natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pienācīgi ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Lēmumu 1622/2006/EK, ar ko nosaka Kopienas rīcību pasākumam „Eiropas Kultūras galvaspilsēta” no 2007. līdz 2019. gadam , vai Padome un Parlaments varētu apsvērt iespēju veikt izņēmumu 2014. gadā?
Having due regard to Decision 1622/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 24 October 2006 establishing a Community action for the European Capital of Culture event for the years 2007 to 2019 , could the Council, together with Parliament, consider making an exception for 2014?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000061/2011
Question for oral answer O-000061/2011
Pienācīgi ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Lēmumu 1622/2006/EK, ar ko nosaka Kopienas rīcību pasākumam „Eiropas Kultūras galvaspilsēta” no 2007. līdz 2019. gadam , vai Komisija un Parlaments varētu apsvērt iespēju veikt izņēmumu 2014. gadā?
Having due regard to Decision 1622/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 24 October 2006 establishing a Community action for the European Capital of Culture event for the years 2007 to 2019 , could the Commission, together with Parliament, consider making an exception for 2014?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000063/2011
Question for oral answer O-000063/2011
PPE grupas vārdā Temats: ES banku sektora 2011. gada stresa tests
on behalf of the PPE Group Subject: 2011 stress test of the EU banking sector
2010. gada jūlijā veiktais stresa tests nespēja atgriezt uzticību ES banku sistēmai vairāku iemeslu dēļ:
The stress tests undertaken in July 2010 failed to restore confidence in the EU banking system due to several reasons:
– katra valsts pieņēma lēmumu par to, kurām bankām ir jāveic stresa tests;
– because each country decided which banks should undergo the stress test;
– katrā dalībvalsts banku sistēmas analizē izmantoja dažādus sliktākā iznākuma scenārijus;
– because the most adverse scenarios used to analyse the banking system were different in every Member State;
– atklājās, ka daudzos gadījumos sniegtā informācija bijusi nepareiza.
– because the reality demonstrated that in many cases the information was wrong.
Pašlaik par jauna stresa testa veikšanu ir atbildīga jaunizveidotā Eiropas Banku iestāde, kurai, kā norādīts Eiropadomes marta secinājumos, tas ir jāveic ciešā sadarbībā ar Komisiju, Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju, Eiropas Centrālo banku un valsts uzraudzības iestādēm.
Now, the newly created European Banking Authority is in charge of a new stress test exercise which – as stated in the European Council conclusions of March – must be conducted in close cooperation with the Commission, the ESRB, the ECB and the national supervisors.
Par visas Eiropas finanšu institūcijas sistēmas uzticamību spriedīs pēc šīs pārbaudes kvalitātes.
The credibility of the whole European financial institutional framework will be judged by the quality of the exercise.
Eiropadomes marta secinājumos dalībvalstīm tika prasīts pirms rezultātu publiskošanas sagatavot konkrētas un vērienīgas stratēģijas neaizsargātu iestāžu pārstrukturēšanai.
Member States have been requested – by the March European Council conclusions – to prepare, ahead of the publication of the results, specific and ambitious strategies for the restructuring of vulnerable institutions.
Kādas ir galvenās izmaiņas, lai banku stresa testā nepieļautu iepriekšējā gada neveiksmi?
What are the main changes to avoid a repeat of last year’s failure of the banking stress test exercise?
Vai Komisiju apmierina situācija, ka dažās valstīs stresa testu veiks gandrīz 85 % no banku sektora, savukārt citās šis skaitlis tikai neaudz pārsniegs 50 %?
Is the Commission happy with the fact that in some countries the stress test will cover almost 85% of the banking sector while in others coverage will hardly exceed 50%?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000064/2011
Question for oral answer O-000064/2011
Temats: Nepareiza uztura slogs Eiropā
Subject: Burden of malnutrition in Europe
Nepareizs uzturs ir nopietna sabiedrības veselības problēma Eiropā, kas ES valstu valdībām ik gadu izmaksā EUR 120 miljardus.
Malnutrition is a serious public health problem in Europe which is costing EU governments EUR 120 billion every year.
Nepareiza uztura problēmu izraisa dažādi faktori, tostarp nepietiekamas iespējas piekļūt veselīgam uzturam, apetītes zudums, metabolisma īpatnības vai arī nespēja uzņemt barības vielas slimības vai ķirurģiskas iejaukšanās dēļ.
Malnutrition is caused by a variety of factors, including lack of access to healthy foods, loss of appetite, metabolic conditions, or an inability to eat due to illness or surgery.
Nepareizs uzturs var kavēt atveseļošanos un paildzināt uzturēšanos slimnīcā, tā palielinot uzņēmību pret infekcijas slimībām, samazinot neatkarību un pazeminot dzīves kvalitāti.
It can delay recovery and prolong hospitalisation, leading to increased susceptibility to infection and reduced independence and quality of life.
Plaši Medicīniskā uztura jomas pētījumi, ko 2009. gadā apkopoja ziņojumā „Cīņa ar nepareizu uzturu”, rāda, ka katrs ceturtais slimnīcā nonākušais pacients var būt pakļauts nepareiza uztura riskam vai jau saņem nepareizu uzturu un ka gandrīz 90 % personu, kas uzturas ilgtermiņa aprūpē, ir pakļautas nepietiekama uztura riskam.
Large-scale studies compiled in the 2009 Medical Nutrition Industry report on ‘Tackling Malnutrition’ show that one in four patients admitted to hospital are at risk of malnutrition or are already malnourished, and up to 90% of residents in long-term care in the community are also at risk of malnutrition.
Ņemot vērā Eiropas iedzīvotāju straujo novecošanos, turpmākajos gados nepareiza uztura sociālās un ekonomiskās izmaksas pakāpeniski pieaugs, ja netiks veikti konkrēti izpratnes veidošanas pasākumi un netiks risināts šis smagais jautājums.
With Europe’s rapidly ageing population, the social and economic costs of malnutrition will rise steadily over the coming years unless concrete measures are taken to raise awareness and to address this serious problem.
Uztura paradumu uzlabošana, plašu uztura pamatnostādņu izstrāde veselības aprūpes speciālistiem un uztura terapijas pieejamības veicināšana pacientiem būtu izmaksu ziņā rentabls veids, kā risināt nepareiza uztura problēmu.
Improving dietary habits, developing comprehensive nutrition guidelines for healthcare professionals and promoting patients’ access to nutritional therapies would be cost-effective means of addressing the burden of malnutrition.
– Ņemot vērā problēmas apmērus un tās nepietiekamu atzīšanu, vai Komisija iesaistīsies visas Eiropas izpratnes veidošanas kampaņā par nepareiza uztura slogu Eiropā?
– Given the extent of the problem and its under-acknowledgment, will the Commission engage in a pan-European awareness-raising campaign on the burden of malnutrition in Europe?
– Ko Komisija plāno darīt (ieteikuma vai tiesību akta veidā), lai palīdzētu dalībvalstīm integrēt uzturu un uztura aprūpi valsts veselības aprūpes un slimību ārstēšanas stratēģijās?
– What is the Commission planning to do – in terms of proposing recommendations or legislation – in order to assist Member States to integrate nutrition and nutritional care in their public health and disease management strategies?
– Vai Komisija risinās jautājumu par nepareiza uztura problēmu vecāka gadagājuma personām, to iekļaujot rīcības plānā aktīvām vecumdienām, ko ierosinās 2011. gadā?
– Will the Commission address the burden of malnutrition in the elderly as part of its action plan on active ageing to be proposed in 2011?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000065/2011
Question for oral answer O-000065/2011
Verts/ALE grupas vārdā Temats: Regulas par toksisko atkritumu nosūtīšanu uz jaunattīstības valstīm īstenošana
on behalf of the Verts/ALE Group Subject: Enforcement of regulations on the shipping of toxic waste to developing countries
ES katru gadu saražo aptuveni septiņdesmit miljonus tonnu bīstamo atkritumu.
The EU produces some seventy million tons of hazardous waste every year.
Lai izvairītos no stingrajiem ES atkritumu apsaimniekošanas standartiem un mazāk maksātu par apstrādi, bīstamos atkritumu dažkārt iznīcināšanas nolūkā eksportē uz jaunattīstības valstīm.
To avoid strict EU waste management standards and to exploit lower treatment costs, hazardous and electronic waste is sometimes exported to developing countries for disposal.
Kaut arī Atkritumu sūtījumu regulā (ASR, (EK) Nr. 1013/2006) šāda nosūtīšana ir aizliegta, dati ziņojumos, ko Komisija saņem no dalībvalstīm, apliecina, ka šādu nelegālo sūtījumu skaits pieaug.
Though the Waste Shipments Regulation (WSR, (EC) No 1013/2006) prohibits this, data reported to the Commission by the Member States shows a growing number of these illegal shipments.
Pārbaudes un kontrole dažādās dalībvalstīs ir atšķirīga, un pastāv aizdomas, ka atkritumus izved no tām ES ostām, kurās kontrole ir visvājākā.
Inspections and controls vary greatly between Member States, and waste is suspected to be illegally exported through the EU ports with the least effective controls.
Papildus tam dalībvalstu ziņojumi par atsevišķiem nelegāliem sūtījumiem ir pretrunīgi un nepietiekami.
In addition, Member States' reporting on specific incidents of illegal waste shipments is inconsistent and insufficient.
Piemēram, gandrīz 70 % ES elektronisko atkritumu nav reģistrēti un tikai 33 % elektrisko un elektronisko atkritumu saskaņā ar ziņojumiem tiek apstrādāti saskaņā ar ES tiesību aktiem.
For instance, almost 70% of electronic waste in the EU is unaccounted for and only 33% of waste electrical and electronic equipment is reported to be treated according to EU legislation.
Vai Komisija piekrīt, ka ASR juridiskās neskaidrības un ES līmeņa kopīgu prasību trūkums par to, kā pārbaudīt atkritumu sūtījumus mazina regulas īstenošanas efektivitāti?
Does the Commission agree that a lack of legal clarity in the WSR, as well as a lack of common EU-wide requirements on how to carry out inspections of waste shipments, is undermining efforts to enforce the Regulation?
Kādas tiesiska rakstura darbības Komisija paredz veikt, lai novērstu ASR trūkumus?
What legal action does the Commission envisage to address the shortcomings of the WSR?
Vai Komisija piekrīt, ka ir jāpārskata ASR, lai to padarītu efektīvāku, īpaši attiecībā uz regulas 50. pantā minētajām pārbaudes prasībām?
Does the Commission agree that a revision of the WSR is required in order to make it more effective, particularly with respect to the inspection requirements of Article 50 of the Regulation?
Vai Komisija uzskata, ka īpašu ES pamatnostādņu pieņemšana par atkritumu sūtījumu vides pārbaudi papildus jaunajiem tiesību aktiem varētu īstenošanas iestādēm nodrošināt spēcīgu pamatu ASR faktiskajai īstenošanai un regulas obligātai ievērošanai?
Does the Commission consider that adoption of specific common EU guidelines on environmental inspections of waste shipment, in addition to new legislation, could provide enforcement bodies with solid background for the proper implementation and enforcement of the WSR?
Vai Komisija piekrīt, ka, īstenojot pamatnostādnes, varēs iegūt, analizēt un apmainīties ar salīdzināmiem datiem, kas savukārt ļoti palīdzētu risināt ar nelegālajiem sūtījumiem saistīto pārrobežu vides noziegumu jautājumu?
Does the Commission agree that guidelines would allow the collection, analysis and exchange of comparable data that in turn could greatly help in tackling the issue of trans-national environmental crime linked to illegal waste shipments?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000066/2011
Question for oral answer O-000066/2011
GUE/NGL grupas vārdā Temats: Noteikumu izpilde par toksisko atkritumu nosūtīšanu uz jaunattīstības valstīm
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Enforcement of regulations on the shipping of toxic waste to developing countries
Eiropas Savienības dalībvalstis katru gadu saražo bīstamos atkritumus milzīgos apjomos.
The European Union countries generate an enormous volume of toxic waste every year.
Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija lēš, ka līdz 2020. gadam ES radīto atkritumu apjoms varētu būt par 45 % lielāks nekā 1995. gadā.
The OECD estimates that, by 2020, the EU could be generating 45% more waste than in 1995.
Rezultātā palielinās tādu atkritumu sūtījumi, kuros ir bīstami atkritumi un kuri apdraud cilvēka veselību un vidi.
This leads to an increase of waste shipments which involve hazardous waste and create risks for human health and the environment.
Pētījumi liecina, ka trešās pasaules valstis ir kļuvušas par bīstamo atkritumu galveno galamērķi.
Investigations show that the third world countries have become the leading destination of hazardous waste.
Piemēram, Āfrika pamazām veidojas par atkritumu noglabāšanas uzņēmumiem svarīgāko darbības vietu.
Africa, for example, is gradually becoming the prime hunting ground for waste disposal companies.
Toksisko atkritumu ražotāji un brokeri, kuriem ES līmenī piesārņojuma kontroles maksas kļūst aizvien lielākas un drošības standarti stingrāki, ir atraduši izdevīgu situācijas risinājumu, kā izvairīties no šiem pienākumiem, proti, nosūtīt savus atkritumus uz valstīm, kur ir lēts darbaspēks un slikti tiek īstenots vides jomas regulējums, ja tāds vispār ir.
Faced with increasing costs of pollution controls and safety standards at EU level, toxic waste generators and brokers have found a convenient escape hatch to evade these liabilities by sending their waste materials to countries where labour is cheap and enforcement of environmental regulations is poor, if not altogether absent.
Lai gan spēkā ir Bāzeles Bīstamo atkritumu starptautisko pārvadājumu un to apglabāšanas kontroles konvencija un Atkritumu sūtījumu regula (EK) Nr. 1013/2006, bīstamo atkritumu nelegālais eksports un izgāšana rada tādus bezprecedenta draudus veselībai un videi, kuri skar miljonus iedzīvotāju jaunattīstības valstīs.
Despite the Basel Convention on the Transboundary Movement of Hazardous Wastes and Waste Shipment Regulation (EC) No 1013/2006, illegal exports and dumping of hazardous waste represent an unprecedented threat to the health and the environment of millions of inhabitants in developing countries.
Vai Komisija piekrīt, ka, neraugoties uz Eiropas un starptautiskajiem ierobežojumiem par toksisko atkritumu nosūtīšanu, radīto atliekvielu apjoms ne tikai nav samazinājies, bet dažos pēdējos gados pat ir pieaudzis un reizē ar šo palielinājumu nav ieviestas efektīvas atkritumu pārstrādes vai resursu saglabāšanas metodes?
Does the Commission agree that, in spite of the restrictions imposed by European and international legislation regarding toxic waste destination, not only has the volume of residues generated not gone down, over the last few years, but it has gone up, and this increase has not been accompanied by the implementation of effective waste recycling or resource conservation techniques?
Vai Komisija apzinās, kā bīstamo atkritumu sūtīšana uz jaunattīstības valstīm ietekmē vidi, tautsaimniecību un sabiedrību?
Is the Commission aware of the environmental, economic and social impact of sending hazardous waste to these countries?
Kāda informācija vai pētījumi par šiem jautājumiem ir Komisijas rīcībā?
What information or studies does the Commission have regarding this issue?
Kādus pasākumus Komisija veic, lai izvairītos no šādām situācijām, nepieļaujot minētās nelikumīgās darbības un nosakot piesārņotāju lielāku atbildību par tām?
What measures is the Commission taking to avoid these situations, preventing these illegal acts and ensuring that the polluters take responsibility for them?
Kādus pasākumus Komisija pieņems, lai palīdzētu šīm valstīm atgūties no minētajām negatīvajām sekām un it īpaši lai atjaunotu sagandētās augsnes un pilnu to ražošanas potenciālu?
What instruments will the Commission adopt to help these countries to reverse the abovementioned negative consequences and, in particular, to restore affected soils and their full production potential?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000067/2011
Question for oral answer O-000067/2011
GUE/NGL grupas vārdā Temats: ASV administrācijas lēmums atcelt aizliegumu attiecībā uz militāro komisiju tiesas procesiem Gvantanamo
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: US Administration decision to lift the suspension of 'military commission' trials at Guantánamo Bay
ASV prezidents Baraks Obama 2009. gada 22. janvārī deva rīkojumu „militārajām komisijām” neuzsākt jaunus procesus, tādējādi nosakot moratoriju iepriekšējās ASV administrācijas lēmumam, ar kuru militārajām komisijām bija ļauts tiesāt Gvantanamo līča aizturēšanas centrā ieslodzītos aizdomās turamos.
On 22 January 2009, President Obama ordered a suspension of the filing of new ‘military commission’ charges, freezing the preceding US Administration decision allowing trials of suspects detained in the Guantánamo Bay detention facility by military commissions.
Moratorija noteikšana nozīmēja, ka par terorismu aizdomās turamie būtu jātiesā federālajās civilajās tiesu iestādēs ASV teritorijā, turklāt prezidents Obama arī deva rīkojumu gada laikā slēgt Gvantanamo aizturēšanas centru.
The freeze implied that ‘terror suspects’ were to be tried in federal civilian courts on the US mainland, while President Obama also ordered the closure of Guantánamo within a year.
Šā gada 7. martā ASV prezidents atcēla pirms diviem gadiem noteikto moratoriju, tādējādi ļaujot atsākt militāro komisiju rīkotās prāvas, un uzdeva grozīt tiesību aktus, lai būtu iespējams neierobežoti ilgu laiku turēt aizturētos ieslodzījuma vietā, neizvirzot viņiem apsūdzību, kā tas notiek Gvantanamo.
On 7 March 2011, the US President lifted the 2-year freeze, hereby permitting the revival of ‘military commission’ trials and ordered the law to be amended to allow the practice of holding detainees indefinitely without charge, as happens in Guantánamo.
Ir izveidots arī pārskatīšanas process, kas ļaus lietas pārskatīt pēc pirmā gada un pēc tam — reizi četros gados.
A review process allowing cases to be reconsidered after the first year and then every 4 years thereafter has also been established.
Pašlaik Gvantanamo turpina atrasties 172 ieslodzītie, no kuriem aptuveni 40 ir paredzēts tiesāt vai nu krimināltiesās vai militārajās komisijās.
Some 172 detainees remain in Guantánamo, of whom around 40 have been earmarked for trial either by criminal courts or by military commissions.
Kopš 11. septembra notikumiem militārajās komisijās izskatīts vien neliels skaits lietu, vairumā gadījumu ar aizdomās turamajiem, kuri paši atzina savu vainu, savukārt civilajās tiesās sekmīgi izskatītas vairāk nekā 170 lietas pret terorismā apsūdzētajiem.
Since 11 September 2001, only a handful of cases have been dealt with by military commissions, mostly with suspects pleading guilty, while more than 170 prosecutions before civilian courts were successful.
Eiropas Parlaments vairākkārt aicinājis slēgt Gvantanamo aizturēšanas centru un atzinīgi vērtējis militāro komisiju darbības apturēšanu, aicinot ASV nodrošināt, ka Gvantanamo aizturētajiem tiek garantētas cilvēktiesības un pamatbrīvības, balstoties uz starptautiskajiem tiesību aktiem un ASV konstitucionālajām tiesībām, un ka ikviens ieslodzītais, pret kuru ASV ir pietiekami pierādījumi, bez vilcināšanās tiek pienācīgi tiesāts kompetenta, neatkarīga un objektīva tribunāla atklātā tiesas sēdē un notiesāšanas gadījumā turēts ieslodzījumā ASV.
The European Parliament has repeatedly called for the closure of the Guantánamo detention facility and welcomed the halting of the proceedings of military commissions, calling on the US to ensure that Guantánamo detainees are granted their human rights and fundamental freedoms, on the basis of international and United States constitutional law, and that any detainee against whom the United States has sufficient evidence is properly tried without delay in a fair and public hearing by a competent, independent, impartial tribunal and, if convicted, imprisoned in the United States.
Vai Padome un jo īpaši Savienības augstā pārstāve ārlietās sarunās ar ASV iestādēm paudīs ES nopietnās bažas par neseno lēmumu atcelt militāro komisiju darbības moratoriju, par neierobežoti ilgajiem aizturēšanas laikiem un par to, ka pastāvīgi tiek atlikta Gvantanamo līča aizturēšanas centra slēgšana?
Will the Council, and notably the EU High Representative for Foreign Affairs, raise with the US authorities the serious concern of the EU about the recent decision on the lifting of the suspension of military commission trials, on indefinite detention and on the continuous postponement of the closure of the Guantánamo Bay detention facility?
Vai Padome var sniegt sīkāku informāciju par to, cik bijušie ieslodzītie ir izmitināti ES teritorijā un kas notiek sarunās ar ASV par iespēju arī turpmāk izmitināt šos ieslodzītos?
Can the Council give detailed information on how many former detainees have been resettled on EU soil and on the state of negotiations with the US about possible further resettlements?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000068/2011
Question for oral answer O-000068/2011
Ir paredzēts arī pārskatīšanas process, kas ļaus lietas pārskatīt pēc pirmā gada un pēc tam — reizi četros gados.
A review process allowing cases to be reconsidered after the first year and then every 4 years thereafter has also been established.
Kopš 11. septembra notikumiem militārajās komisijās izskatīts vien neliels skaits lietu, vairumā gadījumu ar aizdomās turamajiem, kuri paši ir atzinuši savu vainu, savukārt civilajās tiesās sekmīgi izskatītas vairāk nekā 170 lietas pret terorismā apsūdzētajiem.
Since 11 September 2001, only a handful of cases have been dealt with by military commissions, mostly with suspects pleading guilty, while more than 170 prosecutions before civilian courts were successful.
Vai Komisija un jo īpaši Savienības augstā pārstāve ārlietās sarunās ar ASV iestādēm paudīs ES nopietnās bažas par neseno lēmumu atcelt militāro komisiju darbības moratoriju, par neierobežoti ilgajiem aizturēšanas laikiem un par to, ka pastāvīgi tiek atlikta Gvantanamo līča aizturēšanas centra slēgšana?
Will the Commission, and notably the EU High Representative for Foreign Affairs, raise with the US authorities the serious concern of the EU about the recent decision on the lifting of the suspension of military commission trials, on indefinite detention and on the continuous postponement of the closure of the Guantánamo Bay detention facility?
Vai Komisija ir kādreiz izvērtējusi visus attiecīgos dalībvalstu tiesību aktus, kā arī oficiālās un neoficiālās vienošanās starp dalībvalstu un ASV slepenajiem dienestiem saistībā ar cilvēktiesību ievērošanu?
Did the Commission ever undertake an evaluation of all relevant legislation in the Member States and of both formal and informal arrangements between Member State and US intelligence services, from a human rights perspective?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000069/2011
Question for oral answer O-000069/2011
GUE/NGL grupas vārdā Temats: Atbilstīga reaģēšana uz migrācijas plūsmu Ziemeļāfrikā un Vidusjūras reģiona dienvidos
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Appropriate response to the migration flows in North Africa and the Southern Mediterranean
Politisko revolūciju vilnis Ziemeļāfrikā ir saistīts ar migrācijas plūsmu,, jo cilvēki bēg no nestabilitātes un vardarbības, jo īpaši Lībijā.
The wave of political revolution in North Africa has been accompanied by migration flows as people flee instability and violence, particularly in the case of Libya.
Pagaidām šī kustība koncentrējas šajā reģionā (Tunisija, Ēģipte un Alžīrija).
So far, these movements have been confined to within the region (Tunisia, Egypt and Algeria).
Tomēr arī tiek ziņots, ka vairāki tūkstoši cilvēku (jo īpaši no Tunisijas un pēdējā laikā no Eritrejas) ir ieradušies Lampedūzā.
However, several thousand people (in particular Tunisians and, recently, Eritreans) are also reported to have arrived on the shores of Lampedusa.
Vai, ņemot vērā to, ka šī kustība prasa solidaritāti gan no kaimiņvalstu, gan ES puses, Padome var paskaidrot:
Given that these movements call for solidarity both towards neighbouring countries and within the EU, can the Council clarify: