no otras puses
Proposal for a Council regulation on the conclusion of the Fisheries Partnership Agreement between the European Community on the one hand, and the Republic of Kiribati, on the other
Eiropas Kopienas un Kiribati partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē
EC/Kiribati Fisheries Partnership Agreement
par jauna „kļūdu labojumiem” veltīta 204.a panta iekļaušanu Eiropas Parlamenta Reglamentā
on insertion of a new Rule 204a on "Corrigenda" in Parliament's Rules of Procedure
– ņemot vērā tā priekšsēdētāja 2005. gada 10. marta vēstuli,
– having regard to the letter from its President dated 10 March 2005,
– ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu ( A6‑0229/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Constitutional Affairs ( A6‑0229/2007 ),
204.a pants (jauns)
Rule 204a (new)
Ja Parlamenta pieņemtajā tekstā ir atklāta kļūda, Parlamenta priekšsēdētājs attiecīgā gadījumā nosūta atbildīgajai komitejai kļūdas labojuma projektu.
Where an error is identified in a text adopted by Parliament, the President, where appropriate, shall refer a draft corrigendum to the committee responsible.
Ja kļūda ir atklāta tekstā, ko pieņēmis Parlaments un par ko ir vienošanās ar citām iestādēm, Parlaments priekšsēdētājs, pirms uzsākt pirmajā punktā minēto procedūru, cenšas vienoties ar šīm iestādēm par nepieciešamajiem labojumiem.
Where an error is identified in a text adopted by Parliament and agreed with other institutions, the President shall seek the agreement of those institutions on the necessary corrections before proceeding in accordance with paragraph one.
Šo kļūdas labojumu izsludina nākamajā sesijas sanāksmē.
The corrigendum shall be announced at the next part-session.
Ja kļūdas labojums netiek apstiprināts, to nosūta atpakaļ atbildīgajai komitejai, kura var ieteikt grozītu kļūdas labojumu vai izbeigt šo procedūru.
If the corrigendum is not approved, it shall be referred back to the committee responsible which may propose a modified corrigendum or close the procedure.
Ar attiecīgajām izmaiņām attiecas 66. panta 3. punktu, 67. un 68. pantu piemēro mutatis mutandis .
Rules 66(3), 67 and 68 shall apply mutatis mutandis.
Priekšsēdētāja Cox 2004. gada 11. marta vēstule Nr. 201539 priekšsēdētājam Napolitano . .
Letter by President Cox to chairman Napolitano 201539 of 11 March 2004.
Ziņojuma projekts tika iesniegts komisijai, kura nodarbojās ar pirmo jautājumu, ar ieteikumu, ņemot vērā lietas apstākļus, sagatavot noteikumu attiecībā uz iespējamo galīgā balsojuma atlikšanu.
A draft report was presented to the committee dealing with the first question and suggesting to make provision for the possible postponement of the final vote in such circumstances.
Šo ziņojuma projektu līdz plenārsēdei nevarēja sagatavot, tādēļ tā termiņš izbeidzās
This draft report could not get to the plenary stage in time and therefore lapsed
2004. gada 31. marta ziņojuma projekts 2004/2027(REG) , referents Richard Corbett . .
Draft report 2004/2027(REG) of 31 March 2004, Rapporteur Richard Corbett. .
Pēc gada attiecīgajai komitejai šos abus jautājumus uzdeva vēlreiz
One year later, the same two questions were referred to the committee again
Priekšsēdētāja Borrell Fontelles 2005. gada 10. marta vēstule Nr 201364 priekšsēdētājam Leinen . .
Letter by President Borrell Fontelles 201364 to Chairman Leinen of 10 March 2005. .
Tā kā jautājumam par tekstu juridiski lingvistisko pārskatīšanu koplēmuma procedūras laikā jau tika veltīta Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 4. maija kopīgajā deklarācija par koplēmuma procedūras praktiskajiem nosacījumiem
As the question of legal-linguistic revision of texts under the codecision procedure had been already dealt with in a Joint Declaration of the Parliament, the Council and the Commission of 4 May 1999 on Practical Arrangements for the Codecision Procedure
Tā kā šo sarunu rezultātā tika detalizēta kārtība attiecībā uz to tekstu juridiski lingvistisko pabeigšanu, par kuriem samierināšanas procesā panākta vienošanās pirmajā vai otrajā lasījumā
As these negotiations have led to more detailed arrangements with regard to the legal-linguistic finalisation of texts agreed at first or second reading or during conciliation,
2006. gada 13. decembra politiskā līmeņa sanāksmē sagatavoto tekstu, kas vēl jāapstiprina Priekšsēdētāju konferencei, no IV 2. līdz IV 6. punktam. ,komitejai sākotnēji uzdoto pirmo jautājumu var uzskatīt par atrisinātu un tas neprasa izdarīt grozījumus Reglamentā, vismaz pagaidām nē.
the first issue originally referred to the committee can be considered as being settled and not requiring changes in the Rules of Procedure, at least for the time being.
Tāpēc šajā ziņojuma ir aplūkots otrais jautājums par noteikumu ieviešanu attiecībā uz kļūdu labojumu sistēmu.
This report therefore deals only with the second issue, the question of introducing provisions on the establishment of corrigenda.
Parlamentam pretēji Padomei vēl nav nekādu normu par šo jautājumu
Parliament unlike the Council does up to now not have any provisions on the matter.
Padomei to tiesību aktu modeļu krājumā, kas jāpieņem Eiropas Savienības Padomei, ir modeļi kļūdu labojumu sagatavošanai. .
The Council has models for the drafting of corrigenda in its collection of models of acts to be adopted by the Council of the European Union.
Ierosinātais noteikums
The proposed rule