natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vēlams, lai Parlaments pēc iespējas agrāk tiktu iesaistīts izpildes noteikumu sagatavošanā.
Parliament must be involved more effectively, and at an earlier stage, in the formulation of implementing provisions.
4.a 7. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
(4a) In Article 7, paragraph 1 shall be replaced by the following:
Atgremotājus ir aizliegts barot ar proteīniem, kas iegūti no dzīvniekiem.”
The feeding to ruminants of protein derived from animals is prohibited.'
Pašlaik atgremotājus ir aizliegts barot tikai ar proteīniem, kas iegūti no zīdītājiem.
The current rules prohibit the feeding of mammalian protein to ruminants.
Komitoloģijas procedūrā vairākkārt ir izskatīti ierosinājumi atļaut dažus dzīvnieku izcelsmes proteīnus izmantot atgremotāju barošanā.
Under the commitology procedure, proposals that would lead to the feeding of certain animal proteins to ruminants have been examined on a number of occasions.
Pēc Eiropas Parlamenta plaša protesta tika atcelts Komisijas ierosinājums atļaut liellopu barošanā izmantot zivju miltus (2004. gada 28. oktobra rezolūcija).
The Commission's proposal to permit fishmeal to be fed to cows was withdrawn following huge opposition from the EP (resolution of 28 October 2004).
2005. gada vasarā komitoloģijas procedūrā tika nolemts atgremotāju barošanā izmantot hidrolizētus proteīnus (kurus iegūst no liellopu ādas un nagiem).
In the summer of 2005 a decision was taken under the commitology procedure to allow 'hydrolysed proteins' (i.e. proteins derived from bovine skins, hides and hooves broken down using an alkaline solution) to be fed to ruminants.
Tādējādi tika atkal reabilitēta prakse zālēdāju barošanā izmantot atkritumus, ja vien speciālisti to neuzskata par būtisku risku.
The logic behind such decisions is that waste may be turned into feed for herbivores provided that scientists consider the risks to be low.
Tādēļ steidzami ir jāprecizē normatīvais teksts un jādod precīzas norādes komitoloģijai.
It is therefore imperative to clarify the text of the law and to lay down a clearly defined framework for the commitology procedure.
PANTA 14.A DAĻA (jauna), 23. panta 2.a) un 2.b) daļas (jaunas) (Regula (EEK) Nr. 999/2001)
(14a) In Article 23, the following paragraphs shall be added:
Atkāpjoties no Padomes Lēmuma 1999/468/EK, Komisijas lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 2. panta 24. punktā noteikto procedūru, anulē, ja Parlaments vai Padome sešu mēnešu laikā to apstrīd.”
By way of derogation from Decision 1999/468/EC, a Commission decision adopted in accordance with the procedure referred to in Article 24(2) shall be revoked if the European Parliament or the Council raise objections against it within a period of six months.’
Pastāvīgā komiteja var jebkurā laikā grozīt regulas detalizētos pielikumus.
The extensive and detailed annexes to the Regulation may be amended at any time by the relevant Standing Committee.
Eiropas Parlamentam tāpat kā Padomei ir jābūt tiesībām apstrīdēt šādus komitoloģijas lēmumus, kuri attiecas uz būtiskiem patērētāju aizsardzības jautājumiem.
Parliament, like the Council, should have a right of objection to decisions adopted in this way under the commitology procedure on an issue which is of crucial importance with regard to consumer protection.
Šī prasība atbilst arī Eiropas Konstitucionālā līguma I-36. pantam, saskaņā ar kuru Padomei un Parlamentam ir tiesības pārskatīt īstenošanas noteikumus.
This demand is consistent with Article I-36 of the draft Constitution, which would give the Council and Parliament a right of objection to delegated European regulations.
B DAĻA (jauna), 23.a pants (jauns) (Regula (EEK) Nr. 999/2001)
(14b) The following Article shall be inserted:
"23.a pants
‘Article 23a
Starpiestāžu darba grupa
Interinstitutional working party
Izveido starpiestāžu darba grupu, kurā darbojas Komisijas, Eiropas Parlamenta un Padomes pašreizējās, iepriekšējās un nākamās prezidentūras pārstāvji.
An interinstitutional working party composed of representatives of the Commission, the European Parliament and the current, previous and next Council Presidencies shall be set up.
Komisija savlaicīgi informē šo darba grupu par katru saskaņā ar 24. panta 2. punktu plānoto grozījumu pielikumos.
The working party shall be informed by the Commission of any planned amendments to the Annexes in accordance with Article 24(2) at an early stage.'
Eiropas Parlaments ir efektīvāk un savlaicīgāk jāiesaista īstenošanā.
Parliament must be involved more effectively, and at an earlier stage, with implementing provisions.
(14.c) III pielikuma A nodaļas I. daļas 2.2. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:
(14c) In Annex III, Chapter A, heading I, point 2.2, the introductory part is replaced by the following:
Pēc datiem, kas apkopoti no 2001. gada, redzams, ka pozitīvi testa rezultāti veseliem lopiem ir ļoti reti un to skaits pastāvīgi samazinās.
Data collected from 2001 onwards demonstrates that positive findings in healthy bovine animals are extremely low and constantly decreasing.
Tāpēc pārbaudes būtu jāveic tikai tiem dzīvniekiem, kas ir vecāki par 36 mēnešiem un turpmāk tās būtu regulāri jāsaskaņo ar jaunākajiem pieejamiem datiem.
Therefore testing should be reduced to animals over 36 months of age and should be regularly further reviewed in the future, in line with new data available.
(14.d) IV pielikuma II nodaļas A daļas b) apakšpunktam pievieno šādu punktu:
(14d) In Annex IV, heading II, part A, point (b), the following point shall be added:
iv) pārstrādātiem dzīvnieku proteīniem, kas iegūti no neatgremotājiem, ievērojot nekanibālisma principu un saskaņā ar noteikumiem, kas pieņemti 24. panta 2. punktā noteiktajā kārtībā, paredzot pietiekamu garantija, lai atgremotāju izcelsmes proteīnus neizmantotu dzīvniekiem barošanai.”
"(iv) processed animal protein derived from non-ruminants, whilst respecting the non-cannibalism principle and in accordance with detailed rules to be adopted in accordance with the procedure referred to in Article 24(2), which should provide sufficient guarantee that no animal protein of ruminant origin is being fed to animals."
Atsevišķu pārstrādātu dzīvnieku proteīnu izmantošanas un eksportēšanas aizliegums rada lielas to iznīcināšanas izmaksas, kā arī tādējādi tiek izniekots vērtīgs proteīnu materiāls.
Prohibition of feeding to non-ruminants and export of certain processed animal proteins originating from non-ruminants leads to enormous costs of destruction and waste of valuable protein materials.
(14.e) IV pielikuma II nodaļai pievieno šādu daļu:
(14e) In Annex IV, heading II, the following part shall be inserted:
a) nodrošina Regulas Nr. 1774/2002 noteikumu ievērošanu;
(a) the requirements laid down in Regulation (EC) No 1774/2002 are shown to be complied with, and
b) Kopiena ir apstiprinājusi katrai sugai atsevišķu testu.
(b) a test which differentiates between species has been validated by the Community.
Beidzot dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu apstrādei tiek piemērota Regulā (EK) Nr. 1774/2002 noteiktā atšķirīgā apstrāde.
The differentiated approach to the treatment of animal by‑products provided for in Regulation (EC) No 1774/2002 is now being implemented.
Tāpēc cilvēku uzturam paredzētos kautuvēs iegūtos dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus būtu atkal jāļauj izmantot neatgremotāju barošanai, ar noteikumu, ka tiek nodrošināta noteikumu (piemēram, kanibālisma aizlieguma) ievērošanas efektīva kontrole.
By‑products of slaughter animals intended for human consumption should therefore, after steam pressure sterilisation, again be allowed to be fed to non‑ruminants, once it is possible to ensure that compliance with the rules (e.g. prohibiting cannibalism) can be monitored effectively.
(14.f) IV pielikuma II nodaļai pievieno šādu daļu:
(14f) In Annex IV, heading II, the following part shall be inserted:
Nejauša vai tehniski nenovēršama zivju miltu vai dabā sastopamām zīdītāju atlieku (piemēram, kaulu lauskas biešu šķēlēs) piemaisījuma dzīvnieku barībai pieļaujamā maksimālā robeža ir 1 %.”
Accidental or technically unavoidable contamination of feedingstuffs with traces of fishmeal or naturally ‑occurring mammalian residues (e.g. bone fragments in sugar beet cossettes) shall be tolerated up to a maximum level of 1% of the feedingstuff.’
Ir jāparedz pieļaujamā maksimālā piemaisījuma robeža 1 % apmērā, ar noteikumu, ka ražotājiem jā pierāda, ka tie ir veikuši visus iespējamos pasākumus piesārņojuma novēršanai.
A tolerance limit of 1% should be allowed, provided that businesses are able to demonstrate to the competent authorities that they have taken adequate measures to prevent the occurrence of contamination.
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai
Proposal for a European Parliament and Council regulation amending Regulation (EC) No 999/2001 laying down rules for the prevention, control and eradication of certain transmissible spongiform encephalopathies
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 999/2001, kas nosaka noteikumus par konkrētu pārnēsājamu, sūkļveidīgu encefalopātu profilaksi, kontroli un izskaušanu
Proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EC) No 999/2001 laying down rules for the prevention, control and eradication of certain transmissible spongiform encephalopathies
Atzinumu nesniedza Lēmuma pieņemšanas datums
Not delivering opinions Date of decision
Liam Aylward, Johannes Blokland, John Bowis, Frederika Brepoels, Dorette Corbey, Chris Davies, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Jillian Evans, Matthias Groote, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Caroline Jackson, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Holger Krahmer, Urszula Krupa , Aldis Kušķis, Marie-Noëlle Lienemann, Peter Liese, Linda McAvan, Riitta Myller, Miroslav Ouzký, Dimitrios Papadimoulis, Dagmar Roth-Behrendt, Guido Sacconi, Carl Schlyter, Horst Schnellhardt, Richard Seeber, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Thomas Ulmer, Åsa Westlund
Liam Aylward, Johannes Blokland, John Bowis, Frederika Brepoels, Dorette Corbey, Chris Davies, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Jillian Evans, Matthias Groote, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Caroline Jackson, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Holger Krahmer, Urszula Krupa, Aldis Kušķis, Marie-Noëlle Lienemann, Peter Liese, Linda McAvan, Riitta Myller, Miroslav Ouzký, Dimitrios Papadimoulis, Dagmar Roth-Behrendt, Guido Sacconi, Carl Schlyter, Horst Schnellhardt, Richard Seeber, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Thomas Ulmer, Åsa Westlund
par valsts finansēm Ekonomikas un monetārajā savienībā (EMS)
on public finances in economic and monetary Union (EMU)
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu par valsts finansēm EMS – 2005 ( COM(2005)0231 ),
– having regard to the Commission communication on Public finances in EMU - 2005 ( COM(2005)0231 ),
– ņemot vērā Komisijas Integrētās pamatnostādnes attiecībā uz izaugsmi un darbavietām (2005–2008) ( COM(2005)0141 ),
– having regard to the Commission’s integrated guidelines for growth and jobs (2005-2008) ( COM(2005)0141 ),
– ņemot vērā Komisijas Ekonomikas prognozes, 2005. gada rudens izdevums
– having regard to the Commission's Economic forecasts of Autumn 2005
Eiropas ekonomika, Nr. 5/2005. ,
European Economy, No 5/2005. ,
– ņemot vērā Padomes 2005. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1056/2005, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu
– having regard to Council Regulation (EC) No 1056/2005 of 27 June 2005 amending Regulation (EC) No 1467/97 on speeding up and clarifying the implementation of the excessive deficit procedure
OV L 174, 07.07.2005., 5. lpp. ,
OJ L 174, 7.7.2005, p.5. ,
– ņemot vērā Padomes 2005. gada 12. jūlija Ieteikumu Itālijai, lai novērstu pārmērīgu valsts budžeta deficītu
– having regard to the Council Recommendation to Italy of 12 July 2005, with a view to bringing an end to the situation of an excessive government deficit
– ņemot vērā Padomes 2005. gada 22. septembra Lēmumu, ar ko atceļ 2004. gada 2. jūnija Lēmumu 2005/136/EK par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Nīderlandē
– having regard to the Council Decision of 22 September 2005 abrogating Decision 2005/136/EC of 2 June 2004 on the existence of an excessive deficit in the Netherlands
– ņemot vērā Padomes 2005. gada 7. oktobra Ieteikumu, lai izbeigtu pārmērīga valsts budžeta deficīta stāvokli Portugālē
– having regard to the Council Recommendation of 7 October 2005 with a view to bringing an end to the situation of an excessive government deficit in Portugal
– ņemot vērā Padomes 2005. gada 8. novembra Lēmumu, ar ko atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 104. panta 8. punktam konstatē, ka Ungārijas veiktie pasākumi, atsaucoties uz Padomes 2005. gada 8. marta ieteikumu atbilstīgi Līguma 104. panta 7. punktam, ir bijuši nepietiekami
– having regard to the Council Decision of 8 November 2005 establishing, in accordance with Article 104(8) of the Treaty establishing the European Community, that the action taken by Hungary in response to the Council recommendation of 8 March 2005 pursuant to Article 104(7) of the Treaty is proving to be inadequate
– ņemot vērā Padomes 2006. gada 24. janvāra Lēmumu par pārmērīgu budžeta deficītu Apvienotajā Karalistē
– having regard to the Council Decision of 24 January 2006 on the existence of an excessive deficit in the United Kingdom
5366/05, ECOFIN 11. ,
5366/06, ECOFIN 11. ,
– ņemot vērā Eiropas Arodbiedrību institūta 2005. gada pārskatu par darba koplīgumu slēgšanas saskaņošanu Eiropā,
– having regard to the European Trade Union Institute 2005 Annual Report on the Coordination of Collective Bargaining in Europe,
– ņemot vērā SVF 2005. gada aprīļa Pasaules Tautsaimniecības pārskatu par globalizāciju un ārējiem traucējumiem,
– having regard to the IMF World Economic Outlook on Globalization and External Imbalances of April 2005,
2. uzsver, ka strauja piemērošanās svārstībām pasaulē rada risku, kā rezultātā var samazināties pieprasījums ASV, savukārt izraisot eksporta samazināšanos un vājāku izaugsmi ES, kā arī uzsver, ka šādas sekas var pastiprināt arī svārstības euro maiņas kursā pret ASV dolāru;
Stresses the risk of rapid adjustments to the global imbalances which could lead to a decrease in demand in the US thus resulting in lower exports and weaker growth in the EU, and stresses that this effect could be further magnified by fluctuations in the euro exchange rate against the US dollar;
6. prasa publiskā sektora izdevumus pārorientēt uz fiziskiem un cilvēku kapitāla uzkrājumiem, kā arī izveidot valsts un privātā sektora partnerību, lai darbotos novatorisma, atjaunīgās enerģijas, izglītības un apmācības, izpētes, informācijas tehnoloģiju, telekomunikāciju un transporta tīklu u.c. jomās;
Calls for the reorientation of public expenditure towards physical and human capital accumulation and the creation of public-private partnerships operating in areas of innovation, renewable energies, education and training, research, information technologies, telecommunication, and transportation networks etc;
10. pauž bažas par ilgtermiņa budžeta noturības izredzēm, ņemot vērā valsts parāda attiecības pieaugumu no 69,2% 2002. gadā līdz 71,7% 2005. gadā eirozonā un no 61,4% 2002. gadā līdz 64,1% 2005. gadā ES ar 25 dalībvalstīm, kuru izraisīja vājā IKP izaugsme un noteiktu centienu trūkums budžeta nelīdzsvarotību mazināšanai ar struktūrreformām;
Expresses its concern about the prospects of long-term budgetary sustainability considering the increase of public debt ratios from 69,2% in 2002 to 71,7% in 2005 in the euro zone and from 61,4% in 2002 to 64,1% in 2005 in EU-25, due to the weak growth of GDP and the lack of determined effort to reduce budgetary imbalances through structural reforms;
12. prasa atsevišķu dalībvalstu finanšu lielāku pārredzamību, tostarp nerakstīto saistību, piemēram, publiskā sektora pensiju saistību pārredzamību, jo tās tuvāko gadu laikā ievērojami palielinās publiskā sektora parādu slogu;
Calls for more transparency in the public finances of individual Member States, including the as regards implicit liabilities such as public sector pension commitments, which will significantly raise the burden of debt of the public sector over the coming years;
14. skubina veikt turpmāku izpēti par strukturālu un makroekonomikas reformu dažādiem veidiem un pasākumiem, kā arī to mijiedarbi un savstarpēju ietekmi dažādās ekonomikas ciklu fāzēs, lai noteiktu cik iespējams labākos līdzekļus valsts finanšu stiprināšanai, īstenojot Lisabonas stratēģiju;
Encourages further research into the different kinds and measures of structural and macroeconomic reforms and their interaction and mutual impact at different phases of the economic cycle in order to identify the best possible means of strengthening public finances while at the same time realising the Lisbon Strategy;
17. aicina dalībvalstis steidzami risināt sabiedrības novecošanas jautājumu, kā arī tikt galā ar parāda dinamiku, īpaši dalībvalstīs, kurās ir liels ilgtspējīgu parādsaistību risks ilgtermiņā;
Calls upon the Member States to address urgently the challenge of an ageing society and to cope with the debt dynamics in particular in the Member States facing serious risks to long-term sustainability;
20. uzskata, ka jāuzlabo valsts aktīvu un neparedzēto saistību uzskaite, lai palielinātu pārredzamību un salīdzināmību un nodrošinātu atbilstīgāku pamatu lēmumu pieņemšanai; uzskata, ka Komisija var nākt klajā ar iniciatīvu šajā jautājumā;
Considers that there is room for improvement in the accounting of public assets and implicit liabilities in order to increase transparency and comparability and to provide a sounder basis for taking decisions; considers that the Commission should launch an initiative in this field;
24. pauž nožēlu par politikas saskaņotības trūkumu eirozonā un vērš uzmanību uz eirozonā esošo dalībvalstu fiskālās politikas novirzēm, kā arī pauž satraukumu par nesaskaņotības izraisītajām negatīvajām sekām;
Deplores the lack of policy coordination in the euro zone and draws attention to the divergence in fiscal policies of the Member States in the euro zone and is concerned about possible antagonistic effects of such a lack of coordination;
Māstrihtas Līgumā ir skaidri noteikts, ka ES līmenī ir cieši jāuzrauga dalībvalstu finanšu attīstība.
The Maastricht Treaty makes clear that developments in the public finances in the EU member states should be monitored very closely at the EU level.
Tā kā valsts finansēm ir svarīga nozīme izaugsmē, darba vietu un makroekonomikas stabilitātē, kā arī izšķirīga nozīme vienotas valūtas funkcionēšanā, tās jāuzskata par jautājumu, kam ir vispārēja nozīme visās ES dalībvalstīs.
As public finances have important implications for growth, jobs and macroeconomic stability, and provide crucial context for the functioning of the single currency, they should be considered as a matter of common interest by all EU member states.
Līguma noteikumus, kas ietver prasības drošām un ilgtspējīgām valsts finansēm, īsteno ar vairākām Padomes regulām un papildina ar Komisijas ziņojumiem.
The Treaty provisions defining requirements for sound and sustainable public finances have been implemented by a number of Council’s regulations, and supported by reports by the Commission.
Šai ziņā nozīmīgākie dokumenti, cita starpā, ietver Stabilitātes un izaugsmes paktu ( SGP ), ar attiecīgām regulām grozot Pakta noteikumus, kā arī Komisijas ziņojumus ar novērtējumiem un atsevišķiem dalībvalstīm sniegtiem ieteikumiem.
The key documents in this respect include, inter alia , the Stability and Growth Pact (SGP), with subsequent regulations amending the provisions of the Pact, and Commission’s reports with assessments and recommendations addressed to individual member states.
Eiropas Parlaments novērtē šos dokumentus attiecībā pret dalībvalstu makroekonomisko un budžeta attīstību un izstrādā gada pārskatus par valsts finansēm ES.
The European Parliament evaluates these documents against the backdrop of macroeconomic and budgetary developments in the members states, and adopts its own annual reports on public finances in the EU.
Šā gada pārskatā uzsver, ka lielākajā daļā dalībvalstu budžeta stāvoklis vēl joprojām ir nestabils un kopš pagājušā gada nav bijis praktiski nekādu uzlabojumu.
The main message of this year report is that the budgetary situation in most member states remains precarious and that there has been practically no improvement since the last year.
Kaut arī kopējais valsts budžeta deficīts ES 25 dalībvalstīs ir nedaudz samazinājies no 3% no IKP 2003. gadā līdz 2,6% 2004. gadā un eirozonā attiecīgi no 3% līdz 2,7%, šis samazinājums galvenokārt atspoguļo ciklisku attīstību, nevis pārdomātu korekcijas politiku.
While general government deficit in the EU 25 had marginally narrowed from 3% of GDP in 2003 to 2.6% in 2004, and in the Euro area from 3% to 2.7%, respectively, the decline reflected mostly cyclical developments rather than deliberate adjustment policies.
Pēc tam vājās izaugsmes rezultātā kopējais valsts budžeta deficīts ES ar 25 dalībvalstīm 2005. gadā ir palielinājies līdz 2,7% un eirozonā līdz 2,9%.
Subsequently, amid weak growth the overall deficit has increased in 2005 to 2.7% in the EU 25 and to 2.9% in the Euro area.
Kopš 2003. gada vienpadsmit ES dalībvalstīs ir budžeta deficīts, kas pārsniedz 3% no IKP slieksni, un kopš 2004. gada vasaras desmit ES dalībvalstīs saskaņā ar Līguma 104. pantu ir veikta pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra .
Since 2003 eleven of the EU member states have deficits exceeding the threshold of 3% of GDP, and since summer 2004 ten EU member countries have been subject to the excessive deficit procedure (EDP) under Article 104 of the Treaty.
Vēl svarīgāk ir tas, ka to valstu vidū, kurās veica budžeta pārmērīga deficīta novēršanas procedūru, bija četras lielākās ES tautsaimniecības — Apvienotā Karaliste, Francija, Itālija un Vācija.
More importantly, among the countries under the EDP were four largest EU economies: France, Germany, Italy and the UK.
Grieķijas gadījums rada īpašas raizes ne tikai tādēļ, ka valsts budžeta deficīts 2004. gadā pārsniedza 6% no IKP un bija visaugstākais ES, bet arī tāpēc, ka Grieķijas fiskālo datu būtiska vairākkārtēja pārskatīšana rada šaubas par to ticamību.
The case of Greece is particularly worrying, not only because the country’s deficit exceeded 6% of GDP in 2004 and has been highest in the EU, but also because of substantial upwards revisions of Greek fiscal data casting doubts on their reliability.
Tā rezultātā Padome saskaņā ar 104. panta 9. punktu izteica Grieķijai brīdinājumu, kas ir pēdējais solis pirms sankcijām.
In result, the Council issued a warning notice to Greece under Article 104(9), a last step before sanctions.
Fiskālo noteikumu nepilnīgas ieviešanas nepārprotama pazīme ir tā, ka dažās dalībvalstīs budžeta pārmērīga deficīta novēršanas procedūru veic jau vairākus gadus, un līdz šim tā nav sevišķi efektīvi palīdzējusi šīm dalībvalstīm izveidot Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem atbilstošu budžetu.
One clear symptom of weak enforcement of fiscal rules is the fact that in case of some member states the EDP has been in operation already for several years and yet it has been largely ineffective in helping those member states to bring the budgetary situation into conformity with the provisions of the SGP.
Šī vispārējā situācija parāda ne tikai to, ka dalībvalstis nav spējušas samazināt fiskālo nelīdzsvarotību, bet arī to, ka nav pareizi darbojušies Stabilitātes un izaugsmes pakta korekcijas mehānismi.
This overall situation demonstrates not only that the member states have been unable to reduce fiscal imbalances but also that the SGP corrective mechanisms have not been working properly.
Referents izsaka nopietnas bažas par šo nemitīgi vājo fiskālo stāvokli un acīmredzamo nespēju labot fiskālo nelīdzsvarotību lielākajā daļā ES dalībvalstu.
The rapporteur expresses serious concern about this persistently lax fiscal stance and the apparent lack of ability to correct the fiscal imbalances in most of EU member states.