natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ir izteikti apgalvojumi, ka pat nepieredzēti augstu naudas sodu piemērošana varētu nebūt efektīva, turklāt ņemot vērā arī iespējamo darbavietu zaudējumu uzņēmumu maksātnespējas dēļ.
It has been argued that the use of ever-higher fines may be too blunt an instrument, not least in terms of potential job losses as a result of the inability to pay.
Paturot prātā pašreizējo finanšu krīzi Eiropā, patlaban ir vēl svarīgāk nekā jebkad agrāk piemērot efektīvus līdzekļus pret konkurences pārkāpumiem, lai tos maksimāli novērstu.
In view of the current financial crisis in Europe, it is now more important than ever to have effective anti-trust measures in place for maximum deterrence.
Eiropas Parlaments rezolūcijā par 2008. gada ziņojumu par konkurences politiku tādēļ ir prasījis pilnveidot plašu pilnīgāk izstrādātu instrumentu klāstu konkurences noteikumu jomā, ietverot tādus jautājumus kā uzņēmumu individuālā atbildība, pārredzamība un atbildība, īsākas procedūras, tiesības uz aizstāvību un pienācīgu lietas izskatīšanu, mehānismi, lai nodrošinātu naudas sodu atlaišanas efektīvu piemērošanu (it īpaši — lai pārvarētu traucējumus, ko izraisīja Amerikas Savienotajās Valstīs atklātie procesi), korporatīvās atbilstības programmas un Eiropas standartu izstrāde.
Parliament, in its resolution on the Report on Competition Policy 2008, has therefore called for the development of a wider range of more sophisticated instruments in the area of antitrust rules, covering such issues as individual responsibility, transparency and accountability of firms, shorter procedures, the right of defence and due process, mechanisms to ensure the effective operation of leniency applications (in particular to overcome the interference caused by discovery processes in the USA), corporate compliance programmes and the development of European standards.
Vai Komisija ir paredzējusi pilnveidot plašu pilnīgāk izstrādātu instrumentu klāstu konkurences noteikumu jomā, kā Parlaments nepārprotami aicinājis to darīt?
Does the Commission intend to develop a wider range of more sophisticated instruments in the area of antitrust rules, as explicitly requested by Parliament?
Vai tā varētu precīzi novērtēt, kādu kaitējumu — naudas izteiksmē — ekonomikai un patērētājiem pēdējos 10 gados ir radījuši karteļi?
Could it indicate exactly how much damage – in monetary terms – has been done to the economy and to consumers by cartels over the last 10 years?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0134/2010
Question for oral answer O-0134/2010
EFD grupas vārdā Temats: Nabassaites asiņu cilmes šūnas
on behalf of the EFD Group Subject: Cord blood stem cells
ES iedzīvotāji kļūst aizvien aktīvāki un meklē iespējas regulāri saņemt pēc iespējas individualizētāku informāciju par labākajiem ārstēšanas paņēmieniem un pieejamām zālēm.
EU citizens are becoming increasingly proactive, seeking to be constantly informed, as far as possible on a personalised basis, about the best treatments and medicines available.
Šajā kontekstā ir izrādījies, ka ļoti efektīvas dažādu invaliditāti izraisošu slimību ārstēšanā ir hematopoētiskās (asiņu) cilmes šūnas, un pašreiz tiek veikti daudzi klīniskie izmēģinājumi.
In this context, hematopoietic (blood) stem cells have been proven to be very effective in treating several disabling diseases and a large number of clinical trials are currently in progress.
Atšķirībā no citu cilmes šūnu iegūšanas nabassaites asiņu cilmes šūnu iegūšana neizraisa sāpes ne mātei, ne bērnam, turklāt tādā veidā tiek nodrošināts svarīgs jaunu, nediferencētu cilmes šūnu ieguves avots.
Unlike with other stem cells, the collection of umbilical cord blood stem cells is painless for mother and child and also offers an important source of young, undifferentiated stem cells.
Tomēr ir tikai viena iespēja, kā iegūt šīs pieaugušo nabassaites asiņu cilmes šūnas, proti, dzemdību laikā.
However, there is only one opportunity to collect these adult cord blood stem cells, which is at birth.
Pašreiz Eiropā dzemdību laikā tiek iegūts mazāk nekā 1 % cilmes šūnu.
Currently, in Europe, less than 1% of stem cells at birth are collected.
Ņemot vērā jaunākos pētnieku sasniegumus šūnu terapijā un atjaunojošajā medicīnā un ievērojot ES iedzīvotāju tiesības pieņemt ar veselību saistītus lēmumus, pamatojoties uz objektīvu un patiesu informāciju, kā Komisija plāno uzlabot informācijas sniegšanu vecākiem par priekšrocībām, ko sniedz nabassaites asiņu cilmes šūnas, un par vecāku izvēles iespējām bērna dzimšanas brīdī?
In view of the latest research advances in cell therapy and regenerative medicine and of EU citizens’ right to make health-related decisions based on objective and impartial information, how is the Commission planning to improve the provision of information to parents about the advantages of cord blood stem cells and about the choices they have at their child’s birth?
Turklāt — ko Komisija ir paredzējusi darīt, lai nodrošinātu Direktīvas 2004/23/EK par kvalitātes un drošības standartu noteikšanu cilvēka audu un šūnu ziedošanai, ieguvei, testēšanai, apstrādei, konservācijai, uzglabāšanai un izplatīšanai vienādu transponēšanu, tādējādi sekmējot visu ES pacientu un topošo vecāku vienlīdzību un vienādu standartu piemērošanu?
Furthermore, what is the Commission planning to do to ensure uniform transposition of Directive 2004/23/EC on setting standards of quality and safety for the donation, procurement, testing, processing, preservation, storage and distribution of human tissues and cells, in order to facilitate equal rights and standards for all EU patients and parents-to-be ?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0135/2010
Question for oral answer O-0135/2010
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja komitejas vārdā Temats: Klimata pārmaiņu konference Kankunā (COP 16)
on behalf of the Committee on Industry, Research and Energy Subject: The climate change conference in Cancún (COP16)
Kādas konkrēti ir ārējās darbības, ko Padome plāno veikt uzticēšanās atjaunošanai sarunu procesā pirms Kankunas klimata konferences un tās laikā (abās sarunu jomās, proti, attiecībā uz Kioto protokola otro saistību posmu 2013.–2020. gadā un ilgtermiņa sadarbību līdz 2050. gadam)?
Which are the concrete external actions the Council is planning to take in order to re-establish trust in the negotiating process prior to and during the climate conference in Cancún (as regards both negotiating strands, i.e. the Kyoto Protocol’s second commitment period 2013-2020 and long-term cooperative action up to 2050)?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0136/2010
Question for oral answer O-0136/2010
Kādas konkrēti ir ārējās darbības, ko Komisija plāno veikt uzticēšanās atjaunošanai sarunu procesā pirms Kankunas klimata konferences un tās laikā (abās sarunu jomās, proti, attiecībā uz Kioto protokola otro saistību posmu 2013.–2020. gadā un ilgtermiņa sadarbību līdz 2050. gadam)?
Which are the concrete external actions the Commission is planning to take in order to re-establish trust in the negotiating process prior to and during the climate conference in Cancún (as regards both negotiating strands, i.e. the Kyoto Protocol’s second commitment period 2013-2020 and long-term cooperative action up to 2050)?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0137/2010
Question for oral answer O-0137/2010
Verts/ALE grupas vārdā Temats: Saziņas starp ES iestādēm un cilvēktiesību aizstāvjiem Tunisijā atzīšana par kriminālnoziegumu
on behalf of the Verts/ALE Group Subject: Criminalisation of contacts between EU institutions and human rights defenders in Tunisia
Tunisijas deputātu palāta 2010. gada 15. jūnijā pieņēma jaunu Kriminālkodeksa 61.a panta grozījumu, kas attiecas uz Tunisijas ārējās drošības pārkāpumiem.
The Tunisian Chamber of Deputies adopted on 15 June 2010 a new amendment to Article 61a of the Penal Code, which deals with violations of Tunisia’s ‘external security’.
Līdz šim 61.a pantā bija noteikts, ka saziņa ar „ārvalstu pārstāvjiem nolūkā apdraudēt Tunisiju militāri vai diplomātiski”, ir krimināli sodāma.
Article 61a currently criminalises contacting ‘agents of a foreign power to undermine the military or diplomatic situation in Tunisia’.
Tunisiešiem, kas tiek tiesāti par šādu pārkāpumu, draud cietumsods no 5 līdz 20 gadiem.
Tunisians convicted of this crime face up to 20 years in prison, with a minimum sentence of five years.
Grozītajā tekstā ir noteikts, ka ikviens tunisietis, kas uztur kontaktus ar ārvalstu aģentiem, kādu iestādi vai organizāciju ar mērķi kaitēt „Tunisijas būtiskām interesēm” un „ekonomiskajai drošībai”, ir sodāms.
The new legislation stipulates that any Tunisian who establishes contacts with agents of a foreign country, institution or organisation to harm ‘Tunisia’s vital interests’ and its ‘economic security’ will be subject to punishment.
Izmaiņas kriminālkodeksā ir paredzētas tam, lai par krimināli sodāmu varētu uzskatīt cilvēktiesību aizstāvju darbu un it īpaši pievērsties redzamākajiem cilvēktiesību aizstāvjiem, kuri nesen tikās ar Eiropas amatpersonām un deputātiem saistībā ar Tunisijas satraucošo cilvēktiesību situāciju, kas radusies laikā, kad ES apspriež attiecību tuvināšanu ar Tunisiju.
The changes to the Penal Code are intended to criminalise human rights activists for their advocacy work and target particularly vocal human rights defenders who recently met European officials and parliamentarians with regard to Tunisia’s alarming human rights record at the same time as the EU is negotiating an enhancement of its relations with Tunisia.
Turklāt Eiropas finansējumu neatkarīgām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, proti, Tunisijas Cilvēktiesību aizsardzības līgai ( LTDH ) un Tunisijas demokrātiskajai sieviešu asociācijai ( ATFD ), Tunisijas valdība „iesaldēja” — 2006. gadā attiecībā uz LTDH un 2010. gada februārī attiecībā uz ATFD .
Furthermore, European funding for independent civil society organisations, namely the Tunisian League for the Defence of Human Rights (LTDH) and the Tunisian Democratic Women’s Association (ATFD), has been frozen by the Tunisian government since 2006 for the LTDH and since February 2010 for the ATFD.
Vai Komisija uzskata, ka jaunās tiesību normas ir pretrunā 1995. gada Tunisijas un ES Asociācijas nolīguma 2. pantam, kurā noteikts, ka demokrātijas principu un pamattiesību ievērošana ir abu pušu iekšpolitikas un ārpolitikas pamatā, un ka šādu normu pieņemšana ir šķērslis ES un Tunisijas attiecību tuvināšanā?
Does the Commission consider that this new legal provision contradicts Article 2 of the 1995 Association Agreement between Tunisia and the EU, which stipulates that respect for democratic principles and fundamental rights guides the two parties’ domestic and international policies, and that its adoption is an obstacle to the enhancement of EU-Tunisia relations?
Kādus konkrētus pasākumus veic Komisija, lai nodrošinātu Eiropas finansējuma efektīvu izmantošanu?
What concrete measures does the Commission take to ensure effective use of European funds?
Kāda ir Komisijas cilvēktiesību stratēģija attiecībā uz Tunisiju kontekstā ar ES un Tunisijas Asociācijas Padomes 2010. gada 11. maija galīgo deklarāciju?
What is the human rights strategy of the Commission towards Tunisia in line with the final declaration of the EU-Tunisia Association Council of 11 May 2010?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0138/2010
Question for oral answer O-0138/2010
ALDE grupas vārdā Temats: ASV piekļuve Eiropas valstu policijas iestāžu datubāzēm
on behalf of the ALDE Group Subject: US access to European police databases
Saskaņā ar rakstiem plašsaziņas līdzekļos, kuros atsaucas uz informācijas avotiem valdības aprindās Vīnē , Austrija atļāvusi Amerikas Savienotajām Valstīm piekļuvi konkrētiem datiem, kas glabājas Austrijas policijas iestāžu datubāzēs.
According to media articles citing government sources in Vienna , Austria granted the United States access to certain data held in the Austrian police databases.
Pirms tam ASV piedraudējusi izslēgt Austriju no vīzu režīma atcelšanas programmas ( VWP ) un atjaunot vīzu režīmu attiecībā uz Austrijas pilsoņiem.
Previously the US had threatened to exclude Austria from the ‘Visa Waiver Program’ (VWP) and to re-establish the visa requirement for Austrian citizens.
Kādā vēstulē ASV kategoriski pieprasījusi, lai līdz 2010. gada 31. decembrim ar Austrijas iestādēm panāktu vienošanos par VWP , kā arī par piekļuvi Austrijas datubāzēm.
In a letter, the US imposed the deadline of 31 December 2010 to reach an agreement with the Austrian authorities on VWP and access to Austrian databases.
Vai Padome var apstiprināt šos ziņojumus?
Can the Council confirm these reports?
Kas konkrēti ir norādīts minētajā vēstulē?
What exactly was said in the letter?
Vai Padome plāno veikt pasākumus, lai reaģētu uz Amerikas Savienoto Valstu prasībām?
Is the Council planning to take steps to respond to the request by the United States authorities?
Kuras dalībvalstis ir konfrontētas ar līdzīgām prasībām?
Which Member States have been confronted with similar requests?
Kādā stadijā pašreiz ir sarunas ar ASV par šo jautājumu?
What is the status of the negotiations in this regard with the US?
Kuras valstis ir parakstījušas līdzīgus nolīgumus ar ASV?
Which countries have signed similar agreements with the US?
Kurās valstīs šādi nolīgumi jau ir stājušies spēkā?
In which countries have these agreements already entered into force?
Vai ir vēl kādas ASV paustas vēlmes, kas ir saistītas ar vīzu režīma atcelšanas programmas saglabāšanu?
Are there any other expectations by the US that are linked to the maintenance of the Visa Waiver Program?
Die Presse 29.9.2010
Die Presse of 29.9.2010.
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0139/2010
Question for oral answer O-0139/2010
Saskaņā ar rakstiem plašsaziņas līdzekļos, kuros atsaucas uz informācijas avotiem valdības aprindās Vīnē , Austrija atļāvusi Amerikas Savienotajam valstīm piekļuvi konkrētiem datiem, kas glabājas Austrijas policijas iestāžu datubāzēs.
According to media articles citing government sources in Vienna , Austria granted the United States access to certain data held in the Austrian police databases.
Vai Komisija var apstiprināt šos ziņojumus?
Can the Commission confirm these reports?
Vai Komisija plāno veikt pasākumus, lai reaģētu uz Amerikas Savienoto Valstu prasībām?
Is the Commission planning to take steps to respond to the request by the United States authorities?
Die Presse 29.9.2010.
Die Presse of 29.9.2010.
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0140/2010
Question for oral answer O-0140/2010
ALDE grupas vārdā Temats: ES un Krievijas nolīgums par vīzu režīma atvieglojumiem
on behalf of the ALDE Group Subject: Implementation of the EU-Russia visa faciliation agreement
Nolīgums starp Eiropas Savienību un Krievijas Federāciju par vīzu režīma atvieglojumiem stājās spēkā 2007. gada 1. jūnijā ar mērķi būtiski atvieglot vīzu izsniegšanu un vienkāršot administratīvās procedūras gan Krievijas pilsoņiem, kas ceļo uz Eiropas Savienību, gan ES valstspiederīgajiem, kas ceļo uz Krieviju.
The visa facilitation agreement between the European Union and the Russian Federation entered into force on 1 June 2007 with the objective of substantially facilitating the issuing of visas and simplifying administrative procedures, both for Russian citizens travelling to the European Union and for EU nationals when travelling to Russia.
Nolīgumā apstiprināts mērķis, ka uz abpusēja pamata būtu jāpanāk bezvīzu režīms ceļošanai.
The agreement stated that the objective should be visa-free travel on a reciprocal basis.
Krievijas iestādes regulāri atkārtojušas savu prasību veikt turpmākus pasākumus, lai ceļošanai nodrošinātu bezvīzu režīmu.
The Russian authorities have regularly repeated their request to take further steps towards full visa-free travel.
Tomēr, lai uzsāktu turpmākus pasākumus bezvīzu režīma ieviešanai, ir nepieciešams, lai pilnībā būtu ieviests nolīgums par vīzu režīma atvieglojumiem uz pilnīgi abpusēja pamata un lai gan ES dalībvalstis, gan Krievijas Federācija īstenotu 2007. gada nolīgumu par vīzu režīma atvieglojumiem un pildītu tajā iekļautas saistības.
However, further steps towards full visa-free travel necessitate that the existing agreement on visa facilitation be fully implemented in a completely reciprocal way and that both the EU Member States and the Russian Federation implement and live up to the commitments contained in the 2007 visa facilitation agreement.
Vai Komisija uzskata, ka visas ES dalībvalstis ir pilnībā īstenojušas 2007. gada nolīgumu ar Krievijas Federāciju par vīzu režīma atvieglojumiem?
Does the Commission consider that all EU Member States have implemented fully the 2007 visa facilitation agreement with the Russian Federation?
Vai Komisija uzskata, ka Krievija apmierinoši īstenojusi nolīgumu par vīzu režīma atvieglojumiem, īpaši attiecībā uz 10. pantu, un jo īpaši tāpēc, ka Krievijā saglabājusies prasība ārzemniekiem, tostarp arī ES pilsoņiem, reģistrēties iestādēs, uzturēšanās laikā apmetoties privātos mājokļos?
Does the Commission regard Russian implementation of the visa facilitation agreement, in particular as regards Article 10, as satisfactory, in particular as there remains a requirement for foreigners, including EU citizens, to register with the authorities if staying in a private home?
Vai Komisija publicēs novērtējumu par to, kā nolīgums par vīzu režīma atvieglojumiem darbojies līdz šim un kā tas ietekmē cilvēku savstarpējos un darījumu kontaktus starp ES un Krieviju?
Will the Commission publish an evaluation of how the visa facilitation agreement has worked so far and on its consequences on people-to-people and business contacts between the EU and Russia?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0141/2010/pārsk.1
Question for oral answer O-0141/2010/rev.1
S&D grupas vārdā Temats: Krīze ES lopkopības nozarē
on behalf of the S&D Group Subject: The crisis in the EU livestock sector
Pēdējā laikā Eiropas Savienībā daudzu lopkopības saimniecību dzīvotspēju apdraud straujais labības cenu pieaugums, ko jo īpaši pastiprina neparedzēti bargie klimatiskie apstākļi, kā arī spekulatīvi darījumi.
The viability of a large number of livestock holdings is seriously threatened by the recent surge in cereal prices in the European Union, due particularly to unforeseen extreme climate conditions and also to speculation.
Pasaulē graudu cenas sasniegušas augstāko līmeni pēdējo divu gadu laikā.
World grain prices have jumped to a two-year high.
Šis cenu pieaugums jo īpaši ietekmē tādas nozares kā cūkgaļas ražošana, kur ar barību saistītās izmaksas sastāda līdz pat 60 % no kopējām ražošanas izmaksām.
Sectors such as the pigmeat sector are particularly exposed, with feed costs accounting for up to 60 per cent of total production costs.
Svārstības labības tirgū draud izraisīt traucējumus visās lopkopības nozarēs, un tas notiek laikā, kad šīm nozarēm jāievēro arvien stingrāki pārtikas nekaitīguma, vides un dzīvnieku labturības standarti.
The volatility in the cereals market risks causing major disturbances in all livestock sectors and this at a time when these sectors must comply with ever-more stringent standards in food security, environment and animal welfare.
Komisija ir paziņojusi, ka nākamajās nedēļās tā atvērs gaudu krājumus intervences pasākumiem.
The Commission has announced that it will be releasing grain intervention stocks in the coming weeks.
Kādus citus pasākumus Komisija plāno veikt, lai palīdzētu šīm nozarēm pārvarēt pašreizējās grūtības?
Which other measures does the Commission envisage taking to help these sectors cope with the current situation?
Vai Komisija apsver iespēju ieviest uzlabotus tirgus pasākumus, lai novērstu cenu nestabilitāti?
Is the Commission considering introducing improved market measures to deal with price volatility?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0142/2010
Question for oral answer O-0142/2010
ALDE grupas vārdā Temats: Atsevišķi pa valstīm sastādāmi pārskati attiecībā uz ES biržu sarakstā iekļautajiem uzņēmumiem
on behalf of the ALDE Group Subject: Country-by-country reporting for the EU-listed companies
ASV ar tā dēvēto Dodd–Frank finanšu reformas un Patērētāju aizsardzības likumu („ Dodd-Frank Wall Street reform and Consumer Protection Act ”) nesen izdarītas pamatīgas reformas noteikumos, kas reglamentē finanšu pakalpojumu sniegšanu.
In the USA, the ‘Dodd-Frank Wall Street reform and Consumer Protection Act’, has recently reformed thoroughly the rules governing the provision of financial services.
Saskaņā ar šīm reformām sabiedrībām, kas iekļautas NYSE (Ņujorkas biržas) sarakstā, uzlikts par pienākumu publicēt noteiktu informāciju.
These include requiring companies listed on the NYSE to publish certain information.
Piemēram, naftas, gāzes un ieguves uzņēmumiem, kas reģistrēti ASV Vērtspapīru un biržu komisijā ( SEC ), jāpublisko to ieņēmumi un maksājumi.
For example, oil, gas and mining companies registered at the Securities and Exchange Commission (SEC) must publicly disclose their earnings as well as their payments.
Šādai publiskošanai būtu jānovērš korupcija un kapitāla nelegālas plūsmas, kas radījušas absolūtu nabadzību un konfliktus daudzās ar resursiem bagātās valstīs.
This disclosure will discourage the corruption and illicit flows of capital which have brought profound poverty and conflict to many resource-rich countries.
Eiropas Savienībā šādu pasākumu varētu attiecināt uz Eiropas biržu sarakstā iekļautajiem uzņēmumiem, grozot tā dēvēto „Pārredzamības direktīvu” (2004/109/EK ) un nosakot pienākumu sagatavot pārskatus atsevišķi pa valstīm.
Within the European Union, an amendment to the ‘Transparency Directive’ (2004/109/EC ) requiring country-by-country reporting could have extended this measure to those companies quoted on European stock exchanges.
Komisija 2010. gada 21. aprīļa paziņojumā norādīja, ka palielinās ieinteresētība, lai tiktu sagatavoti pārskati atsevišķi pa valstīm, kas ļautu apkarot korupciju un kapitāla nelegālas plūsmas.
The Commission Communication of 21 April 2010 noted the increasing interest in country-by-country reporting to help in the fight against corruption and illicit flows of capital.
Rezultātā Komisija 2010. gada 22. septembra deklarācijā apņēmās pārbaudīt, cik plašā mērā no konkrētiem emitentiem, kuru vērtspapīru tirdzniecība ir atļauta regulētā tirgū un kuri gatavo konsolidētos finanšu pārskatus, var prasīt, lai tie sniegtu galveno finanšu informāciju par savām darbībām trešās valstīs.
It subsequently committed itself, in its declaration of 22 September 2010, to evaluating the feasibility of requesting certain issuers of shares, whose securities are admitted to trading in a regulated market and which prepare consolidated accounts, to disclose in their annual financial reports key financial information regarding their activities in third countries.
Kādus konkrētus pasākumus Komisija paredzējusi veikt turpmāk?
What are the next concrete steps envisaged by the Commission?
Kā Komisija izskaidro vilcināšanos salīdzinājumā ar ASV tiesību aktu pieņemšanā šajā jomā?
How does the Commission explain the delay in legislating in this area with regard to the USA?
Vai Komisija attiecīgi mudinājusi Starptautisko grāmatvedības standartu padomi pieņemt standartus par pārskatu sagatavošanu atsevišķi pa valstīm?
Has the Commission adequately urged the IASB to adopt country-by-country reporting standards?
Turklāt saskaņā ar tā dēvēto „ Dodd–Frank likumu” no uzņēmumiem, kuru ražojumi satur kasiterītu (alvas rūdu), koltanu, volframu vai zeltu prasa, lai tie informētu ASV Vērtspapīru biržas komisiju ( SEC ), vai tie šīs minerālvielas nav ieguvuši Kongo Demokrātiskajā Republikā (KDR) vai valstīs, kar robežojas ar KDR.
Furthermore, the ‘Dodd-Frank Act’ will require companies whose products contain cassiterite (tin ore), coltan, wolframite or gold to disclose to the Securities and Exchange Commission (SEC) whether they are sourcing these minerals from the Democratic Republic of Congo (DRC) or adjoining countries.
Uzņēmumiem būs precīzi jānorāda, kādus pasākumus tie veikuši, lai izvairītos no šo minerālvielu iegūšanas no KDR bruņotajiem grupējumiem, kuri atbildīgi par masveida slepkavībām un citām zvērībām.
Companies will have to detail the measures they have taken to avoid sourcing these minerals from DRC armed groups, which are guilty of massacres and other atrocities.