natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Septiņus gadus pēc Amsterdamas līguma stāšanās spēkā un sešus gadus pēc Pamattiesību hartas deklarācijas pieņemšanas šķiet acīmredzami, ka šiem tekstiem ir jākļūst par stūrakmeni stratēģijai, kuras mērķis ir padarīt ES par brīvības, drošības un tiesiskuma telpu (ES Līguma 2. pants).
Seven years after the entry into force of the Amsterdam Treaty and six after the declaration of the Charter of Fundamental Rights, it appears evident that these texts must become the core of the strategy to transform the EU into an area of freedom, security and justice (Article 2 TEU).
Vai, atjauninot Hāgas programmu, Padome uzskata par vajadzīgu pienācīgi un efektīvi nodrošināt Hartā noteiktos principus, paskaidrojot saikni starp šiem principiem un katru noteikto mērķi?
When updating the Hague programme, does the Council not think that it should ensure that the principles which it itself proclaimed in the Charter are properly and effectively upheld, and that at the same time it should make the link between those principles and each specific objective more obvious?
Līdz ar to Parlaments prasa Padomei veikt nepieciešamos pasākumus, lai īpaši:
To this end, Parliament asks the Council to take all necessary steps notably to:
nodrošinātu, ka Pamattiesību aģentūras pilnvaras nav ierobežotas uz pirmo pīlāru, bet attiecas arī uz trešajam pīlāram (tiesu iestāžu un policijas sadarbība) piederīgajām jomām;
make sure that the competence of the Fundamental Rights Agency is not limited to the first pillar but also covers third-pillar issues (judicial and police cooperation);
grozītu Regulu (EK) Nr. 1049/2001 , lai tiktu ņemti vērā Eiropas Parlamenta apsvērumi;
modify Regulation (CE) No. 1049/2001 in order to take the European Parliament's position into account;
cik vien iespējams drīz pieņemtu pamatlēmumu par datu aizsardzību trešajā pīlārā, nodrošinot, lai tiktu izpildītas Lielbritānijas prezidentūras laikā pieņemtās saistības kopīgi pieņemt direktīvu par datu saglabāšanu;
adopt as soon as possible the Framework Decision on data protection in the third pillar, so as to comply with its commitment under the British Presidency to adopt it together with the Directive on data retention;
pieņemtu atbilstīgas iniciatīvas, lai atrisinātu jautājumu par savstarpējās uzticības trūkumu starp dalībvalstīm un nekavējoties pieņemtu pamatlēmumu par procesuālajām tiesībām, Eiropas pierādījumu orderi, kā arī lēmumu par cīņu pret rasismu un ksenofobiju;
take appropriate initiatives to remedy the lack of mutual trust between Member States and adopt without any further delay the Framework Decision on procedural rights, on the European Evidence Warrant and the decision on the fight against racism and xenophobia;
nodrošinātu iekšējo robežu kontroles atcelšanu ar jaunajām dalībvalstīm nākamajā gadā, lai veicinātu visu Eiropas Savienības pilsoņu tiesības brīvi pārvietoties.
abolish checks as early as next year at the borders between the old and the new Member States, in order to extend the right of free movement to all EU citizens.
Tā kā tiesību aizsardzības politika nav ticama bez iespējas nodot lietu izskatīšanai tiesā, Komisija ir tikko ierosinājusi svītrot pašreizējos ierobežojumus dalībvalstu tiesnešu vēršanās iespējām Tiesā (EKL 68. pants).
As a fundamental rights protection policy is not credible without the possibility of referral to a court, the Commission has just proposed lifting the current restrictions on access to the Court of Justice for national judges (Art. 68 TEC).
Vai Padome neuzskata, ka ir steidzami jāsāk ievērot Komisijas un EP ieteikumus un kopā ar Tiesu jānovērtē vēl nepieciešamie pasākumi, lai Hāgas programmas darbības laikā vismaz uz pusi samazinātu pašreizējo lietas izskatīšanas laiku Tiesā, jo īpaši, ņemot vērā lietas, kuras attiecas uz pamattiesībām?
Does the Council not consider it urgent to follow the suggestions made by the Commission and the Parliament and evaluate with the Court the steps still required to reduce at least by half, by the end of the Hague Programme, the current duration of proceedings, notably those which relate to fundamental rights?
Vai Padome ir gatava noteikt Tiesas kompetenci attiecībā uz iekšējo robežu šķērsošanu?
Is the Council prepared to adapt the powers of the Court as regards the crossing of internal borders (Art. 68.2 TEC)?
Kopš Tamperes Eiropadomes un īpaši pēc 11. septembra uzbrukumiem Eiropadome saskaras ar neatbilstību starp tās pieņemtajām stratēģijām un to īstenošanu, kā arī to, ka netiek veicinātas pamattiesības, pilsoņu brīvības, kas nodrošina pilsoņiem padziļinātu drošību.
Since Tampere and even more after the attacks of 11 September, the European Council has been faced with a gap between the strategies it agrees and their implementation and it is failing to promote fundamental rights and civil liberties and at the same time to increase the level of public security.
Komisija un Parlaments iesaka izmantot „pārejas klauzulas”, kas paredzētas EKL 42. un 67. pantā.
The Commission and the Parliament propose activation of the 'bridging clauses' provided for in Articles 42 TEU and 67 TEC.
Vai Padome gatavojas to ņemt vērā?
Does the Council intend to take up this suggestion?
Vai Padome arī nodrošinās pieņemto pasākumu pilnīgu transponēšanu un īstenošanu dalībvalstīs?
Will the Council also ensure that measures adopted are fully transposed and implemented at national level?
Vai Padome ar Eiropas Parlamentu apspriedīs Eiropola iekļaušanu Eiropas Savienības Līgumos, ņemot vērā, ka neviens Eiropola Konvencijas protokols nav stājies spēkā, jo dažas dalībvalstis tos nav ratificējušas?
Will the Council negotiate with the EP the integration of Europol into the EU Treaties, as none of the protocols to the Europol Convention has entered into force because of the reluctance of certain Member States to ratify them?
Vai Padome iesaistīsies atklātās debatēs par Prīmes līguma ietekmi un uzsāks sagatavošanās darbus, lai to iekļautu Eiropas Savienības struktūrā kā padziļinātu sadarbību?
Will the Council engage in a open debate on the implications of the Treaty of Prüm and launch preparatory work for its integration into the EU framework as enhanced cooperation?
Vai Padome paredz uzlabot situāciju patvēruma un imigrācijas politikas jomā un īpaši padziļināt sarunas ar Eiropas Parlamentu, lai pieņemtu direktīvu par to trešo valstu pilsoņu, kuri uzturas nelegāli, atpakaļnosūtīšanu, ar mērķi ieviest kopējus Eiropas standartus un izveidot skaidru Eiropas Atpakaļnosūtīšanas fonda juridisku pamatu?
Does the Council intend to advance in the field of immigration and asylum policies, with particular reference to the negotiations with the European Parliament for the purpose of adopting the Directive on the return of illegally staying third-country nationals, with a view to establishing common standards at EU level and creating a proper legal basis for the European Return Fund?
Vai Padome arī paredz vienlaicīgi īstenot kopēju politiku likumīgas imigrācijas jomā?
Will the Council also undertake to implement at the same time a common legal-immigration policy?
Vai Padome pienācīgi nodrošinās pamattiesības saistībā ar cīņu pret terorismu, jo īpaši attiecībās ar trešām valstīm, un to, ka netiek mīkstinātas Eiropas acquis prasības cilvēktiesību jomā?
Will the Council ensure that fundamental rights are properly upheld in the context of the fight against terrorism (and in particular in its relations with third countries) and that the EU human-rights acquis is not diminished?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0087/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0087/06
Temats Tiesības atteikties no dalības nelikumīgā karā
Subject: Right to refuse to participate in illegal war
Iebrukums Irākā neatbilda starptautiskajiem tiesību aktiem.
The invasion of Iraq was not covered by international law.
To nevarēja uzskatīt par likumīgu aizsardzības pasākumu atbilstīgi ANO Statūtiem un to ar rezolūciju nav atļāvusi ANO Drošības padome.
It could not be defended as an act of legal defence as defined in the UN Charter and it was not mandated by a resolution of the UN Security Council.
Sadams Huseins bija briesmīgs diktators, taču viņa valdības rīcībā nebija masu iznīcināšanas līdzekļu un viņš neorganizēja teroristu uzbrukumus ASV vai kādai citai valstij.
Saddam Hussein was a terrible dictator, but his government did not have weapons of mass destruction, nor was he hosting terrorists to attack the USA or any other country.
Kopš kara sākuma pasaule sastopas ar karadarbību, kas ir Ženēvas Konvencijā un citur noteiktu saistošu starptautisko tiesību aktu cilvēktiesību jomā pārkāpums.
Ever since the war started, the world has been confronted with acts of warfare which are in contravention of the binding rules of international humanitarian law as codified in the Geneva Conventions and elsewhere.
Aizvien vairāk militārpersonu, kuru dislokācija vai norīkojums tās piespiestu piedalīties Irākas karā, atsakās tikt dislocētas vai pārdislocētas un tiek apsūdzētas „dezertēšanā”, līdz ar to ir spiestas prasīt patvērumu trešās valstīs.
As it stands, an increasing number of military personnel whose deployment or assignment would otherwise force them to contribute to the war in Iraq are refusing to be deployed or redeployed and are accused of 'desertion' and therefore need to ask for asylum in third countries.
Šajā sakarā:
In this context:
Vai Padome ir informēta par Vācijas Bundesverwaltungsgericht 2005. gada 21. jūnija Leipcigā pieņemto lēmumu majora Florian Pfaff lietā, kurā tika atzītas viņa tiesības atbilstīgi savai sirdsapziņai atteikties pildīt īpašas pavēles pēc domstarpībām ar Vācijas Bundeswehr, kas sniedza atbalstu ASV iebrukumam Irākā, jo ar šo pavēļu izpildi tiktu pārkāpti starptautiskie tiesību akti?
Is the Council aware of the 21 June 2005 decision of the German 'Bundesverwaltungsgericht' in Leipzig in the case of Major Florian Pfaff, which recognised his right to refuse specific orders based on his conscience, after he disagreed with the German Bundeswehr providing support for the US invasion in Iraq because this would violate international law?
Vai Padome gatavo jaunus tiesību aktus atbilstīgi Padomes Direktīvai 2004/83/EK , lai sniegtu militārpersonām tiesības tikt atzītām par bēgļiem ES valstīs dezertēšanas gadījumos no nelikumīga kara?
Is the Council preparing new legislation as a follow-up to Council Directive 2004/83/EC , to make available to military personnel the right to be recognised as refugees in EU countries in cases where they desert from an 'illegal war'?
Kādus pasākumus Padome veic saistībā ar Eiropas drošības un aizsardzības politiku un ārpus tās, lai nepieļautu ES, tās dalībvalstu un personāla iesaisti nelikumīgā karā un dalību nelikumīgā karadarbībā?
What measures is the Council undertaking - in and beyond the European Security and Defence Policy and its missions - to prevent the EU, its Member States and its personnel getting involved in an 'illegal war' and/or acts of illegal warfare?
Kādi pasākumi tiek veikti gan sadarbībā ar NATO, gan individuāli dislocēto EDAP misiju sagatavošanā un īstenošanā, lai nepieļautu, ka dislocētās militārpersonas veic vai tiek piespiestas veikt tādas darbības, kuras varētu uzskatīt par kara noziegumiem?
In the preparation and implementation of ESDP-missions, both those in cooperation with NATO and those independently deployed, what measures are being taken to prevent military personnel deployed committing, or being forced to commit, practices which could constitute war crimes?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0088/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0088/06
Temats Dohas Attīstības programmas (DAP) sarunu kārtas apturēšana
Subject: Suspension of the negotiations on the Doha Development Agenda (DDA)
Vai Komisija var paskaidrot iemeslus, kāpēc G6 valstu tirdzniecības ministriem Ženēvā 23.–24. jūlijā neizdevās vienoties par kārtību, kādā pieejams lauksaimniecības un nelauksaimniecības preču tirgus, un kāpēc pēc tam tika pieņemts lēmums uz nenoteiktu laiku apturēt DAP sarunas?
Can the Commission explain the causes of the failure of G6 trade ministers to find an agreement on modalities in agriculture and non-agricultural market access in Geneva on 23-24 July and of the subsequent decision to suspend sine die the negotiations on the DDA?
Vai Komisija var sniegt pašreizējās situācijas novērtējumu un prognozēt DAP sarunu vēlākas atsākšanās iespējamību?
Can the Commission provide an assessment of the current situation and of the likelihood of the DDA negotiations resuming at a later stage?
Vai Komisija var novērtēt DAP sarunu apturēšanas iespējamo ietekmi uz jaunattīstības valstīm un paskaidrot, vai tā plāno uzņemties iniciatīvu, lai šīs valstis varētu atgūt apturēto sarunu rezultātā zaudētās iespējas?
Can the Commission evaluate the possible impact of the suspension of the DDA on developing countries and explain whether it intends to take any initiative to make up for the loss of opportunities suffered by these countries as a result of this suspension?
Vai Komisija var novērtēt DAP sarunu apturēšanas iespējamo ietekmi uz ES tirdzniecības politiku, īpaši attiecībā uz divpusējo un reģionālo sarunu programmu?
Can the Commission evaluate the possible impact of the suspension of the DDA on EU trade policy, in particular with respect to a programme of bilateral and regional negotiations?
Vai Komisija var novērtēt DAP sarunu apturēšanas iespējamo ietekmi uz daudzpusējas tirdzniecības sistēmu, īpaši attiecībā uz Strīdu izšķiršanas organizācijas darbību un PTO turpmāku institucionālo reformu?
Can the Commission evaluate the possible impact of the suspension of the DDA negotiations on the multilateral trading system, in particular with respect to the operation of the Dispute Settlement Mechanism and a future institutional reform of the WTO?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0089/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0089/06
Temats Dabas katastrofu novēršana Eiropā un to seku likvidēšana
Subject: Preventing natural disasters in Europe and dealing with their effects
2006. gada vasarā Eiropas Savienības dalībvalstis atkal skāra lielas dabas katastrofas.
In the summer of 2006 European Union Member States have yet again been hit by major natural disasters.
Daudzas dalībvalstis piedzīvoja ilgstošu un postošu sausumu, kas būtiski samazināja ražu un apdraudēja miljoniem zemnieku saimniecību pastāvēšanu.
Many Member States have been struck by persistent and debilitating droughts which have significantly lowered crop yields and threatened the survival of millions of farms.
Spānijā un Portugālē plosījās ugunsgrēki.
Spain and Portugal have been ravaged by fires.
Centrāleiropā, jo īpaši Polijā, lielam sausumam sekoja lietusgāzes un plūdi.
In Central Europe, particularly in Poland, a serious drought has been followed by torrential rains and flooding.
Ņemot vērā iepriekšminēto, dabas katastrofu novēršanas un to seku likvidēšanas jautājums ir kļuvis par Eiropas Savienības vissvarīgāko uzdevumu.
In view of this, preventing natural disasters and dealing with their effects has become a matter of the utmost importance for the European Union.
Pašsaprotami, ka, ņemot vērā notikušo dabas katastrofu mērogu, fiziskām personām un valstīm sniegtā pašreizējā atbalsta veidi ir neatbilstīgi.
It has also become clear that, given the scale of the natural disasters that have occurred, the current forms of aid provided to the individuals and countries affected are no longer adequate.
Parlaments jau ir iedziļinājies dabas katastrofu jautājumā un ir pieņēmis šādas rezolūcijas:
Parliament has already looked into the issue of natural disasters and has adopted the following resolutions:
2005. gada 14. aprīļa rezolūcija par sausumu Portugālē; 2005. gada 12. maija rezolūcija par sausumu Spānijā; 2006. gada 18. maija rezolūcija par dabas katastrofu lauksaimniecības aspektiem.
resolution of 14 April 2005 on the drought in Portugal, resolution of 12 May 2005 on the drought in Spain, resolution of 18 May 2006 on the agricultural aspects of natural disasters.
2005. gada 12. maija rezolūcijas par sausumu Spānijā 3. punktā Parlaments aicināja Komisiju „paātrināt izmēģinājuma projekta uzsākšanu, lai izveidotu Kopienas apdrošināšanas modeli vai atlīdzināšanas mehānismu”.
In paragraph 3 of the resolution of 12 May 2005 on the drought in Spain, Parliament called on the Commission 'for a swifter launch of the pilot project [...] for establishing a Community insurance regime or compensation mechanism'.
Kādu stadiju Komisija ir sasniegusi šā projekta izstrādē?
What stage has the Commission reached in setting up this project?
Kādus pasākumus Komisija ir veikusi, lai paātrinātu minētā projekta īstenošanu?
What steps has it taken to speed up its implementation?
Saistībā ar 2006. gada 18. maija rezolūciju par dabas katastrofu lauksaimniecības aspektiem, kādus pasākumus Komisija ir veikusi attiecībā uz Parlamenta pausto viedokli, jo īpaši 2.–6. punktā par vajadzību ES uzņemties lielākas finanšu saistības, lai likvidētu dabas katastrofu sekas?
In connection with the resolution of 18 May 2006 on the agricultural aspects of natural disasters, what measures has the Commission taken in response to the views expressed by Parliament, particularly in paragraphs 2 to 6, which point to the need for the Union to make a greater financial commitment to dealing with the effects of natural disasters?
Kopumā, ņemot vērā Eiropā notikušo dabas katastrofu mērogu, kā Komisija plāno palielināt veikto pasākumu efektivitāti, lai novērstu dabas katastrofas un likvidētu to sekas?
In general, given the scale of the natural disasters occurring in Europe, how will the Commission go about enhancing the effectiveness of action taken to prevent such disasters and deal with their effects?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0090/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0090/06
Temats Piespiedu darbu nometnes Eiropas Savienības teritorijā
Subject: Slave labour camps on EU territory
Pēdējās dienās Polijas, Itālijas un citu valstu sabiedrība bija satriekta, kad Itālija Foggia reģionā tika atklāta piespiedu darbu nometne, kurā sargu uzraudzībā, necilvēcīgos apstākļos tika turēti vairāk nekā simts poļu strādnieku, kuri bija nodarbināti piespiedu darbos.
Over recent days, the public in Poland, Italy and elsewhere have been deeply shocked by news of the discovery in the vicinity of Foggia in Italy of a slave labour camp in which more than one hundred Polish workers were held under guard in terrible conditions and forced to work.
Vairāki ieslodzītie izdarīja pašnāvību, tika izvirzīta arī hipotēze, ka tikuši nogalināti cilvēki.
Several of the camp inmates committed suicide and there are suspicions that some were murdered.
Atbilstīgi informācijai, kuru sniedza daži Polijas plašsaziņas līdzekļi (Radio RMF),ir pazīmes, kas ļauj domāt, ka šāda veida nometnes ir citās Eiropas Savienības dalībvalstīs, un ka tajās piespiedu darbiem varētu būt ieslodzīti dažādu valstu valstspiederīgie.
According to reports in the Polish media (the RMF radio station), there is reason to suspect that similar slave camps may exist in other EU Member States, and that people of various nationalities may be held and forced to work in them.
Eiropas Parlaments ir izmantojis daudzus gadījumus, lai aizstāvētu cilvēkus, kas ir vajāšanas upuri un nosodījis cilvēktiesību pārkāpumus valstīs ārpus Eiropas Savienības.
Parliament has on numerous occasions taken a stand in defence of the oppressed and denounced human rights violations in countries outside the EU.
Mēs esam pieņēmuši simtiem rezolūciju šajā jomā.
We have adopted hundreds of resolutions of this kind.
Pašlaik mēs sastopamies ar īpaši smagu cilvēktiesību pārkāpumu gadījumu Eiropas Savienības teritorijā.
Today, we are faced with an extremely grave instance of human rights violation on European Union territory.
Mums tas jāuzskata par signālu pat par trauksmes signālu.
We should treat this as a wake-up call.
Mēs nevaram pieļaut šo kaunpilno verdzības praksi pašā Eiropas centrā.
We cannot allow the shameful practice of slavery to go on in the heart of Europe.
Vai Komisija domā izrādīt iniciatīvu un pozitīvas atbildes gadījumā, kādu iniciatīvu, lai likvidētu piespiedu darbus Eiropas Savienības dalībvalstīs?
Given the above, does the Commission intend to take steps to put a stop to slave labour in EU Member States and, if so, what form will such steps take?
Vai tā domā izmantot savas pilnvaras šajā jomā un aicināt dalībvalstu valdības veikt kontroles un represīvus pasākumus, lai atbrīvotu Eiropu no šīs kaunpilnās paverdzināšanas prakses?
Does it intend to make use of its own powers in this matter, and also to call on Member State governments to take appropriate monitoring and enforcement measures, with a view to ridding Europe of the shameful practice of slave labour?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0091/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0091/06
Temats Izraēlas izmantotās ķekarbumbas Dienvidlibānā
Subject: Israel's use of cluster bombs in south Lebanon
Kopš uguns pārtraukšanas, ko ar ANO starpniecību panāca 14. augustā, ir kļuvis skaidrs, ka lauksaimniecības zemēs, mājsaimniecībās, dārzos un uz lielceļiem visā Dienvidlibānā ir izkaisītas nesprāgušas ķekarbumbas, kuras kara laikā raidījusi Izraēla.
Since the UN-brokered ceasefire took hold on 14 August, it has become clear that farmland, homes, gardens and highways across south Lebanon are littered with unexploded cluster bombs dropped by Israel during the war.
Līdz augusta beigām ANO atmīnēšanas eksperti bija atklājuši 100 000 nesprāgušu mazkalibra ķekarbumbu 359 dažādās vietās, un kopš tā laika katru dienu tām pievienojas citas vietas.
By the end of August UN clearance experts had detected 100 000 unexploded cluster bomblets at 359 separate sites, and new locations have been added every day since.
Tā rezultātā daudz Libānas civiliedzīvotāju ir nogalināti vai briesmīgi ievainoti, un, lai gan karš oficiāli ir beidzies, tiks nogalināti arī turpmāk, ja viņi dosies atpakaļ uz savām pilsētām un ciemiem un mēģinās atsākt kaut cik normālu dzīvi.
As a result, many Lebanese civilians have been killed or terribly wounded and will be killed in the future, even now the war is officially over, in their efforts to go back to their towns and villages and resume some type of normal life.
Lai gan Izraēlas armija ir paziņojusi, ka ķekarbumbu izmantošana ir „tiesiska saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem un atbilstīga starptautiskiem standartiem”, vai Padome piekrīt viedoklim, ka šādu ieroču lietošana blīvi apdzīvotās teritorijās pret civiliedzīvotājiem šā kara laikā ir bijusi prettiesiska un ka tādējādi tiek pārkāpta Ženēvas Konvencija?
Although the Israeli army has said that its use of cluster bombs has been 'legal under international law and in conformity with international standards', does the Council share the opinion that the use of such weapons in civilian and densely populated areas during this war has been illegal and in violation of the Geneva Conventions?
Cik daudz ES līdzekļu, kas piešķirti reģiona pārstrukturēšanai un atjaunošanai, būs jāiegulda, lai Dienvidlibānā atmīnētu nesprāgušo munīciju, tai skaitā ķekarbumbas, sauszemes mīnas un ieroču čaulas no vājināta urāna, un cik ilgā laikā šo uzdevumu pabeigs?
How much EU money allocated to assist in the restructuring and rehabilitation of the region will have to be invested to clear the unexploded ordnance, including cluster bombs, landmines and depleted uranium shells in south Lebanon, and how long will it take to complete this task?
Kādi kontakti ir uzsākti ar Izraēlas valdību, lai pārliecinātu Izraēlas pusi par piedalīšanos šajā uzdevumā?
What contacts have been taken up with the Israeli Government to persuade the Israelis to participate in this task?
Kā tā līdz šim ir reaģējusi?
What has been their reaction so far?
Vai ES ir risinājusi dialogu ar ASV valdību par viņu izmeklēšanu attiecībā uz ASV ražotajām ķekarbumbām, kuras Izraēla izmantojusi Dienvidlibānā, un, ja tas noticis, kāds līdz šim ir bijis šā dialoga iznākums?
Has the EU established a dialogue with the US Government about its investigation into Israel's use of US-manufactured cluster bombs in south Lebanon and if so, what has been the outcome of that dialogue so far?
Kādi pasākumi ir veikti, lai Eiropas gaisa telpa un lidlauki netiktu izmantoti ASV ražoto ķekarbumbu tālākai transportēšanai uz Izraēlu?
What measures have been taken to prevent European airspace and airfields being used for further transports of US-manufactured cluster bombs to Israel?