natgillin/translations-raw huggingface dataset:
LUX (latīņu valodā – gaisma) balva tika izveidota 2007.gadā kā simbols EP vēlmei atbalstīt Eiropas kino.
Previous winners were "Auf der anderen Seite" in 2007, "Le silence de Lorna" in 2008 and "Welcome" in 2009.
Neatkarīgi no tā, kādu psiholoģisku, vēsturisku vai sociālu tēmu filma atspoguļo, katrs no LUX balvas žūrijas atlasītajiem darbiem sniedz ieskatu eiropiešu dzīvē, uzskatos, šaubās un identitātes meklējumos.
The winner will receive financial support from the Parliament to subtitle the film into the 23 European Union official languages, including an adaptation for visually or hearing-impaired people and to produce a 35 mm print or a digital cinema package for each member state.
Tāpat kā iepriekšējos gados apbalvotās filmas – "Otrā pusē" (2007), "Lornas klusēšana" (2008), "Laipni lūdzam" (2009) un „Svešā” – arī šā gada laureāts balvā saņems Eiropas Parlamenta finanšu atbalstu, kas izpaužas filmas subtitros 23 oficiālajās ES valodās, oriģinālās versijas adaptācijā cilvēkiem ar redzes vai dzirdes traucējumiem un 35 mm (kino formāta) vai DVD versijas atbalstā katrā ES dalībvalstī.
What's next? 26 July: unveiling of the three finalists 31 August - 10 September: screening of the 3 films at Venice International Film Festival 11 October - 10 November: viewing and voting by MEPs 15-16 November: unveiling of the LUX Prize 2011 winner, award ceremony in Strasbourg More about the LUX Prize LUX Prize 2010 LUX Prize 2009
Atlases kritēriji
Three finalists for EP's LUX film prize
Lai pieteiktu filmu 2010. gada oficiālajai atlasei, filmām bija jāatbilst sekojošiem kritērijiem:
France's "Les neiges du Kilimandjaro" by Robert Guédiguian and "Play" by Ruben Östlund - a Swedish, French, Danish production .
- mākslas, animācijas vai radoša dokumentālā filma;
The three films will be screened at the festival between 31 August and 9 September.
- ilgums – vismaz 60 minūtes;
The films
- atspoguļo Eiropas identitāti vai jautājumus par to, parāda Eiropas kultūras dažādību vai sniedz ieskatu diskusijā par Eiropas integrācijas procesiem;
" Attenberg " follows the life of 23 year old Marina, who lives with her architect father in a seaside town, as she observes humanity from a distance and deals with the challenges of those she is closest to.
- produkcija vai kopprodukcija, kas atbilst programmai MEDIA (piedalās ES, Horvātija, Islande, Lihtenšteina, Norvēģija, Šveice);
"Les neiges du Kilimandjaro" is about Michel and Marie-Claire, whose happiness is shattered when two armed and masked men violently attack them and steal the money for a trip to Kilimandjaro, and the impact of their discoveries about the perpetrators.
- kinoteātra pirmizrāde laikā no 2010.gada 31.maija līdz 2011.gada 1.jūnijam.
In "Play" Ruben Östlund explores the gang rhetoric and role playing involved in real cases of bullying in Gothenburg, Sweden.
LUX balva LUX balva 2010 LUX balva 2009
The LUX prize will be awarded at a ceremony in Strasbourg.
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110701STO23122 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111116IPR31608 0 NOT XML V0//EN
Nosacījumi kohēzijas līdzekļu saņemšanai — stimuls vai sods?
EU Cohesion Policy after 2013: MEPs question conditionality
Saules enerģijas ražošana Reunionas salā. ©European Union Apspriežot jaunos kohēzijas politikas likumprojektus, EP Reģionālās attīstības komitejas locekļi un ES valstu parlamentu deputāti atzinīgi vērtēja koncentrēšanos uz izaugsmi, taču pauda bažas par noteikumiem, kas ļautu Komisijai samazināt līdzekļus, ja tā valsts budžetu uzskatītu par neilgtspējīgu.
©European Union Funds for cohesion and regional development are the EU's largest area of spending.
Kohēzijas un reģionālās attīstības fondi ir lielākais Eiropas Savienības budžeta postenis.
On 6 October, MPs met MEPs in a joint session of the Regional Development Committee to discuss the proposed legal framework for cohesion policy post-2013.
Kohēzijas politikai— konkurences un nodarbinātības veicināšanai, nabadzīgāko reģionu atbalstīšanai un Eiropas teritoriālajai sadarbībai — tika izlietoti 45% no ES pērnā gada budžeta.
They welcomed the focus on growth but voiced concerns about rules that would allow the Commission to cut funds if it deemed national budgets unsustainable.
Vairāk nekā 70% līdzekļu nākamajos gados paredzēti reģioniem, kuros IKP ir mazāks par 75% no ES vidējā (120 miljoni iedzīvotāju).
Cohesion policy, which accounts for 45% of the EU budget, aims to help the poorest regions, and boost competitiveness and employment in the targeted regions .
„ES nākotnes budžets līdz 2020.gadam ir ārkārtīgi svarīga publiskā finansējuma daļa, un mums ir jādara viss, lai šis budžets tiktu ieguldīts projektos ar lielu ietekmi, kas piesaistītu privātā sektora līdzekļus,” pagājušonedēļ atklājot sanāksmi, teica EP Reģionālās attīstības komitejas priekšsēdētāja Danuta Hībnere (Eiropas Tautas partijas grupa, Polija). „Mums ir jāvirza Eiropa uz ilgtspējīgu izaugsmi un tādu darba vietu radīšanu, kas netiks zaudētas rīt.”
Five funds make up the cohesion policy - the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund, the European Maritime Fisheries Fund and the European Agricultural Fund for Rural Development.
ES reģionālās politikas komisārs Johanness Hāns iepazīstināja ar Komisijas izstrādātajiem likumprojektiem. „Kohēzijas politika cieš no tās panākumiem: tagad ir 84 konverģences reģioni, bet nākotnē mums būs tikai 68 tādu reģioni.
As Europe continues to deal with the financial crisis, politicians have focused on promoting growth within the regions.
Ņemot vērā, ka divas trešdaļas no katras dalībvalsts eksporta paliek ES vienotajā tirgū, ieguvēji nav tikai fondu līdzekļu saņēmēji.
More than 70% of new funds would go to regions with below 75% of EU average income (120 million inhabitants).
"Viens Polijā iztērēts eiro rada 40 centus ES-15," paskaidroja J. Hāns.
According to Commissioner Johannes Hahn, responsible for regional policy, spending in "cohesion" regions benefits Europe as a whole, thanks to the operation of the single market. "€1 spent in Poland brings 40 cents more to the rest of the EU", he told the committee.
Vienkāršāk, bet nosacīti
New rules for the next phase of cohesion spending
Jaunie likumprojekti paredz vienā regulā apvienojot piecus finansēšanas instrumentus (sk. faktu aili), tādējādi samazinot administratīvo slogu un padarot piekļuvi finansējumam vienkāršāku.
"Cohesion policy has suffered from its own success…at present there are 84 converging regions, in the future there will only be 68," he said.
Dalībvalstīm un reģioniem būs jānosaka skaidri un mērāmi mērķi, lai varētu labāk kontrolēt sasniegumus.
"Some 34 million EU citizens are now better off than a few years ago..But the current economic crisis made it clear that we have to go further, we need more conditionality, more restrictions and more specificity."
Resursi tiks novirzīti prioritātēm, kas cieši saistītas ar stratēģiju „Eiropa 2020”, t.i., darbavietu radīšanu, izaugsmes sekmēšanu un teritoriālo sadarbību.
The Commission's proposed new regional policy aims to simplify access to funding, by bringing all five funds under the umbrella of a single regulation and reducing the documentation burden on applicants.
Orientācijai tiks nosprausti 11 tematiskie mērķi, piemēram, mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspēja.
It further demands that national and regional authorities set clear, attainable and measurable goals in priority areas linked to the EU's "2020" growth and sustainability strategy.
Līdzekļus varēs tērēt, ja konteksts un apstākļi pieļaus veiksmīgas investīcijas.
However, crucially, the policy also includes a caveat that allows the Commission to cut funding if it deems national budgetary policies unsustainable.
Komisija tomēr varēs samazināt finansējumu, ja tā valsts budžeta politiku uzskatīs par neilgtspējīgu (saistībā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu).
The last point in particular provoked reactions from MEPs.
EP Nodarbinātības komitejas referente Elizabete Morēna-Šartjē (Eiropas Tautas partijas grupa, Francija) pauda bažas par līdzekļu sadalījumu un Stabilitātes un izaugsmes pakta ievērošanu.
Similar views were expressed by Elisabeth Morin-Chartier, speaking for Parliament's Employment Committee,.
"Mēs nevaram uzlikt divkāršu sodu valstīm, kas nonākušas grūtībās," viņa teica.
"We cannot impose a double penalty on countries already in difficulty."
Danuta Hībnere kritizēja nosacītību kā "netiešu sodu" grūtībās nonākušām valstīm un reģioniem: „Mēs par daudz uzmanības pievēršam stabilitātei un par maz — izaugsmei."
However, speaking for the presidency of the Council, Polish Minister of Regional Development Elzbieta Bienkowska saw conditionality as a positive move: "not a form of punishment, but an incentive which encourages greater efficiency in the cohesion policy sphere."
Pašreizējā reģionu finansējuma programma darbosies līdz 2013. gadam.
Current regional funding programmes will run until 2013.
Eiropas Sociālā fonda mērķis ir veicināt nodarbinātību Eiropas Savienības dalībvalstīs, novērst visu veidu diskrimināciju un nevienlīdzību darba tirgū, kā arī attīstīt cilvēkresursus un veicināt informācijas sabiedrības izveidi.
It is up to the European Parliament and the Council to examine the Commission's proposals and find agreement by then.
Kohēzijas fonda mērķis ir izlīdzināt valstu starpā pastāvošās ekonomiskās un sociālās atšķirības.
Six MEPs have been appointed to guide different aspects of the legislation through parliament.
Tas izveidots, lai finansētu liela mēroga infrastruktūras attīstības pasākumus (projektus) vides aizsardzības un transporta jomā.
Funds for Cohesion Policy European Regional Development Fund: correct imbalances between regions through aid to companies; infrastructure investments; support for regional development; cooperation between regions European Social Fund: improves employment, access to employment for job seekers; social integration of disadvantaged people; reforming education systems Cohesion Fund: funds trans-European transport networks, energy efficiency, renewable energy, public transport.
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111003IPR28091 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111003IPR28091 0 NOT XML V0//EN
Kura kokakola ir garšīgāka jeb kādēļ pārtikas kvalitāte Eiropā atšķiras
MEPs debate food quality variations
©BELGA/Belpress Jau labu laiku Austrumeiropas patērētāji sūdzas par to, ka viņiem piedāvātās preces kvalitātē atšķiras no „identiskām” rietumu precēm, turklāt pēc attiecīgiem testiem aizdomas par atšķirībām preču sastāvā ir apstiprinājušās.
Food quality may vary between supposedly identical products ©BELGA/Belpress Though a relatively unknown phenomenon in Western Europe, consumers in Central and Eastern Europe complain frequently of differences in food quality between supposedly identical products.
Debatēs par šo jautājumu deputāti prasīja paskaidrojumus un godīgu izturēšanos pret patērētajiem.
Romanian MEP Elena Oana Antonescu has tabled a formal question to the Commission on this seeming double standard.
Pagājušonedēļ EP Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja notikušajā viedokļu apmaiņā Eiropas Komisijas pārstāvis Žeroms Lepāntrs skaidroja, ka ražotāji pārtikas produktu sastāvu pielāgo atbilstoši attiecīgās valsts patērētāju pirktspējai, gaumei un tradīcijām.
Members of Parliament's Committee on the Environment, Public Health and Food Safety last week took a closer look at the issue, hearing that manufacturers indeed change the ingredients according to "their budget, tastes and traditions" in different countries.
Tā, piemēram, Nutella Francijā ir šķidrāka nekā Vācijā, jo franču maize ir mīkstāka un nav tik izturīga kā vācu maize.
The committee heard for example about Nutella, whose French version is runnier than that marketed in Germany because French bread is softer than German bread.
Ž.Lepāntrs piebilda, ka ES nevar uzspiest ražotājiem noteiktu recepti, tomēr atzina, ka patērētāji par produkta sastāvu ir jāinformē.
Elena Oana Antonescu, who initially raised the subject with her question to the Commission, said consumers were aware of quality differences, citing requests from her own family and friends to buy “better things” in Brussels, and warned against creating 1st and 2nd class consumers.
Debašu iniciatore Elena Oana Antonesku (Eiropas Tautas partijas grupa, Rumānija), norādīja, ka patērētāji labi zina, ka produkti nav vienādi — tā, piemēram, viņas ģimene un draugi lūdzot atvest no Briseles „labākas kvalitātes preces”.
Pavel Poc, an MEP from the Czech Republic, said he was asked about this issue every day.
Viņa uzsvēra, ka nedrīkst būt divas patērētāju kategorijas — pirmās un otrās klases.
“What is the EU for if it can’t protect its consumers?” his constituents wanted to know.
Čehu deputāts Pavels Pocs (Sociālisti un demokrāti) norādīja, ka viņš jautājumus par šo tēmu saņem ik dienu. „Kāda jēga ir Eiropas Savienībai, ja tā nevar aizsargāt savus patērētājus?” esot viens no vēlētāju uzdotajiem jautājumiem.
Hungarian Member János Áder emphasized that some manufacturers actually admit to using cheaper ingredients for Eastern European markets: "It looks the same and is advertised as the same - but the quality isn't as good," he said.
Tādējādi patērētāji tiekot maldināti, jo preces „izskatās vienādas un tiek reklamētas vienādi, taču kvalitāte nav tā pati”.
For Antonescu, this allowed "discriminating behaviour", and she therefore urged the Commission to follow up on the issue, and "carry out further surveys and studies.
E.Antonesku pauda nožēlu, ka nav Eiropas likumu, kas sodītu diskriminējošu rīcību, un uzstāja, ka Komisijai jāveic tālākas aptaujas un pētījumi, turklāt tas jādara ar steigu.
The study was carried out in Germany, Austria, the Czech Republic, Poland, Slovakia, Hungary, Romania and Bulgaria.
20111007STO28689 Jautājums Komisijai EP Vides, sabiedrības veselība un pārtikas nekaitīguma komiteja
20111007STO28689 Oral question Previous question (14 June 2011) Previous question (16 June 2011) Elena Oana Antonescu Committee on the Environment, Public Health and Food Safety
Viens par visiem, visi pret vienu
Class action the EU way: to be used, but not abused
©BELGA_HILLCREEK Masu patēriņa tirgi arvien paplašinās, pārsniedzot valstu robežas, un atsevišķu tirgotāju nelikumīga rīcība var nodarīt kaitējumu ļoti daudziem patērētājiem.
Alternative dispute resolution must be tried first ©BELGA_HILLCREEK Imagine a European Erin Brockovich - someone to protect the consumer against large companies who misbehave.
Cietušie nelabprāt privāti vēršas tiesā, ja individuālais zaudējums ir neliels salīdzinājumā ar tiesāšanās izmaksām, turklāt tiesu sistēmas Eiropā ir ļoti dažādas.
That might be on the cards with proposals for EU rules on collective redress.
Patērētāju situāciju sola uzlabot jaunie Eiropas likumi par kolektīvo tiesisko aizsardzību.
But don't expect to get rich.
Lai gan procedūras kolektīvai kompensācijas prasībai konkrētās jomās ir ieviestas lielākajā daļā ES dalībvalstu, esošo sistēmu dažādība un to dažādā efektivitāte var kavēt cietušos izmantot savas tiesības.
The EU wants to learn lessons from the US and avoid abusive and excessive practices, as well as punitive damages.
Nozares, kurās patērētājuprāt ir visgrūtāk saņemt zaudējumu atlīdzību par masu prasījumiem, ir finanšu pakalpojumi (39 % ar dokumentiem pamatotu lietu), telesakari (12 %), transports (8 %) un kompleksie ceļojumi un tūrisms (7 %).
A draft report by German Christian Democrat Klaus-Heiner Lehne on the European Commission's exploration into how to deal with mass consumer claims in the EU says victims of unlawful practices should be able to bundle claims, which they would not pursue individually , perhaps because of the cost.
Eiropas Parlamenta referents Klauss Hainers Lēne (Eiropas Tautas partijas grupa, Vācija) uzsver, ka ES pilsoņiem un uzņēmumiem jābūt iespējai efektīvi īstenot savas tiesības saskaņā ar ES tiesību aktiem un kolektīvi pieprasīt kompensāciju.
But, the EU should not copy the US class action system , which, it says, has proved prone to frivolous litigation and abuse.
Ka norādīts deputāta sagatavotajā ziņojumā, kolektīvai prasībai jābūt pieļaujamai tad, ja atbildētāja un pārstāvēto cietušo pastāvīgā dzīvesvieta nav vienā dalībvalstī un ja iespējamais tiesību pārkāpums ir noteikts ES tiesību aktos.
To avoid abuses and set basic rules for further negotiations, the report suggests:
Deputāts uzskata, ka grupas dalībnieku identifikācijai jānotiek pirms prasības ierosināšanas.
collective redress would be possible in cases where the value of individual claims is below €2,000
Automātiskas iekļaušanas sistēma (t.i., nezināmu upuru pārstāvēšana) savukārt jānoraida.
collective action would be allowed in cross-border cases, where the defendant and victims are domiciled in different member states, and where EU law has been infringed
Lai novērstu neattaisnotu prasījumu ierosināšanu, kā tas bieži notiek ASV ekonomisku stimulu dēļ, K.H. Lēne ierosina, ka kompensācijai jāpienākas tikai par faktiski nodarīto kaitējumu, savukārt zaudējumu atlīdzība ar soda raksturu jāaizliedz.
action can be taken only by a representative body like a consumer organisation or ombudsman on behalf of a clearly identified group.
Katras atsevišķas personas prasības summa turklāt nedrīkst pārsniegt 2000 eiro.
Members of the group must be identified before the claim is brought
Tāpat referents prasa noteikumus, kas aizsargātu no vēršanās pie labvēlīgākās tiesas, norādot, ka piekritībai jābūt tiesām, kurām ir piekritība valstī, kur ir atbildētāja pastāvīgā dzīves vieta.
compensation would represent the actual damage sustained and there will be no punitive damages
Lai nodrošinātu ātru un lētu strīda izšķiršanas iespēju kā pievilcīgāku tiesas procesa alternatīvu, K.H.Lēne atbalsta alternatīvas strīdu izšķiršanas sistēmas izveidošanu Eiropas līmenī.
each claimant must provide evidence for his claim
Viņš aicina noteikt juridisku pienākumu iesaistītajām pusēm pirms kolektīva tiesas procesa uzsākšanas vispirms mēģināt panākt kolektīvas prasības vienprātīgu risinājumu.
courts where the defendant is domiciled should have jurisdiction
Turpmākie soļi
Alternative dispute resolution
Šodien Juridisko jautājumu komitejas locekļi balsoja par ziņojuma projekta grozījumiem.
However, before going to court the parties should exhaust all alternative dispute resolutions (ADR) as they are a faster and cheaper solution to settling disputes, the report says.
Pēc tam, kad komiteja būs nobalsojusi par ziņojuma galīgo versiju, Parlaments par to balsos pilnā sastāvā.
It suggests setting up ADR schemes at a European level and wants a legal obligation for the parties involved to seek a collective, consensual resolution before launching court proceedings.
20111007STO28693 Ziņojuma projekts Eiropas Komisijas darba dokuments par saskaņotu Eiropas pieeju kolektīvai tiesiskajai aizsardzībai Eiropas Komisijas Zaļā grāmata par patērētāju kolektīvo tiesisko aizsardzību Eirobarometra pētījums par patērētāju izturēšanos (angļu valodā, skat.216.-218.lpp) Klauss Hainers Lēne
20111007STO28693 Draft report European Commission's pages on collective redress
-//EP//TEXT COMPARL PE-467.330 01 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT COMPARL PE-467.330 01 NOT XML V0//EN
Eiropai jāvada cīņa pret malu zvejniecību
EU should take lead in global fight against illegal fishing - EP Committee
©BELGA_Xinhua_Wei Peiquan Nelegālā zveja apdraud centienus saglabāt izzūdošos zivju krājumus un nelabvēlīgi ietekmē gan nodrošinātību ar pārtiku, gan vides aizsardzību.
Fisheries committee wants tougher action ©BELGA_Xinhua_Wei Peiquan Illegal fishing distorts trade, hurts efforts to rebuild depleted stocks and conserve species and will have a long-term impact on the environment and food security, the Fisheries Committee warned Tuesday.
Tā kā ES ir pasaules lielākais zivju tirgus, uz tās pleciem gulstas īpaša atbildība, uzskata Eiropas Parlamenta Zivsaimniecības komitejas deputāti, kuri otrdien vienprātīgi apstiprināja Isabellas Levinas (Zaļie, Zviedrija) sagatavoto ziņojumu par nelegālas zvejas apkarošanu pasaulē.
An estimated 11-26 million tonnes of fish a year, representing 15% of global catches, comes from illegal fishing.
Nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas apjoms ir 11 līdz 26 miljonu tonnu gadā, kas ir līdzvērtīgi vismaz 15 % pasaules nozvejas.
The committee calls on the EU to promote global action, including more inspections at sea and closing markets to illegal fisheries products.
Tā ir viens no nopietnākajiem draudiem pasaules okeānu bioloģiskajai daudzveidībai.
The own-initiative report by Swedish Green Isabella Lövin says international cooperation is the only way to tackle the problem because of the mobility of fish stocks and fishing fleets and because around two thirds of the world's oceans are outside national jurisdictions.
Eiropas Savienība ir pieņēmusi likumus, kas tai nodrošina spēcīgus līdzekļus nelegālas zvejas apkarošanai un kontrolei, tomēr atsevišķu valstu centieni un reģionālā sadarbība nav pietiekami — aptuveni divas trešdaļas pasaules okeānu neietilpst valstu jurisdikcijā esošajos apgabalos.
It also says that as a major fishing power and the biggest importer of fisheries products, the EU should play a key role.
„Eiropas Savienībai ir jādara vairāk, lai sekmētu efektīvu starptautisko sadarbību nelegālas zvejas apkarošanā,” pirms balsojuma komitejā uzsvēra I.Levina. „Jānodrošina, ka operatori, kas nerēķinās ar citiem, nevar vienkārši nomainīt savu kuģu karogus, lai izvairītos no pienākumiem.
"The EU should do more to promote effective international cooperation to combat illegal fishing...we need to ensure that ruthless operators cannot simply change the flag of their vessels to avoid their responsibilities," Ms Lövin said.
Tā kā pasaules zivju krājumi jau ir bīstami apdraudēti, nelegālā zveja varētu būt pēdējais piliens kausā.”
"With many fish stocks around the world already perilously threatened, illegal fishing could be the final straw."
Noziedzīgie grupējumi var būt labi organizēti un izmantot sarežģītus paņēmienus, lai slēptu īpašnieku identitāti.
Technology exists, political will doesn't
Zivsaimniecības komitejas locekļi norāda, ka tehnoloģija, lai kontrolētu un novērstu nelegālo zveju ir pieejama, taču trūkst valdību politiskās gribas attiecīgi rīkoties.
MEPS say the technology to monitor and prevent illegal fishing exists, but the political will is missing.
Deputāti uzsver, ka, ja ES vēlas pamudināt rīkoties citas valstis, tai pašai jābūt nevainojamai.
Among the proposals in the report are:
Komiteja aicina izveidot zvejas kuģu reģistrus un sastādīt bieži aktualizētus melnos sarakstus ar kuģiem, kuri nodarbojas ar nelegālu zvejniecību.
frequently updated, global blacklists of vessels fishing illegal
Ziņojumā prasīts veikt atbilstīgas pārbaudes uz jūras, aizliegt pārkraušanu jūrā un veikt regulāru novērtējumu, kā konkrētas zvejniecības organizācijas izpildījušas prasību rīkoties atbilstīgi ieteikumiem.
compulsory use of electronic vessel monitoring
Izmantojot dažādas budžeta pozīcijas, ES finansē vairākas uzraudzības programmas jaunattīstības valstīs.
a stronger role for regional fisheries management
Tas būtu jāpaplašina un jākoordinē ar līdzīgiem dalībvalstu projektiem.
a ban on the sale of fishing vessels to companies with untraceable owners
Tāpat jāsaņem atbalsts no galvenajiem zivju tirgiem un galu galā no starptautiskās sabiedrības kopumā.
sanctions on member states failing to observe common fisheries policy rules
Eiropas Parlaments pilna sastāvā par ziņojumu balsos novembrī.
The committee voted unanimously in favour of the report, which will be go to the November plenary session in Strasbourg.
20111007STO28694 Ziņojums EP Zivsaimniecības komiteja Isabella Levina Paziņojums presei (angļu valodā)
20111007STO28694 Press release on committee vote Draft report: Fisheries committee Isabella Lövin
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111010IPR28784 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111010IPR28784 0 NOT XML V0//EN
Pasniegs 2011.gada Žurnālistikas balvu
And the winner is...Parliament awards 2011 journalism prize 19 October
Balvu pasniegs četrās kategorijās: prese, radio, TV un interneta mediji.
The prize is awarded in four categories: written press, Internet, TV and radio, with each winner receiving €5000.