natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vai Padome piekrīt, ka nepieciešams veikt pasākumus, lai nodrošinātu stingru izstrādājumu, it īpaši rotaļlietu drošības noteikumu piemērošanu, un stingrākas dalībvalstu pārbaudes?
Does the Council agree that measures need to be taken to ensure strict enforcement of product, and particularly toy, safety laws and stronger national inspection?
Kādi ir dalībvalstu priekšlikumi tirgus uzraudzības uzlabošanai saistībā ar patēriņa precēm?
How do the Member States propose to improve their market surveillance with regard to consumer goods?
Kādus pasākumus atbalstīs Padome, lai nodrošinātu, ka Ķīna un citas trešās valstis paaugstinātu ražošanas standartus, lai sasniegtu atbilstību ES drošības prasībām?
What action will the Council support to ensure China and other third countries raise their production standards to meet EU safety requirements?
Kādus kopīgus pasākumus uzsāks dalībvalstis ar ASV un citiem partneriem, lai to atbalstītu?
What joint action will the Member States undertake with the US and other partners to assist in this?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0061/07
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0061/07
Kādus pasākumus veiks Komisija, lai nodrošinātu, ka netiek apdraudēta pilsoņu, it īpaši bērnu, veselība un drošība?
What action will the Commission undertake to ensure that the health and safety of citizens, particularly children, will not be put at risk?
Kādā veidā Komisija nodrošinās to, lai CE zīme garantētu drošību un kvalitāti, kā arī novērsīs tās nepareizu izmantošanu?
How will the Commission ensure that the CE marking is a guarantee of safety and quality and prevent its abuse?
Kādus pasākumus veiks Komisija RAPEX sistēmas efektivitātes palielināšanai, lai nākotnē identificētu iespējami lielāku daļu ES tirgū ienākošo nedrošo izstrādājumu no Ķīnas un citām trešām valstīm?
What action will the Commission undertake to increase the effectiveness of the RAPEX system to ensure detection of a maximum number of unsafe products from China and other third countries reaching the EU market in the future?
Kādus pasākumus veiks Komisija, lai atrisinātu problēmu saistībā ar neidentificētas izcelsmes bīstamiem izstrādājumiem?
What action will the Commission take to tackle the problem of dangerous products of unidentified source?
Vai Komisija uzskata, ka ir jāizveido īpašs ES marķējums rotaļlietām?
Does the Commission consider it necessary to introduce a specific EU mark for toys?
Vai Komisija paātrinās Rotaļlietu drošības direktīvas pārskatīšanu un iesniegs to Parlamentam bez kavēšanās?
Will the Commission accelerate its review of the Toy Safety Directive, and submit it to Parliament without further delay?
Kādus pasākumus veiks Komisija, lai nodrošinātu, ka Ķīna un citas trešās valstis paaugstinātu ražošanas standartus, lai sasniegtu atbilstību ES drošības prasībām?
What action will the Commission take to ensure China and other third countries raise their production standards to meet EU safety requirements?
Kādos apstākļos Komisija īstenos aizliegumu?
Under what circumstances will the Commission implement a ban?
Kādus kopīgus pasākumus uzsāks Komisija ar ASV un citiem partneriem, lai to atbalstītu?
What joint action will the Commission undertake with the US and other partners to assist in this?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0062/07
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0062/07
Temats Eiropas stratēģija saistībā ar bērna tiesībām: bērnu "dis"kriminācijas un cilvēku ar "dis" problēmām atstumtības novēršana
Subject: European strategy for the rights of the child: against 'dys'crimination of children and exclusion of 'dys' people
Vairāk nekā 10 % bērnu skar tā saucamās „dis” problēmas (disfāzija, dispraksija, disleksija, diskalkūlija vai uzmanības deficīta sindroms, utt.)
More than 10% of children are affected by 'dys' problems (dysphasia, dyspraxia, dyslexia, dyscalculia or attention deficit disorder, etc).
Tomēr šāda veida „dis” traucējumi, kuri no ļoti agra vecuma apgrūtina saziņu, vairākās dalībvalstīs nav apzināti.
But this type of 'dys' handicap, which badly impairs communication from a very early age, goes unidentified in a number of Member States.
Vienīgais veids, kā novērst „dis” problēmu skarto bērnu „dis”krimināciju, ir viņiem no agra vecuma nodrošināt īpašu un intensīvu daudznozaru ārstēšanu piemērotās struktūrās (vēlams parastā skolas vidē ar piemērotu un īpašu aprūpi).
The only way to prevent resultant 'dys'crimination against affected children is to give them special, early, intensive, which is intensive, multidisciplinary treatment in appropriate structures (preferably in a mainstream school environment with appropriate special care).
Vai Komisijai ir precīzi statistikas dati par „dis” problēmām?
Does the Commission have accurate statistics on 'dys' problems?
Ja Komisijai šādu datu nav, vai tā varētu tos apkopot?
If not, could it collect them?
Vai Komisija plāno uzsākt iniciatīvas, veicinot to, ka „dis” problēmas tiek noteiktas un atzītas par nespēju vai traucējumu, kas apgrūtina mācīšanos?
Does the Commission plan to undertake initiatives favouring the identification and the acknowledgement of 'dys' problems as disabilities or as learning difficulties?
Vai Komisija var atvieglot piekļuvi informācijai, kā arī laicīgi veikt pasākumus ar mērķi noteikt, pētīt un sistemātiski diagnosticēt un ārstēt šos traucējumus agrā stadijā?
Can the Commission facilitate access to information, and make timely steps to spot, screen and systematically diagnose and treat disorders at an early stage?
Kāda veida pasākumus dalībvalstis varētu veicināt saistībā ar tiem cilvēkiem, kuri katru dienu neoficiāli rūpējas par invalīdiem ar „dis” problēmām, lai tādējādi novērstu visus sociālās un profesionālās diskriminācijas veidus, ļaujot šiem cilvēkiem ģimenes dzīvi savienot ar darba dzīvi un nodrošinot, ka viņu „aprūpētāju” darbs tiek atzīts?
What measures could Member States promote for people who informally care for, on a daily basis, disabled people with a 'dys' problem to avoid all forms of socio-professional discrimination to allow them to reconcile family and professional life and to have their work as a 'carer' recognised?
Vai Komisija ir uzsākusi iniciatīvas ar mērķi nodrošināt. ka ES finansētas izglītības programmas (TIC, e-mācības, mūžizglītība) tiek veidotas un īstenotas, atbilstošā veidā ņemot vērā cilvēkus ar „dis” problēmām?
Does the Commission have initiatives in place to ensure that EU-funded educational programmes (TIC, e-learning, lifelong learning) are designed and implemented with adequate consideration for 'dys' people?
Kādā veidā Komisija var nodrošināt to, ka nodarbinātības direktīva tiek īstenota efektīvi, garantējot darba ņēmēju ar „dis” problēmām nediskriminēšanu un vienlaikus mudinot dalībvalstis uzlabot darba ņēmēju ar „dis” problēmām nodarbinātību?
How can the Commission ensure that the employment Directive is implemented effectively to ensure that there is no discrimination against 'dys' workers, whilst encouraging Member States to help improve the employability of 'dys' workers?
Vai Komisija uzskata, ka ir lietderīgi izveidot tīklu ar mērķi veicināt apmaiņu ar paraugpraksi Eiropas līmenī un izstrādāt hartu bērniem ar „dis” problēmām?
Does the Commission feel that it is useful to create a network in order to promote an exchange of best practice at European level and to establish a charter for 'dys' children?
Kā Komisija varētu atbalstīt un veicināt Eiropas daudznozaru tīkla izveidi saistībā ar specifiskām mācīšanās grūtībām, šādā veidā apkopojot un pētot informāciju, kā arī stimulējot pārrobežu pasākumu saskaņošanu un iestāžu dialogu?
How could the Commission promote and encourage the creation of a European multidisciplinary network on specific learning disabilities and by this means, to collect and study information and promote the coordination of cross-border actions, as well as institutional dialogue?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0063/07
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0063/07
Temats ES Rīcības kodekss par ieroču nodošanu - Padome nav pieņēmusi kopējo nostāju, lai šis kodekss kļūtu par juridiski saistošu instrumentu
Subject: EU Code of Conduct on arms transfers - failure of the Council to adopt the common position and make it a legally binding instrument
Pirms vairāk nekā 2 gadiem ES Rīcības kodeksam par ieroču nodošanu bija jākļūst par visām ES dalībvalstīm juridiski saistošu instrumentu.
More than two years ago the EU Code of Conduct on arms transfers should have become a legally binding instrument for all EU Member States.
2005. gada 30. jūnijā Parasto ieroču eksporta darba grupa (COARM, Padomes darba grupa ieroču jautājumos) pēc visaptveroša kodeksa pārskatīšanas procesa vienojās par kopējās nostājas tekstu tehniskā līmenī, lai to pārveidotu par efektīvu instrumentu, ar ko kontrolēt ES uzņēmumu ieroču eksportu no ES teritorijas.
On 30 June 2005 the COARM (Council Working Group on Conventional Arms) agreed at technical level on the text of a common position as the result of a far-reaching process to revise the Code, with the objective of transforming it into an efficient instrument to control arms exports from EU territory and by EU companies.
Parlaments pilnībā atbalstīja šo kopējo nostāju.
Parliament has strongly welcomed this common position.
Tomēr Padome joprojām nav pieņēmusi galīgo lēmumu šajā jautājumā un oficiāli nav paskaidrojusi tā nepieņemšanas iemeslus, taču tas nepārprotami ir saistīts ar atsevišķu ES dalībvalstu vēlmi atcelt ieroču embargo, ko ES ir noteikusi Ķīnas Tautas Republikai.
However, since then the Council has failed to take the final decision on this issue, for reasons which have never been explained officially but which are clearly linked to the wish of some EU Member States to abolish the current EU arms embargo on the People's Republic of China.
Eiropas Parlaments vairākkārt ir aicinājis Padomi pieņemt kopējo nostāju, un attiecīgā prezidentūra ikreiz ir solījusi veikt nepieciešamos pasākumus nostājas pieņemšanai, taču vēlamais rezultāts nav panākts.
Several times the European Parliament has requested the Council to adopt the common position and every time the Presidency-in-Office has promised to take the appropriate steps to do so but without any result.
Parlaments un sabiedrība gandrīz katru nedēļu saņem informāciju par ieroču eksporta darījumiem starp Eiropas uzņēmumiem un tādām valstīm kā Čada, Mjanma, Pakistāna, Lībija un daudzas citas valstis, uz kurām saskaņā ar kodeksa kritērijiem būtu jāaizliedz eksportēt ieročus.
Meanwhile Parliament and the public are confronted almost every week with news about arms export deals between European companies and countries to which such arms exports should be denied under the Code's criteria, such as Chad, Myanmar, Pakistan, Libya and many others.
Šāda rīcība ir jo vairāk nosodāma tādēļ, ka pašreiz saistībā ar Eiropas drošības stratēģiju (EDS) un Eiropas drošības un aizsardzības politiku (EDAP) aizvien pieaug ES veikto ārējo misiju skaits, kurām ir gan militārs, gan nemilitārs un humānās palīdzības raksturs, un ES nosūtītais personāls var nonākt situācijā, kurā pret to vēršas ar ES dalībvalstu piegādātiem ieročiem.
This is the more regrettable now that in the framework of the European Security Strategy (ESS) and the evolving European Security and Defence Policy (ESDP) more and more EU external missions of a military, non-military and humanitarian character are being deployed and EU personnel might easily end up being threatened with arms previously supplied by EU Member States.
Kādas saistības Padome var uzņemties, lai šo jautājumu atrisinātu prioritārā kārtā un nodrošinātu kopējās nostājas pieņemšanu bez turpmākas kavēšanās?
What commitment can the Council give to solve this dilemma with the utmost priority and make sure that the common position will be adopted without further delay?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0064/07
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0064/07
Temats Krīze nekustamā īpašuma tirgū
Subject: Housing market crisis
Eiropas finanšu tirgos jau ir jūtama Amerikas Savienoto Valstu augsta riska hipotekāro kredītu sistēmas satricinājumu ietekme.
The repercussions of the collapse of the sub-prime loan system in the United States have already been felt in European financial markets.
Pat ja Eiropā mūsu kredītsistēmām vairāk ir garantiju raksturs, vai nav pamats bažīties par nekustamā īpašuma tirgus „burbuļa” plīšanu, kam varētu sekot mūsu banku sistēmas destabilizācijas, it īpaši Spānijā un Apvienotajā Karalistē?
Although our loan systems in Europe are based on sounder guarantees, there is a possibility that the housing bubble will burst, thus destabilising our banking systems, particularly in Spain and the United Kingdom.
Kā Komisija domā rīkoties attiecībā uz dalībvalstu dažādajām nekustamā īpašuma kredītu sistēmām?
What action does the Commission intend to take in respect of the mortgage policies pursued in the Member States?
Turklāt pēdējos gados gan nekustamā īpašuma būvniecības, gan īres cenas ir tā augušas, ka daudzas ģimenes ir spiestas grimt smagos parādos (piemēram, Spānijas mājsaimniecību parādu līmenis, kas 2000. gadā bija 68% no viņu izmantojamiem ienākumiem pirms nodokļu nomaksas, pašlaik ir sasniedzis 110%) vai arī nevar iegūt pieņemamu mājokli.
Furthermore, housing prices (in both sales and rental markets) have risen to such an extent over recent years that many families have been forced to take out extremely large loans (the indebtedness of Spanish households has risen from 68% of their disposable income in 2000 to 110% today) or are unable to find decent housing.
Ko Eiropas Komisija ir darījusi, lai reaģētu uz Eiropas Parlamenta prasību, kas formulēta A. Andria ziņojumā , veikt pētījumu par mājokļu izmaksām un pieprasījumu?
What action has the Commission taken in response to the request made by Parliament in the Andria report for a study on the cost of and demand for housing?
Ziņojums (2006/2108 INI) par mājokļu politiku un reģionālo politiku.
Report 2006/2108(INI) on housing and regional policy.
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0065/07
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0065/07
Temats Pārtikas produktu cenu pieaugums
Subject: The rise in foodstuff prices
Strauji pieaugošais pieprasījums pasaulē, ar cilvēku uzturu saistītu vajadzību palielināšanās, īpaši jaunattīstības valstīs, ievērojamais pieprasījums pēc lopbarības izejvielām, pieaugošā lauksaimniecības produktu loma izmantošanai nepārtikas vajadzībām, galvenokārt biodegvielu ražošanai, krājumu samazināšanās pasaulē, naftas cenu paaugstināšanās, noteiktu investoru spekulācijas un laika apstākļu ietekme uz ražu ir veicinājusi izejvielu cenu paaugstināšanos ražošanas posmā.
Strongly rising world demand, the increase in food-related needs, especially in the emerging countries, the strong demand for source products for animal feedingstuffs, the rising influence of non-food uses of agricultural products, with biofuels taking pride of place, the worldwide decline in stocks, rising oil prices, speculation by some investors and the impact of climatic events in reducing harvests have all helped boost the phenomenon of the rise in the price of agricultural raw materials at the production stage.
Šis lauksaimniecības produktu cenu pieaugums ietekmē pārtikas produktus.
These farm produce price rises are having an impact on food products.
Tas pirmos skar lopkopjus, kas lielā apjomā izmanto graudaugus.
The first to be affected by these increases are stockbreeders, who are major users of cereals.
Nākamie upuri, protams, ir patērētāji, kuru pirktspēja līdz ar to mazinās.
The second victims are of course consumers, whose purchasing power is thus reduced.
Graudaugu cenu paaugstināšanos varētu ierobežot ar ES Lauksaimniecības ministru padomes 26. septembra lēmumu, ko apstiprinājis Parlaments, lai uz laiku atceltu noteikumu par obligātajām atmatām 2008. audzēšanas gadā, un ar Komisijas priekšlikumu atcelt ievedmuitu graudaugiem.
The cereal price rise is likely to be limited as a result of the EU Council of Agricultural Ministers’ decision of 26 September, approved by Parliament, to provisionally lift the set-aside requirements for the 2008 marketing year, and by the Commission proposal to suspend import duties on cereals.
Tomēr piena un lopbarības izejvielu cenu pieaugums prasa veikt jaunus pasākumus.
However, the rise in the price and milk and raw materials for animal feedingstuffs calls for further measures.
Vai Komisija paredz jaunus pasākumus, lai nepieļautu pamatproduktu cenu paaugstināšanās tendenci un liktu tai šķēršļus un lai nepieļautu, ka šī paaugstināšanās ietekmē patērētājus?
Is the Commission planning further measures to anticipate and counteract the rising trend in basic commodities and prevent these rises from having an impact on their consumers?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0066/07
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0066/07
Temats Viesnīcu ugunsdrošība
Subject: Hotel fire safety
2007. gada 18. augustā Anglijas dienvidrietumu pilsētas Ņūkī viesnīcā Penhallow Hotel izcēlās ugunsgrēks, izraisot triju cilvēku bojāeju.
On 18 August 2007, a fire in the Penhallow Hotel in Newquay in SW England led to three deaths.
Lai gan tika runāts par ugunsdzēsības resursu nepietiekamību, ugunsdzēšamie aparāti netika ierīkoti.
While there was concern afterwards about the lack of resources in terms of the number of available firefighters and turntables, no fire sprinklers had been fitted.
Šī traģēdija liecina par vispārējo tendenci Eiropā.
This particular tragedy confirms what appears to be a European trend.
Tikai iepriekšējos trijos gados vismaz 60 cilvēku ir gājuši bojā viesnīcu ugunsgrēkos, un tie visi ir izcēlušies viesnīcās, kurās nav ierīkoti ugunsdzēšamie aparāti, savukārt neviens nāves gadījums nav reģistrēts viesnīcās, kurās šādi aparāti ir ierīkoti.
In the last three years alone, there have been at least 60 deaths in hotel fires, all of which have occurred in hotels with no fire sprinklers, while no deaths are recorded from sprinklered hotels.
Vai Komisija uzskata, ka būtu lietderīgi vākt datus visā Eiropā, lai uzzinātu faktisko viesnīcu ugunsgrēku izraisīto nāves gadījumu un miesas bojājumu gūšanas skaitu?
Does the Commission think that the collection of EU-wide statistics would be helpful in order to have a real picture of the deaths and injuries toll in hotel fires?
Tā kā nepastāv kopīgi standarti, pašreiz viesnīcu klienti ir pakļauti dažādas pakāpes riskam visā Eiropā, proti, vislielākā nodrošinātība ar ugunsdzēšamiem aparātiem ir Ungārijā, bet Francijā un citās dalībvalstīs ugunsdzēšamo aparātu ierīkošana nav obligāta.
Currently consumers using hotel accommodation have a variable risk across Europe due to a lack of common standards, with Hungary best protected with regard to sprinklers, no mandatory sprinkler protection in France, and other Member States in between.
Vai Komisija uzskata, ka ugunsdzēšamo aparātu ierīkošana jaunuzceltās viesnīcās vai esošo viesnīcu glābšanas izejās ir efektīvs veids, kā uzlabot viesnīcu ugunsdrošību?
Does the Commission think that fire sprinklers could be an efficient way to improve fire safety in hotels when fitted on new-build hotels or on escape routes of existing hotels?
Vai Komisija uzskata, ka iedzīvotāju interesēs ir kopīga ES viesnīcu ugunsdrošības standarta noteikšana?
Does the Commission believe that citizens would benefit from a common EU fire-safety standard for hotels?
Viesnīcu ugunsdrošības jautājumu Komisija izskata kopš 1986. gada, un pagaidām galīgais lēmums nav pieņemts.
The Commission has been discussing the issue of hotel fire safety from 1986 onwards and no final decision has been made.
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0067/07
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0067/07
Temats Patērētāju aizsardzība un cenu pieaugums
Subject: Consumer protection and rise in prices
Saistībā ar nesenajiem patēriņa cenu pieauguma gadījumiem, ko izraisīja lauksaimniecības izejvielu izmaksu pieaugums, Komisija bija spiesta veikt dažus pasākumus, piemēram, atcelt noteikumus par obligātajām atmatām saistībā ar graudaugiem, kā arī sākt domāt par ārkārtas risinājumiem citās nozarēs, piemēram, piena ražošanā, ko skāris lopbarības cenu pieaugums.
The recent cases of increases in consumer prices linked to the rise in the cost of primary agricultural products have obliged the Commission to take certain measures such as lifting set-aside for cereals, and to start thinking about urgent solutions for other sectors such as the dairy sector, which has been affected by the rise in prices for commodities destined for animal feed.
Šī situācija skārusi ne vien ražošanas nozares Eiropā, tā tieši būtiski ietekmē arī patērētājus un mājsaimniecību ietaupījumus Eiropā.
As well as affecting European production sectors, this situation is also having a strong direct impact on European consumers and family economies.
Lai gan Eiropas Parlaments atzinīgi vērtē gan noteikumu atcelšanu par obligātajām atmatām, gan arī komisāra paziņojumu plenārsesijā Strasbūrā par to, ka šim pasākumam vajadzības gadījumā paredzama vēl viena kampaņa, tas pauž bažas par pašreizējo situāciju saistībā ar cenu pieaugumu, kam nepieciešami jauni steidzami pasākumi, un par kuru Eiropas Savienības iestādēm jādomā padziļināti, nevis tikai saistībā ar sanitāro kontroli.
Even though the European Parliament welcomes measures such as the lifting of set-aside and the Commission's announcement at the Strasbourg part-session that it will be extending this measure by a further marketing year if necessary, it also expresses its concern at the current price rises, a situation which demands fresh urgent measures and merits more thorough consideration on the part of the European institutions, and not only in the context of the 'health check'.
Vai Komisija varētu precizēt, kādus pasākumus tā veiks attiecībā uz skartajām nozarēm, lai pārvarētu aprakstīto situāciju?
Can the Commission specify what steps it will take with the sectors affected in order to deal with the above situation?
Vai Komisija paredz konkrētus pasākumus patērētāju aizsardzībai un mājsaimniecību ietaupījumu aizsardzībai?
Does the Commission envisage specific measures with regard to consumer protection and safeguarding family economies?
Vai Komisija uzskata, ka dažādās cenu pieauguma situācijas jāskata plašāk, nevis tikai saistībā ar pasākumiem saistībā ar katru konkrēto gadījumu (graudi, piens utt.)?
Does the Commission not believe that the various price rises merit more wide-ranging consideration, going beyond the introduction of specific measures for each situation (cereals, milk, etc.)?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0068/07
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0068/07
Temats EP rezolūcijas par autortiesību kolektīvo pārrobežu pārvaldību (K. Lévai ziņojums A6-0053/2007 ) turpmākā izskatīšana
Subject: Follow-up of the EP resolution on cross-border collective copyright management (Lévai report A6-0053/2007 )
Eiropas Parlaments 2007. gada 13. martā pieņēma rezolūciju par autortiesību kolektīvo pārrobežu pārvaldību ( P6_TA(2007)0064 ).
The European Parliament adopted on 13 March 2007 a resolution on cross-border collective management ( P6_TA(2007)0064 .
Šajā rezolūcijā Parlaments aicināja Komisiju pēc iespējas drīz iesniegt priekšlikumu pamatdirektīvai, lai izveidotu regulējumu likumīgu mūzikas tiešsaistes pakalpojumu autortiesību un blakustiesību kolektīvai pārrobežu pārvaldībai; Parlaments arī aicināja Komisiju darīt zināmu, ka 2005. gada ieteikums šajā jomā ir piemērojams tikai mūzikas ierakstu tirdzniecībai internetā.
In its resolution, Parliament invited the Commission to present as soon as possible a proposal for a framework directive with a view to regulating the collective management of copyright and related rights as regards cross-border online music services; it also invited the Commission to make it clear that the 2005 Recommendation in this field applies exclusively to online sales of music recordings.
Vai Eiropas Komisija var informēt Parlamentu par pasākumiem, ko tā līdz šim ir veikusi, lai pildītu Parlamenta prasības?
Can the European Commission inform Parliament of the steps taken so far with a view to complying with Parliament's requests?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0069/07
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0069/07
Temats Būtisks pārtikas preču cenu pieaugums un patērētāju tiesību aizsardzība
Subject: Significant increases in food prices and consumer protection