natgillin/translations-raw huggingface dataset:
i) pasākumi, kas veido izpratni par godīgas tirdzniecības principiem ražošanā un tirgus attiecībās, godīgas tirdzniecības misiju un mērķiem, kā arī starptautiskajos tirdzniecības nosacījumos valdošo netaisnību,
i) awareness-raising activities about Fair Trade production and trading relationships, the mission and aims of Fair Trade and about the prevailing injustice of international trade rules,
j) šo kritēriju uzraudzība un pārbaude, kurā dienvidu organizācijām jāspēlē lielāka loma, veicinot izmaksu samazināšanu un vietējo organizāciju līdzdalības palielināšanu sertifikācijas procesā,
j) monitoring and verification of compliance with these criteria, in which southern organisations must play a greater role, leading to reduced costs and increased local participation in the certification process,
3. uzsver, ka visnozīmīgākais godīgas tirdzniecības darījumu pieaugums ir sasniegts marķētajiem ražojumiem un ka godīgas tirdzniecības marķējumu iniciatīvas ir izstrādātas vairākumā Eiropas valstu;
Stresses that the most significant part of the increase in Fair Trade sales has been achieved with respect to labelled products and that Fair Trade labelling initiatives have been developed in most European countries;
5. atgādina, ka brīvas un godīgas daudzpusējas tirdzniecības sistēmas izveidošana ir labākais veids, kā efektīvi un visiem izdevīgi darboties globalizācijas apstākļos, turklāt godīgas tirdzniecības sistēma izrādās efektīva nabadzības mazināšanā un ilgtspējīgas attīstības veicināšanā; uzskata, ka ilgtermiņā tā varētu veicināt jaunattīstības valstu vienlīdzīgu piedalīšanos daudzpusējā tirdzniecības sistēmā un garantēt tām stabilu un ilgtspējīgu piekļuvi Eiropas tirgum, kā arī uzlabot patērētāju informētību;
Recalls that the establishment of a free and fair multilateral trading system constitutes the best tool to achieve an effective management of globalisation for the benefit of all; moreover, the Fair Trade system proves to be an important tool for poverty reduction and sustainable development and believes that, in the long term, it could facilitate an equitable participation of developing countries in the multilateral trading system, guarantee them stable and sustainable access to the European market and raise consumer awareness;
10. aicina Komisiju atzīt, ka pastāv arī citas saprātīgas sistēmas, kas kopā ar godīgas tirdzniecības kustību un Starptautiskās Sociālās un vides akreditācijas un marķējuma alianses paspārnē sadarbojas, lai noteiktu sociālos un vides aizsardzības standartus trešo personu sertifikācijai;
Calls on the Commission to recognise that there are also other credible schemes that, alongside the Fair Trade movement and under the umbrella of the International Social and Environmental Accreditation and Labelling Alliance (ISEAL), collaborate to define social and environmental standard-setting in third-party certification;
b) Eiropas Savienībā, ieskaitot atbalsta pasākumus programmām, kas veido izpratni par godīgu tirdzniecību, sabiedriskajām kampaņām un atbalsta darbībām, ietekmes, paraugprakses, piegādes ķēdes analīžu un izsekojamības pētniecībai un atbildības novērtēšanai, kā arī godīgas tirdzniecības veicināšanai un praktisks atbalsts godīgas tirdzniecības veikaliem Worldshops ;
(b) within the EU, including measures to support Fair Trade awareness raising programmes, public campaigns and advocacy activities, research on impact, best practice, supply chain analyses, traceability and accountability assessments, Fair Trade marketing support and practical support for Worldshops;
c) Eiropas Savienībā un jaunattīstības valstīs – godīgas tirdzniecības organizāciju darba un lomas veicināšanai;
(c) within the EU and in developing countries, to promote the work and the role of Fair Trade Organisations.
23. atgādina, ka reģionālās valsts iestādes veic jo īpaši lielu ieguldījumu preču tirgū; tādēļ aicina šīs iestādes to uzaicinājumos uz konkursu īpašu uzmanību pievērst godīgas tirdzniecības precēm;
Recalls that public-law regional authorities in particular make major investments in the product market; consequently calls on these bodies, in their calls for tender, to give special consideration to Fair Trade products;
27. mudina Komisiju atbalstīt mehānismus, lai attiecīgā gadījumā sekmētu ražotāju iesaisti un līdzdalību cenu noteikšanā, kā paredzēts Kotonū nolīguma Sadarbības stratēģijas apkopojuma 63. punktā;
Urges the Commission to support mechanisms for producers to be involved and participate in price determination where feasible, as foreseen in the compendium on co-operation strategies of the Cotonou Agreement, paragraph 63;
Kāpēc vajadzīgas Eiropas Savienības politikas pamatnostādnes godīgai tirdzniecībai?
Why is a European policy framework for Fair Trade needed?
Godīga tirdzniecība veicina Eiropas Savienības saistību izpildi, kas izklāstītas EK līguma 177. pantā, kurā noteikts, ka ES attīstības politika veicinās „jaunattīstības valstu stabilu ekonomisku un sociālu attīstību, un jo īpaši visvairāk atpalikušo valstu attīstību; vienmērīgu un pakāpenisku jaunattīstības valstu integrāciju pasaules ekonomikā un nabadzības apkarošanu jaunattīstības valstīs.”
Fair Trade contributes to the European Union’s commitments as laid down in Article 177 of the EC Treaty, which states that the EU’s development policy will foster “the sustainable economic and social development of developing countries, and more particularly the most disadvantaged among them, - the smooth and gradual integration of the developing countries into the world economy, - the campaign against poverty in the developing countries.”
Godīgu tirdzniecību Eiropas Savienības institūcijas vairākkārt atzinušas par galveno ilgtspējīgas attīstības un nabadzības samazināšanas instrumentu
Fair Trade has been repeatedly recognized by European Institutions as a key tool for sustainable development and poverty reduction
Sk.: - Eiropas Parlamenta rezolūcija par godīgu tirdzniecību, OV C 226/73, 20.07.1998.;
See: - the European Parliament Resolution on Fair Trade, OJ C 226/73, 20.07.1998;
- Komisijas paziņojums Padomei par godīgu tirdzniecību, COM(1999)619 galīgā redakcija, 29.11.1999.;
- the Communication from the Commission to the Council on “ Fair Trade ”, COM(1999) 619 final, 29.11.1999
- Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “ Attīstības politiku saskaņotība – Kāpināt progresu, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus ”, COM(2005)134 galīgā redakcija, 12.04.2005.;
- the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament and the European Economic and Social Committee on “ Policy Coherence for Development – Accelerating progress towards attaining the Millennium Development Goals ”, COM(2005) 134 final, 12.04.2005
- ES Tirdzniecības komisāra Pascal Lamy runa 2004. gada 23. martā;
- Speech Pascal Lamy, EU Trade Commissioner 23 March 2004
- Peter Mandelson runa “ Godīgas tirdzniecības darba kārtība” 2005. gada 22. jūnijā. .
- Speech “ The Fair Trade Agenda” Peter Mandelson, 22 June 2005 .
Eiropas Savienības politikas pamatnostādnes un atbalsts godīgai tirdzniecībai ir lieliski instrumenti, lai izpildītu šīs saistības un sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus.
A European policy framework and support for Fair Trade are excellent tools to fulfil these commitments and to reach the Millennium Development Goals.
Parakstot Kotonū nolīgumu 2000. gadā, Eiropas Savienība ir apņēmusies atbalstīt godīgu tirdzniecību.
By signing the Cotonou Agreement in 2000, the European Union committed to support Fair Trade.
Taču pašreizējais atbalsts godīgai tirdzniecībai un godīgas tirdzniecības organizācijām ir ierobežots un fragmentārs.
However, current support to Fair Trade and Fair Trade Organisations is limited and fragmented.
Eiropas Savienības juridiskās saistības atrodamas Kotonū nolīguma 23. panta g) punktā un tā pielikumā.
The European Union's legal commitments are found in Art. 23 g) and the Compendium of the Cotonou Agreement.
Nesen veikts pētījums rāda, ka godīgās tirdzniecības pārdošanas apjomi Eiropā kopš 2000. gada auguši vidēji par 20%.
Recent research shows that Fair Trade sales in Europe have been growing at an average 20% per year since 2000.
Eiropas Savienības patērētāji aizvien vairāk ieinteresēti pirkt preces, kas ražotas un tirgotas, ievērojot godīgus nosacījumus.
European consumers are increasingly interested in purchasing products that were produced and traded under fair conditions.
Tomēr šis pieprasījums dažādās ES dalībvalstīs ievērojami atšķiras.
However, this demand varies widely among EU Member States.
Kopējais godīgas tirdzniecības apjoms Eiropā 2005. gadā sasniedzis 660 miljonus eiro.
Overall sales of Fair Trade in Europe have arrived at 660 million euros in 2005.
Tipiskas godīgas tirdzniecības preces tagad dažās valstīs aizņem ievērojamu tirgus daļu: 20% no maltās kafijas Apvienotajā Karalistē un ap 2% no visas pārdotās kafijas Austrijā, Dānijā, Īrijā, Beļģijā un Vācijā ir ar godīgās tirdzniecības marķējumu.
Typical Fair Trade products reach now considerable market shares in some countries: 20% of ground coffee in the United Kingdom and about 2% of all coffee sales in Austria, Denmark, Ireland, Belgium and Germany carry the Fair trade label.
Banānu tirgus godīgās tirdzniecības daļa Austrijā, Beļģijā, Somijā un Apvienotajā Karalistē sasniedz līdz pat 5,5%.
Fair Trade bananas reach market shares of up to 5.5% in Austria, Belgium, Finland and the United Kingdom.
Tomēr dažās ES dalībvalstīs, piemēram, Grieķijā, Ungārijā, Baltijas valstīs un Slovēnijā, godīgo tirdzniecību tikpat kā nepazīst.
However, in some EU Member States like Greece, Hungary, the Baltic States and Slovenia, Fair Trade is hardly known.
Ar saskaņotām ES mēroga politikas pamatnostādnēm un pietiekamu atbalstu godīgai tirdzniecībai un godīgas tirdzniecības organizācijām, patērētāju informētība un pieprasījums pēc godīgas tirdzniecības precēm varētu palielināt, it sevišķi tajās valstīs, kur tas vēl nav pietiekamā mērā izveidojies.
With a coherent EU-wide policy framework and sufficient support to Fair Trade and Fair Trade Organisations, consumer awareness and demand for Fair Trade could be boosted, particularly in those countries where it is not yet well established.
Dažās Eiropas Savienības dalībvalstīs pašlaik izstrādā tiesību aktus attiecīgajā jomā.
In some European Member States, related legislation is currently being developed.
Eiropas Savienības pamatnostādnes, kas ieskicētas ieteikumā, varētu noderēt, lai izvairītos no tā, ka tiesību akti dažādās dalībvalstīs ir atšķirīgi un līdz ar to kavē preču brīvu kustību Eiropas Savienības iekšienē.
A European framework, sketched out in a recommendation, could be helpful to avoid that legislation differs between Member States und thus hinders the free movement of goods within the European Union.
Godīgas tirdzniecības sistēmas pamatā ir brīvprātīgi marķētu un nemarķētu preču un organizāciju standarti.
The Fair Trade system is based on voluntary standards for labelled and non-labelled products and organisations.
Šos standartus pēdējos piecdesmit gados izstrādājusi Starptautiskā Godīgas tirdzniecības kustība.
These standards have been developed over the last five decades by the international Fair Trade movement.
Tos pastāvīgi pārskata un novērtē sadarbībā ar godīgas tirdzniecības sistēmas ražotājiem.
They are constantly being reviewed and assessed in cooperation with the producers who are at the heart of the Fair Trade system.
Godīgas tirdzniecības organizācijas ir atbildīgas par šo standartu un saistīto kritēriju izpildi.
Fair Trade Organisations are responsible for fulfilling these standards and the related criteria.
Atbilstība standartiem regulāri tiek kontrolēta un novērtēta.
The compliance with the standards is regularly monitored and assessed.
Godīgas tirdzniecības organizācijas aktīvi strādā ar citiem uzņēmumiem, piemēram, mazumtirgotājiem un citiem komercdarbības partneriem.
Fair Trade Organisations actively work with other companies such as retailers and other commercial partners.
Ņemot vērā godīgas tirdzniecības panākumus un tiesiskās aizsardzības trūkumu, pastāv risks, ka ideju ļaunprātīgi var izmantot uzņēmumi, kas ienāk tirgū, neievērojot attiecīgos kritērijus.
In view of the success of Fair Trade and the lack of legal protection, there is a risk that the concept may be abused by companies that enter the market without complying with the related criteria.
Patērētāju tiesības un atbilstoša informācija par ražojumu ir godīgas tirdzniecības pamatā, un marķējums, kam piemēro zemus kritērijus, var maldināt patērētājus un mazināt viņu atbalstu sistēmai.
Consumer rights and appropriate product information are at the heart of Fair Trade and low-criteria labels might mislead consumers and reduce their support to the system.
Eiropas Savienības politikas pamatnostādnes par godīgu tirdzniecību varētu palīdzēt ieviest skaidrību termina „godīga tirdzniecība” lietošanā un būt par atsauci dalībvalstu politikas virzieniem godīgas tirdzniecības un godīgas tirdzniecības organizāciju jomā.
A European policy framework for Fair Trade could help to clarify the use of the term “Fair Trade” and to serve as a reference for national policies on Fair Trade and Fair Trade Organisations.
PIELIKUMS 1
ANNEX 1
Pašreizējie godīgas tirdzniecības preču tirdzniecības virzieni
The existing routes of commercialisation of Fair Trade products
Godīgas tirdzniecības preces tirgo divos atšķirīgos virzienos vai veidos.
Fair Trade products are commercialised under two different routes.
Tradicionālais vai integrētais virziens ir virziens, kur preces (lielākoties amatnieku darinājumus) ražo, importē un/vai izplata godīgas tirdzniecības organizācija.
The traditional or integrated route is the route where products (mainly crafts) are produced, imported and/or distributed by a Fair Trade Organisation.
Otrs tirdzniecības virziens ir, izmantojot godīgas tirdzniecības marķēšanu un sertifikāciju.
Another marketing route is through Fair Trade labelling initiatives and certification.
Šajā gadījumā preces marķē specializētas godīgas tirdzniecības sertifikācijas aģentūras, apliecinot, ka viņu ražošanas procesā tiek ievēroti godīgas tirdzniecības standarti.
In this case, goods are labelled by specialised Fair Trade certification agencies to testify that their production chains respect Fair Trade standards.
Importētāji un tirgotāji var būt tradicionālie komercuzņēmumi, un izplatīšanas kanāli var būt parastie mazumtirdzniecības veikali.
The importers and traders can be traditional commercial companies, and the distribution channels can be regular retail outlets.
Integrētais virziens
The integrated route
Godīgas tirdzniecības preces dara pieejamas patērētājiem ar godīgas tirdzniecības organizāciju starpniecību, kas identificē un iegādājas preces tieši no mazajiem ražotājiem un kooperatīviem un tās importē un tirgo specializētās vietās, piemēram, Worldshops veikalos.
Fair Trade products are made available to consumers through Fair Trade Organisations which identify and source products directly from small producers and co-operatives, and import and market them in specialised outlets such as Worldshops.
To komercdarbības pamatā ir godīgas tirdzniecības etoss, un pēc iespējas lielāka galīgās cenas daļa tiek nodota atpakaļ ražotājiem.
All aspects of their commercial operations are based on a Fair Trade ethos, and as much of the final price as possible is passed back to the producers.
Daudzkārt iegūto peļņu ziedo attīstībai.
In many cases profits generated are devoted to development causes.
Vairākums Worldshops tīklā tirgoto preču nav marķētas un iepirkšanās notiek uz uzticēšanās pamata.
The majority of products marketed through Worldshops are not labelled as such; the purchase is done on the basis of confidence.
Šo organizāciju „zīmoli” vai godīgas tirdzniecības zīme paši par sevi ir signāls patērētājiem, ka preces un darījumu prakse ir saskaņā ar godīgas tirdzniecības principiem.
The “brand names” or Fair Trade Mark of these organisations are in themselves a signal to consumers that the products and business practices are in accordance with Fair Trade principles.
Vairums godīgas tirdzniecības organizāciju un ražotāju organizācijas ir Starptautiskās Godīgas tirdzniecības asociācijas ( IFAT ) dalībnieki.
Most of the Fair Trade Organisations and producer organisations are members of the International Fair Trade Association, IFAT .
Tiesības lietot Godīgas tirdzniecības organizācijas ( FTO ) zīmi ir piešķirtas Godīgas tirdzniecības organizācijai, kas ir veiksmīgi izpildījusi IFAT standartu un pārraudzības sistēmas prasības.
The use of a Fair Trade Organisation (FTO) Mark is granted to a Fair Trade Organisation which has successfully met the requirements of the IFAT Standards and Monitoring system.
Godīgas tirdzniecības marķēšanas virziens
The Fair Trade labelling route
Šajā virzienā dalībvalstis veic marķēšanu, lai uzraudzītu, kā ražotāji vai tirgotāji ievēro godīgas tirdzniecības standartus, par pamatu ņemot starptautiski saskaņotus standartus.
Under this route, national labelling initiatives monitor the compliance with Fair Trade standards by producers or traders against a set of internationally harmonized standards.
Visas šīs organizācijas ir Starptautiskās Godīgas tirdzniecības marķējuma organizāciju apvienība ( FLO ), kas ir godīgas tirdzniecības standartu noteikšanas un sertifikācijas organizācija, dalībnieces.
These organisations are all members of FLO (Fairtrade Labelling Organisations International), the Fair Trade standard-setting and certification organisation.
Notiek neatkarīga starptautisko godīgas tirdzniecības standartu izstrādāšana, regulāri pārskatīšana un uzraudzība.
The International Fairtrade Standards are developed and regularly reviewed and monitored independently.
Godīgas tirdzniecības kustību veido četras starptautiskas asociācijas:
The Fair Trade movement is organized in four international associations:
Starptautiskā Godīgas tirdzniecības asociācija ( IFAT ) ir godīgas tirdzniecības organizāciju pasaules tīkls ar 270 dalībniekiem 61 valstī.
The International Fair Trade Association ( IFAT ) is the global network of Fair Trade Organizations, with 270 members in 61 countries.
Dalībnieki ir ražotāji, eksportētāji, importētāji un mazumtirgotāji, kas visi uzskata, ka tirdzniecībai būtu jāuzlabo uz izdzīvošanas robežas esošo tautu dzīves līmenis, nenodarot postu planētai.
The members are producers, exporters, importers and retailers who all believe that trade should improve the lives of marginalized people without harming the planet.
Starptautiskā Godīgas tirdzniecības marķējuma organizāciju apvienība ( FLO ) ir pasaules mēroga godīgas tirdzniecības standartu noteikšanas un sertifikācijas iestāde.
FLO , Fairtrade Labelling Organizations International, is the world-wide Fairtrade standard setting and certification body.
FLO veido divas organizācijas, t.i., daudzpusējā FLO e.V. , kas izstrādā un pārskata standartus, un FLO Certification Ltd , kas nodrošina, ka šos standartus ievēro.
FLO comprises two organizations, the multi-stakeholder FLO e.V. which develops and reviews standards, and FLO Certification Ltd which ensures that those standards are met.
FLO ir arī jumta savienība divdesmit nacionālām marķēšanas iniciatīvām, to skaitā 15 Eiropas Savienības valstīs, Japānā, ASV, Kanādā, Meksikā, Austrālijā un Jaunzēlandē.
FLO also provides the umbrella association for twenty national Labelling initiatives across 15 European countries, Japan, the USA, Canada, Mexico, Australia and New Zealand.
Eiropas Godīgas tirdzniecības asociācija ( EFTA ) pieder pie starptautiskām asociācijām; deviņi no tās vienpadsmit dalībniekiem ir Eiropas Savienības valstīs un tie visi ir svarīgi godīgas tirdzniecības preču importētāji.
EFTA , the European Fair Trade Association, belongs to the international association along with its eleven members in nine European countries, all major Fair trade importers.
EFTA mērķis ir atbalstīt dalīborganizācijas viņu darbā un mudināt tās sadarboties un saskaņot savu darbību.
The aim of EFTA is to support its member organizations in their work and to encourage them to cooperate and coordinate.
Eiropas World Shops tīkls arī ir starptautiskās asociācijas dalībnieks.
The Network of European World Shops is also a member of the international association.
NEWS ! ir jumta tīkls 15 valstu Worldshop savienībām 13 valstīs Eiropā.
NEWS ! is the umbrella network of 15 national Worldshop associations in 13 countries in Europe.
Tajās piedalās 2500 Worldshops , kuros darbojas vairāk nekā 100 000 brīvprātīgo un vairāk nekā simts štata darbinieku, pārdodot godīgās tirdzniecības preces un piedaloties kampaņās, lai sekmētu godīgāku pasaules tirdzniecības sistēmu.
Between them they have a membership of 2500 Worldshops, run by more than 100,000 volunteers and more than hundred staff, selling fairly traded products and campaigning for a fairer world trade system.
Šie četri tīkli 2001. gada decembrī izstrādāja kopīgu godīgas tirdzniecības definīciju:
In December 2001, these four networks have developed a joint definition of Fair Trade:
Godīgas tirdzniecības definīcija
Fair Trade definition
Godīga tirdzniecība ir tirdzniecības partnerattiecības, kuru pamatā ir dialogs, pārskatāmība un cieņa un ar kuru palīdzību tiecas panākt lielāku taisnīgumu starptautiskajā tirdzniecībā.
Fair Trade is a trading partnership, based on dialogue, transparency and respect, that seeks greater equity in international trade.
Tā veicina noturīgu attīstību, piedāvājot sociāli atstumtajiem ražotājiem un darba ņēmējiem, it īpaši dienvidos, labākus tirdzniecības nosacījumus un aizsargājot viņu tiesības.
It contributes to sustainable development by offering better trading conditions to, and securing the rights of, marginalized producers and workers – especially in the South.
Godīgas tirdzniecības organizācijas (kuras atbalsta patērētāji) ir aktīvi iesaistījušās ražotāju atbalstīšanā, informētības palielināšanā un cīņā par pārmaiņām starptautiskās tirdzniecības noteikumos un praksē.
Fair Trade organizations (backed by consumers) are engaged actively in supporting producers, awareness raising and in campaigning for changes in the rules and practice of international trade.
PIELIKUMS 2
ANNEX 2
Godīgas tirdzniecības ietekm e
The impact of Fair Trade
Godīgas tirdzniecības ietekme pētīta dažādos veidos, piemēram, mērot ekonomiskos un finansiālos ieguvumus ražotājiem, vērtējot ietekmi uz sievietēm, pētot netiešo ietekmi uz vietējām sabiedrībām utt.
The impact of Fair Trade has been studied in many different ways, e.g. by measuring the economic and financial benefits to the producers, by assessing the impact on women, by studying the indirect impact and spill-over effects on the communities, etc.
Godīgas tirdzniecības organizācijas regulāri pārrauga savas darbības ietekmi: IFAT visām dalīborganizācijām pieprasa atskaitīties par saviem sasniegumiem saistībā ar godīgas tirdzniecības standartiem reizi divos gados un izvirza mērķus turpmākiem uzlabojumiem.
Fair Trade Organisations monitor the impact of their activities regularly: IFAT requires all its member organisations to report their achievements in relation to Fair Trade standards every two years, and sets targets for further improvements.
FLO veic ikgadējas tās reģistrā reģistrēto ražotāju pārbaudes un veic tirdzniecības plūsmu revīziju.
FLO carries out annual inspections of producers on its registers and audits trade flows.
Turklāt ir virkne neatkarīgu ietekmes pētījumu, kurus veikuši pētniecības centri, valsts pārvaldes institūcijas un universitātes.
Additionally, there is a series of independent impact studies, carried out by research centres, government bodies and universities.
Tomēr pētījumi rādīja, ka vēl ievērojamāka ietekme ir neekonomiskās jomās, piemēram, jaunu iespēju došana ražotājiem, ceļot ražīgumu un nodrošinot tehnisko palīdzību, ienākumu drošību, tiešo tirdzniecību un kreditēšanu utt.
However, research has shown that the impact is even more significant in non-economic areas, such as the empowerment of producers through capacity building and technical assistance, income security, direct trade and credit provision, etc.
Daudz pētījumu atklāja arī izglītības līmeņa paaugstināšanos, pamatiedzīvotāju kultūras aizsardzību un citus sociālos ieguvumus.
Many studies found also an improved level of education, the preservation of indigenous cultures and other social benefits.