natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Marķēšanas prasības konservētiem zivju produktiem (jo īpaši tunzivju konserviem) vienīgi uzliek ražotājiem par pienākumu norādīt, kur zivis ir tikušas apstrādātas, bet ne — kur tās nozvejotas.
Labelling requirements for canned fish products (especially canned tuna) only oblige producers to state where the fish was processed, not where it was caught.
Tomēr informācijai uz konservu kārbām par izcelsmes vietu ir būtiska nozīme, ja mēs vēlamies, lai patērētāji varētu izdarīt informētu izvēli, piemēram, ja viņi nevēlētos lietot patēriņā zivis, kas iegūtas tādā zveja, kas nav ilgtspējīga.
However, information on cans about the place of origin is essential if we want consumers to be able to make an informed choice if, for example, they do not wish to consume fish from non-sustainable fishing.
Turklāt patērētājiem arī ir nepieciešama informācija par precīzu izcelsmes vietu, lai izvairītos no tādu zivsaimniecības produktu pirkšanas, kas nozvejotas nelegāli (NNN) un/vai kuru izcelsme ir ļoti piesārņotos ūdeņos (sk. arī vairākus rakstiskos jautājumus, kas nesen iesniegti par to).
Furthermore, consumers also need information about the exact place of origin in order to avoid buying fisheries products caught illegally (IUU) and/or originating from heavily contaminated waters (see also several written questions recently tabled concerning this issue).
Komisija nesen pieņēma Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 297/2011, ar ko pēc avārijas Fukusimas atomelektrostacijā paredz īpašus nosacījumus, kuri reglamentē Japānas izcelsmes pārtikas un barības importu un pārtikas un barības sūtījumus no Japānas, un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 506/2011.
The Commission has recently adopted Commission Implementing Regulation (EU) No 297/2011, imposing special conditions governing the import of feed and food originating in or consigned from Japan following the accident at the Fukushima nuclear power station, and Commission Implementing Regulation (EU) No 506/2011.
Tomēr minēto pasākumu rezultāti vēl nav „kļuvuši taustāmi” un pasākumiem var būt tikai ierobežota iedarbība.
However, the results of the above measures have not materialised yet and the measures may only have a limited effect.
Kā Komisija ir paredzējusi aizsargāt ES pilsoņus no ievestiem konservētiem zivsaimniecības produktiem, kuri varētu būt nozvejoti nelegāli un/vai piesārņotos ūdeņos, bet pārstrādāti konservos tādās valstīs, kas ir parakstījušas ekonomisko partnerattiecību nolīgumus ar ES, kuros ir paredzēts konservētu zivsaimniecības produktu imports?
How does the Commission intend to protect EU citizens from imported canned fisheries products which may have been caught illegally and/or in contaminated waters but were canned in countries which have signed Economic Partnership Agreements with the EU providing for the import of tinned fisheries products?
Vai Komisija varētu darīt zināmu, kādus savlaicīgus pasākumus un adekvātus tiesību aktus tā ir paredzējusi pieņemt, lai nodrošinātu, ka Eiropā patērētāji saņem adekvātu informāciju par tādu konservētu zivsaimniecības produktu precīzu izcelsmes vietu, kuri jo īpaši nāk no piesārņotiem reģioniem?
Could the Commission say what timely measures and adequate legislation it intends to adopt in order to ensure that European consumers are adequately informed about the exact place of origin of canned fisheries products coming in particular from contaminated areas?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000164/2011
Question for oral answer O-000164/2011
ECR grupas vārdā Temats: Pašreizējais stāvoklis attiecībā uz sarunām ar Austrāliju, ASV un Kanādu par pasažieru datu reģistru ziņu izmantošanu un nodošanu
on behalf of the ECR Group Subject: State of play regarding the negotiations with Australia, the US and Canada on the use and transfer of passenger name record (PNR) data
Vai Komisija uzskata, ka biežums, ar kādu ASV iestādes ad hoc izmanto tādu lidsabiedrību datus ( PULL metode), kuras jau izmanto PUSH metodi, atbilst ar ASV noslēgto nolīgumu normām?
Does the Commission consider the frequency of ad hoc PULLs by the US authorities from the systems of carriers that are already using the PUSH method, in line with the provisions of the existing agreement with the US?
Kādus secinājumus Komisija izdara, vadoties no par sava juridiskā dienesta sniegtā juridiskā atzinuma?
What conclusions does the Commission draw from the legal opinion of its own legal service?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000165/2011
Question for oral answer O-000165/2011
ALDE grupas vārdā Temats: Pašreizējais stāvoklis attiecībā uz sarunām ar Austrāliju, ASV un Kanādu par pasažieru datu reģistru ziņu izmantošanu un nodošanu
on behalf of the ALDE Group Subject: State of play regarding the negotiations with Australia, the US and Canada on the use and transfer of passenger name record (PNR) data
Vai Komisija uzskata, ka biežums, ar kādu ASV iestādes ad hoc izmanto tādu lidsabiedrību datus ( PULL metode), kuras jau izmanto PUSH metodi, atbilst ar ASV noslēgto nolīgumu normām?
Does the Commission consider the frequency of ad hoc PULLs by the US authorities from the systems of carriers that are already using the PUSH method to be in line with the provisions of the existing agreement with the US?
Kādus secinājumus Komisija izdara, vadoties no sava juridiskā dienesta sniegtā juridiskā atzinuma?
What consequences does the Commission envisage from the legal opinion of its own legal service?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000166/2011
Question for oral answer O-000166/2011
Juridiskā komiteja komitejas vārdā Temats: Hāgas konference - konvenciju ratifikācija
on behalf of the Committee on Legal Affairs Subject: The Hague Conference - ratification of conventions
Ņemot vērā agrākos Komisijas paziņojumus, kuros izteikts atbalsts Hāgas konferences darbam, kādus pasākumus Komisija līdz šim ir veikusi un kādas darbības ir paredzētas turpmāk, lai mudinātu dalībvalstis ratificēt pirms 2000. gada pieņemtās Hāgas konvencijas?
In view of its previous statements promoting the work of the Hague Conference, what measures has the Commission taken to date, and what further actions are envisaged, to encourage Member States to ratify the pre-2000 Hague Conventions.
Ko Komisija dara, lai mudinātu trešās valstis pievienoties Hāgas konvencijām, ņemot vērā to, ka tas ir ES pilsoņu interesēs?
What is the Commission doing to encourage non-member countries to accede to the Hague Conventions, given that this is in the interest of EU citizens?
Vai šim mērķim tiks izmantoti Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) resursi?
Will it be using the resources of the European External Action Service (EEAS) to that end?
Vai EĀDD darbinieki tiks apmācīti un aprīkoti tā, lai spētu palīdzēt pilsoņiem un valstu pārvaldēm praktisku jautājumu risināšanā uz vietas saistībā ar Hāgas konvencijām, it īpaši attiecībā uz konvenciju par bērnu nolaupīšanu?
Will EEAS staff be trained and equipped so as to able to assist citizens and central authorities with the practical workings of the Hague Conventions, particularly the child abduction convention, on the ground?
Vai Komisija plāno nodrošināt papildu finansiālu atbalstu notiekošajiem un turpmākajiem Hāgas konferences projektiem, it īpaši attiecībā uz starptautisko surogāciju?
Does the Commission envisage providing supplementary financial support to sustain current and future projects of the Hague Conference, in particular with regard to international surrogacy?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000167/2011
Question for oral answer O-000167/2011
ALDE grupas vārdā Temats: ES atbalsts bēgļiem un demokrātiskās pārejas procesam Tunisijā
on behalf of the ALDE Group Subject: EU support for refugees and for the democratic transition process in Tunisia
Eiropas Savienība 2011. gada 14. janvārī paziņoja par apņēmību atbalstīt demokratizācijas procesu Tunisijā.
The EU announced its commitment to supporting the democratic process in Tunisia as from 14 January 2011.
ES piegādāja humāno palīdzību simtiem tūkstošu bēgļu uzņemšanai, kuri ieradās Tunisijā pēc tam, kad Lībijā sākās sacelšanās un kaujas, un sekmēja bēgļu nometņu izveidošanu un trešo valstu valstspiederīgo atgriešanos attiecīgajā izcelsmes valstī.
It has delivered humanitarian aid for the reception of hundreds of thousands of refugees who have arrived in Tunisia since the uprising and the fighting in Libya, and has helped to set up refugee camps and repatriate third-country nationals to their countries of origin.
Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) pārstāvis 2011. gada 15. jūnijā Eiropas Parlamenta Cilvēktiesību apakškomitejā ziņoja, ka nometnēs vēl arvien atrodas 6000 cilvēku un ka ir saņemti solījumi izmitināt 780 bēgļu.
On 15 June 2011, at a meeting of Parliament’s Subcommittee on Human Rights, the European External Action Service (EEAS) representative reported that 6 000 persons remained in the camps and that pledges to resettle 780 refugees had been made.
Vai Komisija var norādīt, kuras dalībvalstis ir apņēmušās uzņemt bēgļus?
Can the Commission indicate which Member States have pledged to take in refugees?
Vai Komisija var informēt Parlamentu par situāciju sarunās ar Padomi un dalībvalstīm par to bēgļu uzņemšanu, kuru lietā ir pieņemts pozitīvs lēmums?
Can the Commission inform Parliament about the state of play on the discussions with the Council and the Member States on the reception of refugees whose cases have been accepted?
ES arī paziņoja, ka papildus humānajai palīdzībai būs pieejams finansiāls atbalsts, lai risinātu ekonomisko krīzi, kuru radījusi ienākumu samazināšanās no tūrisma un tirdzniecības ar Lībiju.
The EU also announced that, in addition to humanitarian aid, financial support would be made available to address the economic crisis resulting from the fall in revenue from tourism and the decline in trade with Libya.
EĀDD pārstāvji Cilvēktiesību apakškomitejai apstiprināja, ka finanšu instrumenti jau ir izvēlēti.
The EEAS has confirmed to the Subcommittee on Human Rights that the financial instruments have been identified.
Tomēr līdzekļi vēl nav piešķirti.
However, the funds have not yet been released.
Vai Komisija var informēt Parlamentu par to, kad tas tiks izdarīts?
Can the Commission inform Parliament about the date for release of the funds?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000168/2011
Question for oral answer O-000168/2011
S&D grupas vārdā Temats: Norīkoto darbinieku darba apstākļi EPR tipa reaktora celtniecības vietā Flamanvilā (Francijā)
on behalf of the S&D Group Subject: Working conditions of posted workers in the EPR construction site in Flamanville (France)
Līdz mums ir nonākusi informācija, ka liels skaits norīkoto darbinieku no dažādām dalībvalstīm, kurus ir pieņēmis darbā uzņēmums Atlanco un kuri ir nodarbināti reaktora būvniecībā Flamanvilā pie pasūtītājuzņēmuma Bouygues , kas ir EDF apakšuzņēmums, dzīvo un strādā pazemojošos un bīstamos dzīves un darba apstākļos un ir sociāli neaizsargāti un, lai gan ir iesaistījušās valsts un Eiropas līmeņa arodorganizācijas, attiecībā pret viņiem varētu būt pārkāptas ES un valsts darba un sociālās tiesības.
It has come to our attention that a large number of posted workers from different Member States hired by the Atlanco company, seconded to the construction site of a plant in Flamanville for the Bouygues client company, which is a subcontractor of the EDF company, are suffering abusive and hazardous living and working conditions and a lack of social protection, and that, despite the intervention of national and European trade unions, there might be infringements of EU and national labour and social legislation.
Dažādas valstspiederības norīkotos darbiniekus pieņem darbā uzņēmums Atlanco (darbā pieņemšanas aģentūra Īrijā) vienā dalībvalstī, norīko darbā uz trešo dalībvalsti (Franciju) un algas maksā caur tās pašas grupas uzņēmumu Kiprā.
Posted workers of different nationalities are hired in one Member State by Atlanco (a recruitment agency based in Ireland), seconded to a third Member State (France) and paid through a sister company based in Cyprus.
Šīs neskaidrās situācijas rezultātā darbinieki nezina, kurā dalībvalstī viņi maksā nodokļus un sociālās iemaksas un uz kādu sociālo aizsardzību viņiem ir tiesības, ja iemaksas patiešām tiek maksātas.
As a result of this unclear situation, they do not know to which Member State the payment of their taxes and social contributions goes, or to which type of social protection they are entitled, if indeed contributions are paid.
Kā Komisija nodrošina, ka Francija īsteno darbinieku norīkošanas direktīvu un ka darbiniekiem ir visas pienākošās tiesības, tostarp tiek veiktas sociālās apdrošināšanas iemaksas un tiek nodrošināta vienlīdzīga attieksme?
How is the Commission ensuring that France implements the Posting of Workers Directive and that workers enjoy the full rights they are entitled to, including social security payments and equal treatment?
Ko Komisija plāno darīt, lai nodrošinātu, ka darbinieku norīkošanas direktīva netiek izmantota kā instruments negodīgai attieksmei pret darbiniekiem un ka netiek pasliktināti darba un sociālie apstākļi?
What is the Commission planning to do in order to ensure that the Posting of Workers Directive is not used as an instrument to mistreat workers and undercut labour and social conditions?
Ko Komisija var darīt, lai nodrošinātu, ka tiek ievēroti sociālās jomas un darba tiesību akti, ja uz darba attiecībām vienlaicīgi attiecas četru dažādu dalībvalstu tiesību akti?
What can the Commission do to make sure social and labour legislation is respected when the employment relationship involves four different Member States at the same time?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000169/2011
Question for oral answer O-000169/2011
17. maijā publicēja informāciju par jauna līguma piešķiršanu Microsoft „attiecībā uz Microsoft augsta līmeņa pakalpojumu iegādi”, lai ES iestādēm un aģentūrām piegādātu personālos datorus un atjauninātu operētājsistēmas, ieviešot Windows 7. versiju.
On 17 May, the Commission published the award of a new contract with Microsoft for ‘the acquisition of Microsoft high-level services’ to supply PCs in the EU institutions and agencies with a migration to the Windows 7 operating system.
Līguma kopējā vērtība ir 45 miljoni euro tirgus cenās.
The contract is worth a total of EUR 45 million in market value.
Publikācijā par līgumu ir teikts, ka līgumu noslēdza, īstenojot iepirkuma sarunu procedūru, iepriekš nepublicējot līguma paziņojumu.
The publication of the contract states that the contract was entered into using a negotiated procedure without prior publication of a contract notice.
Saskaņā ar Finanšu regulas 89. panta 2. punktu „par visiem publiskā iepirkuma līgumiem rīko iespējami plašu konkursu, izņemot 91. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētās pārrunu procedūras gadījumus”.
According to Article 89(2) of the Financial Regulation, ‘all procurement contracts shall be put out to tender on the broadest possible base, except when use is made of the negotiated procedure referred to in Article 91(1)(d)’.
Jāsecina, ka iepirkuma sarunu procedūru var piemērot īpašos un noteikta skaita gadījumos.
Thus the negotiated procedure can be applied in specific and restricted circumstances.
Lēmumā ir līguma piešķiršanu ir teikts, ka iepirkuma sarunu procedūras piemērošanas šajā gadījumā pamatojums bija „tehniskas dabas”, ņemot vērā, ka iesaistītās struktūras savā IT infrastruktūrā jau izmanto Microsoft izstrādājumus un ka pakalpojumu sniegšanu reglamentē starptautisks licencēšanas nolīgums, kurā ir noteiktas attiecīgo izstrādājumu licencēšanas tiesības.
The award of the contract states that in this case the justification for the negotiated procedure was ‘technical’, given that the participating bodies already use Microsoft products for part of the IT infrastructure and because the supply of services is subject to the Interinstitutional Licensing Agreement, which governs the licensing rights for the products concerned.
Tajā pašā laikā Komisija, piemēram, atbildē uz rakstisko jautājumu P-003807/2011 pauda nelokāmu nostāju, norādot, ka Microsoft izstrādājumu iepirkuma sarunu procedūras izmantošanu nenoteica tehniskā atkarība: „Komisija nav atkarīga (vai nesaraujami saistīta) no viena vienīga programmatūras ražotāja.”
At the same time, the Commission has been adamant to point out that using the negotiated procedure was not the result of a technical lock-in to buy Microsoft, for instance in its response to written question P-003807/2011 : ‘The Commission does not rely on (or is locked into) one single software vendor.’
Vai Komisija, lūdzu, varētu paskaidrot, kā var nebūt iekšēji pretrunīga argumentācija par labu iepirkuma sarunu procedūrai tehnisku iemeslu dēļ, kas ir pretēji ES politikas mērķiem, ja Komisija nav atkarīga no konkrētā ražotāja?
Could the Commission please explain how it is not inherently contradictory to argue for the negotiated procedure for technical reasons whilst not being locked-in, in contradiction with stated EU policy objectives?
Ja pastāv alternatīvas, kādi ir iemesli tam, ka saistībā ar vajadzību pēc jaunas programmatūras, netika izsludināts atklāts konkurss?
If there are alternatives, what are the reasons for not subjecting the need for new software to an open competition?
Paziņojumā par līguma piešķiršanu kā piešķiršanas kritērijs ir minēts „viszemākā cena”.
The award notification also states the award criterion as ‘lowest price’.
Tomēr, kā Komisija var izvērtēt Microsoft piedāvājumu kā piedāvājumu ar „viszemāko cenu”, ja nav rīkots atklāts konkurss un nav bijušie iesniegti alternatīvie piedāvājumi?
However, how can the Commission assess Microsoft’s offer as the ‘lowest price’ when there has been no open competition and therefore there have been no alternative offers?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000170/2011
Question for oral answer O-000170/2011
PPE grupas vārdā Temats: Pašreizējais stāvoklis attiecībā uz sarunām ar Austrāliju, ASV un Kanādu par pasažieru datu reģistru ziņu izmantošanu un nodošanu
on behalf of the PPE Group Subject: State of play regarding the negotiations with Australia, the US and Canada on the use and transfer of passenger name record (PNR) data
Vai Komisija var paskaidrot, piemēram, kā tā ir secinājusi, ka personas datu reģistru ziņu ieguve un izmantošana atbilst tiesībās noteiktajiem nepieciešamības un proporcionalitātes principam?
Can the Commission explain in particular how it has established that the collection and use of PNR comply with the legal requirements of necessity and proportionality?
Tā kā vienoti pieņemtā profila izstrādes definīcija, kas balstās uz spēkā esošiem starptautiskiem dokumentiem, varētu būt lietderīga personas datu reģistru ziņu ieguves un apstrādes un profila izstrādes pasākumu savstarpējo saikņu novērtējumā, vai Komisija uzņemtos šādas definīcijas izstrādi?
Given that a uniform agreed definition of profiling, on the basis of international documents in force, could help to assess the links between the collection and processing of PNR data and profiling activities, would the Commission agree to work on such a definition?
Vai Komisija var sīki precizēt turpmākos tiesību aktus, kuros būtu paredzēts, ka Kanāda sistemātiski nodod ASV personas datu reģistrus?
Can the Commission give details of forthcoming legislation that makes provision for the systematic transfer of PNR from Canada to the US?
Kādas Komisijas skatījumā būs tās juridiskā dienesta sniegtā juridiskā atzinuma sekas?
What does the Commission think the consequences of the legal opinion of its own legal service will be?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000171/2011
Question for oral answer O-000171/2011
GUE/NGL grupas vārdā Temats: Zivju konservu izcelsmes vieta
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Place of origin of processed fishery products
Saskaņā ar Savienības tiesību aktiem (Regulu (EK) Nr. 2065/2001 un Regulu (EK) Nr. 104/2000) patērētāji ir jāinformē par svaigu zivju un akvakultūras produktu nozvejas vai audzēšanas vietu.
Under the EU legislation in force, i.e. Regulation (EC) No 2065/2001and Regulation (EC) No 104/2000, consumers of fresh fish or aquaculture products should be informed of the products' place of catch or breeding.
Tomēr attiecībā uz zivju konserviem (jo īpaši tunču konserviem) uz etiķetes ir jānorāda tikai zivju pārstrādes vieta, taču ne nozvejas vieta.
However, for processed fishery products, and in particular processed tuna products, the only obligation in force is that of indicating on the label where the fish was processed: there is no obligation to indicate the place of catch.
Konservu etiķetē ietvertā informācija par zivju nozvejas vietu patērētājiem ļautu izdarīt uz zināšanām balstītu izvēli, kā arī novērstu nelegālā, nereglamentētā un nepaziņotā (NNN) zvejā iegūtu produktu tirdzniecību.
To indicate the place where the fish was caught on the labels of processed products would be positive for consumer choice in a context of full information and awareness, and would also help prevent the marketing of products of illegal, undeclared and unregulated (IUU) fishing.
Vai Komisija varētu izklāstīt, kādus pasākumus un tiesību aktus tā plāno pieņemt, lai Eiropas patērētāji saņemtu pienācīgu informāciju par zivju konservu izcelsmes vietu?
Can the Commission indicate what measures or legislation it intends to adopt in order to ensure that consumers in the EU are properly informed concerning the origin of processed fishery products?
Kādus pasākumus Komisija veic, lai Savienībā novērstu NNN zvejā iegūtu produktu tirdzniecību?
Can the Commission state what measures are being taken with a view to preventing the marketing within the EU of the products of IUU fishing?
Cik lieli līdzekļi tiek piešķirti dalībvalstīm, lai to rīcībā būtu pietiekami resursi (cilvēkresursi, finanšu un tehniskie līdzekļi), ar kuriem īstenot spēkā esošajos noteikumos paredzētos pasākumus attiecībā uz NNN zveju?
Can it state what resources are being allocated to the Member States to ensure that they have sufficient resources (human, financial and technological) for implementing the measures provided for in the regulations in force on IUU fishing?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000172/2011
Question for oral answer O-000172/2011
Verts/ALE grupas vārdā Temats: Atšķirības novēršana starp tiesību aktiem par korupcijas apkarošanu un realitāti
on behalf of the Verts/ALE Group Subject: Closing the gap between anti-corruption law and reality
Komisija 2011. gada 6. jūnijā pieņēma korupcijas apkarošanas tiesību aktu kopumu, iekļaujot tajā paziņojumu par korupcijas apkarošanu ES, lēmumu par ES pretkorupcijas ziņošanas mehānisma izveidi, ziņojumu par Padomes Pamatlēmuma 2003/568/TI par korupcijas apkarošanu privātajā sfērā īstenošanu un ziņojumu par ES līdzdalības nosacījumiem Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupā ( GRECO ).
On 6 June 2011 the Commission adopted an anti-corruption package, which includes a communication on fighting corruption in the EU, a decision establishing an EU anti-corruption reporting mechanism, a report on the implementation of Council Framework Decision 2003/568/JHA on combating corruption in the private sector, and a report on the modalities of EU participation in the Council of Europe Group of States against Corruption (GRECO).
Parlaments atzinīgi vērtē korupcijas apkarošanas tiesību aktu kopumu, ņemot vērā korupcijas izraisītās lielās izmaksas (aplēses liecina, ka tās sasniedz 120 miljardus euro gadā), tās negatīvo ietekmi uz ekonomiku, konkurenci un iekšējo tirgu, kā arī sabiedrības skaidri pausto atbalstu ES pasākumiem korupcijas apkarošanai (78 %, Eirobarometra dati, 2009. gada decembrī).
Parliament welcomes the anti-corruption package, which addresses the high costs of corruption (estimated at EUR 120 billion annually), its distorting impact on the economy, competition and the internal market, and the public’s firm expectation that the EU should take action to combat corruption (78%, Eurobarometer, December 2009).
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000173/2011
Question for oral answer O-000173/2011
Verts/ALE grupas vārdā Temats: Atšķirības novēršana starp pretkorupcijas tiesību aktiem un realitāti
on behalf of the Verts/ALE Group Subject: Closing the gap between anti-corruption law and reality