natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kaut arī pēdējos gados ziedoto orgānu skaits nepārtraukti pieaug, lielākajā daļā ES dalībvalstu pieprasījums pārsniedz piedāvājumu.
Existing exchange organisations - Eurotransplant (Austria, Belgium, Netherlands, Luxembourg, Croatia, Germany, the Netherlands and Slovenia) and Scandiatransplant (Sweden, Denmark, Finland, Norway, Iceland) cover only limited number of EU countries.
15–30% pacientu nomirst, pirms izdodas atrast piemērotu donoru.
Guaranteeing the quality and safety of organs
Centieni atrast vajadzīgos orgānus katrā dalībvalstī atsevišķi nopietni ierobežo veiksmes iespējas.
The proposal envisages public or non-profit private National Authorities.
Savukārt tādas starptautiskas organizācijas kā Eurotransplant un Scandiatransplant apkalpo tikai noteiktas dalībvalstis.
It would enhance the safety of recipients and facilitate the exchange of organs between member states by ensuring that all organs conform to certain minimum standards.
Tā, piemēram, Eurotransplant zonā (Austrija, Beniluksa valstis, Horvātija, Nīderlande, Slovēnija, Vācija) apmaiņas ceļā tiek piegādāti aptuveni 20% pārstādīto orgānu, taču tikai 2% no zonas tiek ievesti vai izvesti.
The National Authorities will supervise exchanges between countries and, to facilitate this, a network of such authorities would be set up, with the European Commission establishing the necessary systems and protocols for the dissemination of information.
Vienas no iespējamām orgānu trūkuma sekām ir organizētu kriminālu grupu veikta orgānu nelegāla ievešana.
"The objective is to have more organs for more patients," explained Miroslav Mikolášik, Parliament's rapporteur on the subject.
Katrā dalībvalstī īpaša iestāde
"This includes more cooperation between member states."
Eiropas Parlamenta izskatītā ES direktīva paredz, ka katrai dalībvalstij būs īpaša iestāde, kas īstenos nacionālo kvalitātes programmu, nodrošinot orgānu kvalitāti un drošību, kā arī uzraugot visu procedūru, sākot ar donora noteikšanu un beidzot ar pārstādīšanu.
Currently many states are excluded from the two trans-European transplant organisations, yet "there are organs, of good quality with good traceability" in all countries, he said.
Tāpat plānots izveidot dalībvalstu iestāžu tīklu, kas koordinēs un pārraudzīs orgānu apmaiņu starp dalībvalstīm.
Participants in the Eurotransplant area exchange around 20% of all organs transplanted each year (around 3,300 organs), while only 2% of organs leave or enter the Eurotransplant area.
Rīcības plāns
More efficient and accessible transplants
Līdztekus direktīvai ir izstrādāts rīcības plāns orgānu kvalitātes uzlabošanai, orgānu pieejamības veicināšanai un procedūru efektivitātes nodrošināšanai.
In parallel to the directive, a 10 point action plan for 2009-2015 has been proposed to improve the quality and safety of organs, increase organ availability and make transplant procedures more efficient and accessible.
Plānoto pasākumu vidū ir informācijas un pieredzes apmaiņa, lai palīdzētu valstīm ar zemu orgānu pieejamības līmeni to paaugstināt, kā arī publikas apziņas sekmēšana.
Actions include the exchange of information and best practices to help countries with low organ availability improve their donor rates, the appointment of "Transplant Donor Coordinators" in hospitals and enhancing public awareness.
Spāņu deputāta Andresa Pereljo (Sociālisti un demokrāti) sagatavotajā ziņojumā ierosināts piedāvāt cilvēkiem kļūt par donoru, kad tie iesniedz pieteikumu pasei vai autovadītāja apliecībai.
A report by Spanish Socialist Andres Perello Rodriguez on the action plan supports the goals and proposes that countries propose that people become donors for example when applying for a passport or driving licence or online.
Tāpat, viņaprāt, būtu jābūt iespējai kļūt par donoru tiešsaistē.
"We are trying to make sure that the persons who need just an organ to stay alive can survive, that Europeans who are waiting for an organ will stay alive," he said.
Apkaros orgānu tirdzniecību
Organ Trafficking
Parlaments pilnā sastāvā par priekšlikumiem balsos 18.maijā.
Parliament is scheduled to vote on the proposals 18 May.
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100315IPR70616 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100315IPR70616 0 NOT XML V0//EN
Finanšu regulējums — kā tikt galā ar nākotnes krīzēm?
Financial regulation: How to cope better with future crises?
Viņš uzsvēra, ka „globālām problēmām nav reģionālu vai nacionālu risinājumu, ir tikai globāli risinājumi”.
Dominique Strauss-Kahn told a meeting of MEPs and MPs that "there are no regional or national solutions for global problems, only global solutions".
D.Štrauss-Kāns norādīja, ka, pateicoties pagājušā gada izlēmīgajai rīcībai, pasaulei izdevās izvairīties no jaunas „Lielās depresijas”.
Mr Strauss-Kahn said thanks to decisive action last year the world avoided another "great depression" but noted that growth is reliant on taxpayers' money.
Viņš tomēr atgādināja, ka izaugsme atkarīga no nodokļu maksātāju naudas. „Mēs nedrīkstētu atteikties no šī atbalsta pārāk agri, jo ekonomikas atveseļošanās ir trauslā stāvoklī.”
"We should not exit from this support too early as the recovery is fragile," he said.
G20 Finanšu stabilitātes valdes priekšsēdētājs Maro Dragi piekrita, ka ekonomikas stāvoklis ir labils un ka atlabšana dažādās pasaules malās notiek nevienmērīgi.
The Chairman of the G-20's Financial Stability Board Mario Draghi said the economic recovery is still very fragile and "unevenly dispersed across the globe".
Izaugsmei atgūstot apgriezienus, vēlme sadarboties samazinās, secināja D.Štrauss-Kāns, brīdinot, ka jaunas krīzes gadījumā cilvēki vairs nebūs gatavi maksāt nodokļus tās risināšanai.
As growth picks up the willingness to work together is receding, Mr Strauss-Kahn said, warning that if there is another crisis people won't be prepared to use taxpayer's money to resolve it.
Daži deputāti pauda bažas, ka pārāk stingrs Eiropas tirgu regulējums varētu mazināt to konkurētspēju un ka finanšu pakalpojumu piedāvātāji izvēlētos valstis ar pievilcīgākiem likumiem.
Some MEPs worried that over-regulating financial markets in Europe might make them uncompetitive and that financial service providers would move to more attractive jurisdictions.
Globāli risinājumi globālai krīzei
Global solutions to a global crisis
Mēs vēlamies labāku, taisnīgāku, zaļāku izaugsmi.”
We want to see better, more equitable, greener, growth."
Silvija Gulāra (Liberāļu grupa, Francija) iepazīstināja ar Parlamenta nostājas projektu, kurā tiek atbalstīts ciešāks pārraudzības vijums ES līmenī, nekā to piedāvā Eiropas Komisija.
French Liberal Sylvie Goulard presented the EP's draft position of having a tighter-knit supervisory architecture at EU level rather than the more fragmented option proposed by the Commission.
„Mēs visi sēžam vienā laivā,” teica M.Dragi, „Taču nav viena vienīga risinājuma, kas varētu atrisināt finanšu tirgus problēmas visās valstīs — sistēmas ir pārāk atšķirīgas.
Mr Draghi, who is also the head of the Italian Central Bank, said: "We are all really in one boat but there is no single solution, 'a silver bullet' that could solve financial market problems in all countries as systems are too diverse.
Regulējumam ir jānodrošina, lai finanšu iestādēm būtu lielāks, labākas kvalitātes kapitāls un mazāk parādu un lai tām nebūtu perversu stimulu uzņemties pārlieku risku.”
What regulation has to ensure is that financial institutions have more and better-quality capital, less debt and no perverse incentives to take on excessive risk."
Globālās nelīdzsvarotības
Global imbalances: the root of the crisis
Vairums runātāju bija vienisprātis, ka krīzes pamatā bijušas globālās nelīdzsvarotības, kā, piemēram, dažu valstu patēriņš, kas pastāvīgi pārsniedz saražoto.
There was agreement that global imbalances were at the root of the crisis, it being unsustainable for some countries to continuously consume more than they produce.
Teodos Dumitru Stolojans (Eiropas Tautas partijas grupa, Rumānija) vaicāja, vai būtu iespējams aizliegt kredītrisku mijmaiņas darījumus (CDS), kas sasaistīti ar valsts obligācijām.
Romanian MEP Theodor Dumitru Stolojan from the centre right European People's Party asked whether credit default swaps (CDS) related to sovereign bonds should be banned whereas Belgian Green MEP Philippe Lamberts went even further and asked whether CDS were necessary at all.
Filips Lambērs (Zaļie, Beļģija) jautāja, vai CDS vispār ir nepieciešami.
Mr Strauss-Kahn said that contrary to some beliefs sovereign bonds CDS was not such a big share of the market.
D.Štrauss-Kāns atgādināja, ka valsts obligāciju CDS īpatsvars tirgū nemaz nav tik liels, kā daudzi domā.
German Socialist Udo Bullmann raised the potential risk of legislative paralysis on both sides of the Atlantic.
Udo Bulmans (Sociālisti un demokrāti, Vācija) ieminējās, ka ir iespējams likumdošanas paralīzes risks abās Atlantijas okeāna pusēs. „Kā ES un ASV varētu koordinēt savas sistēmas?” viņš jautāja.
"How can the EU and the US coordinate their systems?" he asked.
Saskaņošana pārsvarā vajadzīga attiecībā uz kapitāla prasībām un ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem,” viņš teica.
Harmonisation is mostly needed in the two areas of capital requirements and over the counter derivatives," he said.
Eiropas Valūtas fonds
EMF (European Monetary Fund)
Atbildot uz Anni Podimatas (Sociālisti un demokrāti, Grieķija) jautājumu par to, vai Grieķijas krīzei līdzīgas krīzes gadījumā risinājums varētu būt Eiropas Valūtas fonds, M.Dragi sacīja, ka šāds fonds vienmēr būtu jāuzskata par „kūkas glazūru”.
Asked by Greek Socialist Anni Podimata if a future European monetary fund could be the solution for another crisis like the one which hit Greece, Mr Draghi said such a fund "should always be considered as the icing on the cake".
Galvenais uzsvars katrā ziņā jāliek uz budžeta konsolidāciju.
The bulk of the work always had to be through fiscal consolidation.
Ikviens piedāvā savu skaidrojumu un visi skaidrojumi izklausās labi — taču visi ir atšķirīgi.”
Everyone explains and the explanations all sound good - but they are all different."
Tāpat viņš piebilda, ka Starptautiskajam Valūtas fondam neesot problēmu sadarboties ar reģionālu institūciju, taču ka ir nepieciešama daudzpusēja institūcija, kas ir atbildīga par visu sistēmu.
He also stressed: "The IMF has no problem working with a regional institution, but there is a need of a multilateral institution overarching the whole system."
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100315IPR70619 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100315IPR70619 0 NOT XML V0//EN
Intervija: Marija Badia i Kutčeta par „lietisko internetu”
Maria Badia i Cutchet on the Internet of Things
Kā norāda Eiropas Parlamenta referente Marija Badia i Kutčeta (attēlā), internetam jāsavieno ne tikai pašreizējie 1,5 miljardi lietotāju, bet arī cilvēki ar lietām un lietas savā starpā.
The Internet should not only connect the more than 1.5 billion people who use it, but also people to things and things-to-things, according to the EP rapporteur on the subject, Spanish Socialist Maria Badia i Cutchet.
Viņa atzinīgi vērtē Komisijas komunikāciju par jaunas tehnoloģijas attīstīšanu, taču aicina ņemt vērā privātuma jautājumus.
She welcomes a recent Commission communication on developing its use and promoting its expansion but asks for privacy issues to be taken into consideration.
Vai jūs, lūdzu, varētu pastāstīt, kas īsti ir „lietiskais internets”?
What exactly is the Internet of Things?
„Lietu internets” ir jauna interneta tehnoloģijas lietojumprogramma.
It is a new application of Internet technology.
Prognozē, ka nākamajos 10, 15 gados „lietu internets” ienāks mūsu ikdienas dzīvē.
In the next 10-15 years, it is predicted that the Internet of Things will enter our daily lives.
Tas izmanto RFID (radiofrekvenču identifikācijas) tehnoloģiju un bez vadiem pārraida informāciju.
It uses RFID (radio frequency identification) technology to receive and transmit information wirelessly.
Mazītiņa mikroshēma spēj saglabāt lielu daudzumu informācijas par priekšmetu vai personu, kurā tā ievietota.
It works with a tiny chip, which has the capacity to store a lot of information about the object or the person on which it has been placed.
Piemēram, agrorūpniecības nozarē RFID ļaus labāk un ātrāk izsekot precēm un noteikt to saturu jebkurā brīdī — ķīmiskās īpašības, augu līmes līmeni… visu.
In the agri-food sector for example, RFID allows better and faster product traceability, and provides information about content: chemical characteristics, gluten levels,... everything.
Jau tiek izmantotas līdzīgas lietojumprogrammas — piemēram, mikroshēma reāllaikā informē autovadītāju par riepu spiedienu.
Similar applications are already in use, for example, a chip that can convey real-time information about tyre pressure to a driver.
Šī jaunā tehnoloģija pārvērtīs un paplašinās cilvēku-lietu un lietu savstarpējo mijiedarbību.
This new technology will revolutionise and widen person-to-thing and thing-to-thing interaction.
Novatoriskas ir lietu savstarpējās attiecības.
The innovation lies in the thing-to-thing relationship.
Visvairāk minētais praktiskais piemērs ir ledusskapji, kas, attiecīgi ieprogrammēti, spēs noteikt jebkura pārtikas produkta derīguma termiņa beigšanos vai tuvošanos.
The most commonly cited practical example of this is that of fridges which, if suitably programmed, will be able to detect any product past, or approaching, its use-by date.
Vai Eiropas patērētāji un uzņēmēji no tā patiešām gūs labumu?
Will it really benefit European consumers and businesses?
Vai te nav kādas apslēptas lamatas?
No hidden traps?
Uzņēmumiem un personām, kas izmantos šīs mikroshēmas, būs pieejama informācija par cilvēku privāto dzīvi.
Companies and people using these chips will have access to information about people's private lives.
Šim punktam jāpievērš pastiprināta uzmanība.
We have to pay a lot of attention to this point.
Pirms visu šo lietojumprogrammu ieviešanas mums būtu jānoskaidro, kā aizsargāt cilvēku tiesības.
Before all these new applications arrive, we should work out how to protect people's rights.
Komisijai ir taisnība tajā ziņā, ka jāatrod līdzsvars.
The Commission is right that we need to find a balance.
Ja gribam, lai šī tehnoloģija gūtu panākumus, jānodrošina, lai pilsoņi varētu uz to paļauties.
If we want this technology to be successful, citizens must be able to rely on it.
Mums tā jāieliek pareizajās rokās.
We have to put it in the right hands.
Tā kā mēs dzīvojam atvērtā pasaulē, manuprāt, šis jautājums būtu jāaktualizē transatlantiskā līmenī.
As we live in an open world, I think that we should raise this subject at a transatlantic level.
Kā ir ar ekonomiskām priekšrocībām, vidi, veselību?
What about economic benefits, the environment, health?
Tehnoloģija palīdz uzlabot transporta energoefektivitāti un samazināt piesārņojumu.
The technology will improve the energy efficiency of transport and reduce pollution.
Tā, piemēram, šī tehnoloģija ļauj izvairīties no sastrēgumiem, mainot luksoforu signālus, kad vienā rinda sastājušās pārāk daudzas automašīnas.
For example, this technology enables you to avoid traffic jams by changing the city traffic lights when there are too many cars in the same lane.
Tā kā zaļā ekonomika ir cieši saistīta ar jauno tehnoloģiju, tad arī varam izmantot pašreizējo krīzi, lai dotu impulsu citiem sektoriem — pētniecībai un attīstībai.
As the green economy is closely related to new technologies, we can also use the current crisis to move forward in other sectors: research and development.
Attiecībā uz veselību — man ir draugs, kas pārcieta infarktu.
As for health benefits: I have a friend who suffered from a heart attack.
Viņa ķermenī tika ievietota mikroshēma, kas viņu savienoja ar kādu Spānijas slimnīcu.
So a chip was put in his body, connecting him to a Spanish hospital.
Tagad ārsti ir informēti par jebkuru izmaiņu viņa organismā.
Now, doctors are aware of any change in his body.
Tādējādi viņi kontrolē simptomus un var novērst slimības.
This way, they control the symptoms and can prevent diseases.
Balsojums par ziņojumu komitejā paredzēts 4.maijā.
Some countries (Great Britain and the USA) have begun to use a chip in their passports
2010. gada 16. martā plkst.
16 March 2010, 9.00 – 9.30
· 2010. gada 27. un 28. janvārī PV – PE439.074v01-00
· 27-28 January 2010 PV – PE439.074v01-00
Zivsaimniecības un akvakultūras produktu importa režīms ES saistībā ar gaidāmo kopējās zivsaimniecības reformu
Arrangements for importing fishery and aquaculture products into the EU with a view to the future reform of the CFP
2010. gada 16. martā plkst.
16 March 2010, 10.30 – 12.30
Viedokļu apmaiņa ar Eiropas Komisijas pārstāvi par nolīgumiem zivsaimniecības jomā ar trešām valstīm un notiekošajām sarunām
Exchange of views with a Commission representative on fishery agreements with third countries and ongoing negotiations
Atklāta uzklausīšana par KZP reformu — resursu saglabāšana un flotes pārvaldība
Public hearing on CFP reform: preservation of resources and fleet management
Priekšsēdētājas paziņojums par koordinatoru pieņemtajiem lēmumiem
Chair’s announcement on the decisions taken by the coordinators
Nākamās sanāksmes datums
Date of next meeting (Brussels)
Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas delegācijas vizīte Ņujorkā (ASV) 2010. gada 1.–3. martā
Delegation of the Committee on Women's Rights and Gender Equality to New York (USA) on 1-3 March 2010
Pamatprasmes mainīgai pasaulei — darba programmas „Izglītība un apmācība 2010” īstenošana
Key competences for a changing world: implementation of the education and training 2010 work programme
Ekonomiskās lejupslīdes un finanšu krīzes ar dzimumu saistītie aspekti
Gender aspects of the economic downturn and financial crisis
Raül Romeva i Rueda (Verts/ ALE)
Raül Romeva I Rueda (Verts/ALE)
Ceļveža sieviešu un vīriešu līdztiesībā 2006.–2010. gadam īstenošanas rezultātu novērtējums un ieteikumi turpmākai rīcībai
Assessment of the results of the 2006-2010 Roadmap for Equality between women and men and forward looking recommendations
Skatīt atsevišķu dokumentu
See separate document
Programmas projekts Starptautiskās sieviešu dienas svinībām 2010. gadā — vardarbība pret sievietēm
Draft programme of the Celebration of the International Women's Day 2010 - Violence against women
Paziņojums par jaunu kopēju nostāju
Announcement of new Common Position
Mutiski atbildams jautājums Nr. 2010/01, ko iesniedza Chris Davies, par to, kā tiek īstenota Direktīva 2000/53/EK par nolietotiem transportlīdzekļiem īstenošana laikposmā no 2005. līdz 2008. gadam
Oral question n° 2010/01 by Chris Davies on the implementation of directive 2000/53/EC on end-of- life vehicles for the period 2005-2008
Mutisks jautājums Nr. 2010/04 par biodegvielas un biomasas ilgtspējības kritērijiem, kuru kopīgi uzdeva Bas Eickhout, Corinne Lepage, Kriton Arsenis, Esther de Lange un Jan-Gerben Gerbrandy
Oral question No. 2010/04 jointly by Bas Eickhout, Corinne Lepage, Kriton Arsenis, Esther de Lange and Jan-Gerben Gerbrandy on sustainability criteria for biofuels and biomass
Ar ENVI komiteju saistītās STOA darbības
STOA Activities related to ENVI
· Salvatore Tatarella (PPE) un Vittorio Prodi (S&D) uzstāšanās
· Presentation by Salvatore Tatarella (PPE) and Vittorio Prodi (S&D)
Transplantācijai paredzētu cilvēka orgānu kvalitātes un drošības standarti
Standards of quality and safety of human organs intended for transplantation
Maria do Céu Patrão Neves (PPE)
Maria Do Céu Patrão Neves (PPE)
Rūpnieciskās emisijas (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) (pārstrādāta versija)
Industrial emissions (integrated pollution prevention and control) (recast version)
· 2010. gada 6. aprīlī plkst.
· 6 April 2010, 15.00 - 18.30
· 2010. gada 7. aprīlī plkst.
· 7 April 2010, 9.00 - 12.30
Telpa: Jòzsef Antall 4Q2
Room: Jòzsef Antall 4Q2
Desmit Eiropas Revīzijas palātas locekļu iecelšana: kandidātu uzklausīšana
Appointment of ten Members of the European Court of Auditors: hearing of the candidates for membership
Referente: Inés Ayala Sender (S&D)
Rapporteur: Inés Ayala Sender (S&D)
- Szabolcs Fazakas uzklausīšana Ungārijas varas iestāžu izvirzītais kandidāts
- Hearing of Szabolcs Fazakas Candidate nominated by the Hungarian authorities
- Rasa Budbergytė uzklausīšana Lietuvas varas iestāžu izvirzītā kandidāte
- Hearing of Rasa Budbergytė Candidate nominated by the Lithuanian authorities
- Louis Galea uzklausīšana Maltas varas iestāžu izvirzītais kandidāts
- Hearing of Louis Galea Candidate nominated by the Maltese authorities
- Augustyn Bronisław Kubik uzklausīšana Polijas varas iestāžu izvirzītais kandidāts
- Hearing of Augustyn Bronisław Kubik Candidate nominated by the Polish authorities
- Ladislav Balko uzklausīšana Slovākijas varas iestāžu izvirzītais kandidāts
- Hearing of Ladislav Balko Candidate nominated by the Slovakian authorities
- Eoin O'Shea uzklausīšana Īrijas varas iestāžu izvirzītais kandidāts
- Hearing of Eoin O'Shea Candidate nominated by the Irish authorities
- Milan Martin Cvikl uzklausīšana Slovēnijas varas iestāžu izvirzītais kandidāts
- Hearing of Milan Martin Cvikl Candidate nominated by the Slovenian authorities
- Atkārtoti izvirzāmo kandidātu uzklausīšana viedokļu apmaiņas veidā
- Hearing of candidates for reappointment, in the form of an exchange of views
Jan Kinšt — Čehijas varas iestāžu izvirzītais kandidāts Kersti Kaljulaid — Igaunijas varas iestāžu izvirzītā kandidāte Igors Ludboržs — Latvijas varas iestāžu izvirzītais kandidāts
Jan Kinšt - Candidate nominated by the Czech authorities Kersti Kaljulaid - Candidate nominated by the Estonian authorities Igors Ludboržs - Candidate nominated by the Latvian authorities
- Novērtēšana, balsošana un ziņojumu projektu pieņemšana (slēgta sanāksme)
- Evaluation, votes and adoption of draft reports (in camera)
Eiropas Investīciju banka (EIB) — 2008. gada ziņojums
European Investment Bank (EIB) - Annual Report 2008
Plenārsesija īsumā, Brisele, 2010. gada 24.–25. marts
Newsletter - 24-25 March 2010 - Brussels plenary session
ES budžeta prioritātes 2011. gadā
2011 budget: Parliament to spell out its priorities
Nākamgad ES budžetā prioritāte jāpiešķir Eiropas jaunatnei, ekonomikas atlabšanai un pētniecības politikai, — šāds viedoklis pausts rezolūcijas priekšlikumā, par ko Eiropas Parlaments (EP) balsos ceturtdien.
Young people, economic recovery and research should be the top priorities for next year's EU budget, says a draft resolution from the EP Budgets Committee which will be put to the vote on Thursday.
Eiro un ekonomikas pārvalde: debates ar ECB prezidentu
Eurozone and economic governance: debate with ECB president Trichet
Parlaments pieņems trīs rezolūcijas: par eiro zonu un valstu finansēm, ECB darbu 2008. gadā un tās viceprezidenta kandidatūru.
MEPs will discuss the main topics on the agenda of the European Council taking place in Brussels on 25-26 March: the EU's new strategy for jobs and growth, exit strategies from the current economic crisis and the follow-up to the Copenhagen conference on climate change.
ES pilsoņu iniciatīvas virzība
Food quality: legislation needed
EK gatavojas iesniegt priekšlikumu par to, kā konkrēti šai pilsoņu iniciatīvai jādarbojas.
The Lisbon Treaty makes provision for at least one million EU nationals to submit a "citizens' initiative" to the Commission asking it to draft an EU law on any topic subject to the EU treaties.
Deputāti plenārsēdē uzklausīs citu Eiropas iestāžu paziņojumus par projekta virzību.
The Commission is due to bring forward legislation soon to put this clause of the treaty into effect.
Tibeta divus gadus kopš vardarbības Lasā
Tibet two years after the violence in Lhasa
Deputāti uzklausīs Padomes un Eiropas Komisijas pārstāvju paziņoumus, kam sekos debates.
MEPs will discuss the current situation in Tibet with the Commission in a debate on Wednesday.
Lauksaimniecība: jāaizsargā Eiropas pārtikas kvalitāte
Transaction tax and debt moratorium to help developing countries
Lai ģeogrāfiskās norādes un tradicionālos produktus aizsargātu no viltojumiem, ir būtiski veicināt un aizstāvēt augstos Eiropas standartus, uzsver deputāti.
Ahead of the second European Roma summit taking place in Cordoba on 8 April, MEPs will vote on a resolution on the role of the EU in the integration of the Roma into wider society.