natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pārredzamība saskaņā ar LES 1. un 11. pantu ir ES lēmumu pieņemšanas iestāžu pamatprincips, turklāt LESD 15. pantā sabiedrībai ir piešķirtas tiesības piekļūt dokumentiem.
Transparency is a core principle for the institutions in EU decision-making, under Articles 1 and 11 of TEU, in addition to Article 15 of TFEU giving the public the right of access to documents.
Vai Komisija šajā sakarībā izveidos ērti lietojamu tīmekļa vietni, kurā tiks publicēti visi uzaicinājumi pieteikt dalību, norādītas visas pašreizējās ekspertu grupas, iekļaujot dalībnieku pilnu sarakstu, kā arī tiks publicēti visi sēžu protokoli?
Will the Commission, in this regard, set up a user-friendly website on which all public calls for applications will be published, all existing expert groups with their full membership attached, as well as all minutes made available to the public?
Ja atbilde ir „jā”, kā un kad tas tiks izdarīts?
If so, how will this be done and within what time span?
Ja atbilde ir „nē”, vai Komisija var paskaidrot, kāpēc?
If not, can the Commission explain why not?
Kāpēc pirms galīgā lēmuma pieņemšanas Komisija neapspriedās ar Parlamentu par programmas pārskatīšanu, ņemot vērā, ka pārredzamība ir jautājums, kas kļuvis kopīgs gan Komisijai, gan Parlamentam?
Why has the Commission not consulted Parliament before taking its final decisions on the revision of the framework, since transparency has become an issue of common concern to both the Commission and Parliament?
Vai Komisija šajā jautājumā vēlas apspriesties ar Parlamentu?
Is the Commission willing to do so?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000010/2011
Question for oral answer O-000010/2011
ECR grupas vārdā Temats: Nākamajā plānošanas periodā MVU finansiālajam atbalstam paredzēto ES instrumentu pārskatīšanas praktiskie aspekti
on behalf of the ECR Group Subject: Practical aspects regarding the revision of EU instruments to support SME finance in the next programming period
Mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kuru skaits ES sasniedz 23 miljonus, ir būtiska loma ekonomikas izaugsmes, sociālās kohēzijas un darbavietu izveides veicināšanā.
The 23 million small and medium-sized enterprises (SMEs) in the EU play a fundamental role in contributing to economic growth, social cohesion and job creation.
MVU ir inovāciju avots un ir būtiski svarīgi pastāvīgas un pieaugošas nodarbinātības nodrošināšanā ES.
SMEs are a major source of innovation and are vital for sustaining and expanding employment in the EU.
Vairāku iemeslu — banku sektora aizvien pieaugošās sensibilitātes pret risku, nesekmīgas tirgus darbības, inovāciju un elastīgu finanšu instrumentu trūkuma vai pašreizējo shēmu strukturēšanas un sarežģītības — dēļ Eiropas finanšu tirgi pašlaik nespēj MVU nodrošināt tiem nepieciešamos finansējuma veidus.
For a number of reasons the European financial markets are currently not able to provide SMEs with the forms of finance they need, be it due to a growing risk sensitivity in the banking sector, market failures, a lack of innovative and flexible financing instruments, or the structuring and complexity of existing schemes.
Ņemot vērā gatavošanos nākamajam plānošanas periodam pēc 2013. gada, vai Komisija plāno lielāku uzmanību pievērst tiem instrumentiem, kas jau tiek sekmīgi izmantoti, bet līdz šim nav bijuši pietiekami apjoma un darbības jomas ziņā (piemēram, konkurētspējas un inovāciju programma)?
In view of the preparation of the next programming period after 2013, does the Commission intend to put a stronger emphasis on those instruments which are already working successfully but are so far insufficient in volume and scope (e.g. CIP)?
Vai Komisija plāno lielāku uzmanību veltīt finanšu instrumentiem („mezanīna” instrumentiem), ar kuru palīdzību var sekmīgāk finansēt mazo uzņēmumu risku (piemēram, inovācijas un uzņēmējdarbības pārcelšanu)?
Does the Commission intend to put a stronger focus on financial instruments (mezzanine instruments), which are better able to finance risk for small enterprises (i.e. innovation, business transfer)?
Kādas iniciatīvas Komisija pašlaik apsver, lai palīdzētu izveidot patiesu Eiropas riska kapitāla tirgu un uzlabot pašu kapitāla finansēšanu?
Which initiatives is the Commission considering to help the establishment of a real European venture capital market as well as the enhancement of equity financing?
Kas būtu darāms, lai pašreizējās ES atbalsta shēmās novērstu birokrātismu un līdz ar to veicinātu MVU līdzdalību?
What can be done to remove red tape from existing EU support schemes in order to allow for a higher SME participation?
Kā Komisija vērtē iespējamo risku, ka pēc Bāzeles III vienošanās bankām noteiktās stingrākās kapitāla prasības MVU varētu apgrūtināt iespējas saņemt banku kredītu, un kāda ir tās reakcija uz šo risku?
How does the Commission evaluate, and respond to, the potential risk that stricter capital requirements for banks following the Basel III agreement could make it more difficult for SMEs to get credit from banks?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000011/2011
Question for oral answer O-000011/2011
ALDE grupas vārdā Temats: Slepenas noklausīšanās skandāls Bulgārijā
on behalf of the ALDE Group Subject: Eavesdropping scandal in Bulgaria
Pēdējos mēnešos Bulgārijā satraucošu situāciju izraisījusi pastiprinātā īpašu izlūkošanas līdzekļu izmantošana.
During the last few months there has been a disturbing situation in Bulgaria, resulting from the use of 'special intelligence means' (SIMs), which has recently been escalating.
Bulgārijas sabiedrībai nav īsti skaidrs, vai tas noticis saskaņā ar valsts tiesību aktiem un vai nav pārkāpta Bulgārijas Konstitūcija un Lisabonas līguma, Eiropas Cilvēktiesību konvencijas un ES Pamattiesību hartas noteikumi.
The public in Bulgaria is not clearly aware whether the requirements of the law have been met and whether there have been any breaches of the Bulgarian Constitution, the provisions of the Lisbon Treaty, the ECHR and the EU Charter of Fundamental Rights.
Saskaņā ar Bulgārijas tiesību aktiem telefonsarunu ierakstīšanu var pieprasīt tikai valsts prokurori vai tiesībaizsardzības iestādes, piemēram, policija vai valsts drošības aģentūra, ja tām ir aizdomas, ka attiecīgā persona ir iesaistīta krimināla rakstura darbībās, un šo ierakstīšanu var veikt tikai ar tiesneša atļauju.
Under Bulgarian law, phone tapping can only be requested by public prosecutors or by various law enforcement agencies (such as the police, the national security agency, etc.) if they suspect that the person in question is involved in criminal activity and after authorisation by a judge.
Likums par īpašu izlūkošanas līdzekļu izmantošanu paredz, ka tos var izmantot tikai organizētās noziedzības apkarošanas vai valsts drošības aizsardzības nolūkā.
The law on the use of special intelligence means stipulates that these can be used only in order to fight organised crime or to protect national security.
Jebkurā gadījumā savāktā informācija jātur slepenībā un jāizmanto tikai likumā noteiktiem mērķiem.
In either case, the information collected is to be kept secret and used only for the purposes laid down in the law.
Tomēr ir gadījumi, kuros nav skaidrs, vai īpašu izlūkošanas līdzekļu izmantošanai tika saņemta oficiāla tiesu iestāžu atļauja un vai ar šo līdzekļu palīdzību iegūtā informācija tika ar iepriekšēju nodomu nosūtīta plašsaziņas līdzekļiem, nevis attiecīgajām atbildīgajām institūcijām.
However, there are cases where it is not clear whether official judicial authorisation has been given to use SIMs and where information acquired by SIMs has been deliberately sent to the media rather than to the relevant institutions responsible.
Daudzos no šiem slepenas noklausīšanās gadījumiem ir saskatāmas zināmu un nezināmu sabiedrības spēku politiskas manipulācijas, kas vērstas pret pašlaik notiekošo vēlēšanu kampaņu.
In many of the cases of eavesdropping there are obvious political manipulations by known and unknown forces of society and other factors against the background of the election campaign that is currently under way.
Bulgārijas sabiedrībai nav pat pieejama īpašu izlūkošanas līdzekļu uzraudzības biroja nodrošinātā aizsardzība, kuru izveidoja iepriekšējais parlaments, bet slēdza pašreizējais parlaments.
Bulgarian society even lacks the protection of the SIM supervisory bureau that was elected by the previous parliament and closed down by the current one.
Vai Komisija piekrīt tam, ka šī situācija ir pretrunā ES noteikumiem attiecībā uz Eiropas Cilvēktiesību konvencijā un ES Pamattiesību hartā paredzēto cilvēktiesību un pamatbrīvību, kā arī tiesību uz privāto dzīvi ievērošanu?
Does the Commission not agree that this situation is in breach of EU obligations in terms of human rights and fundamental freedoms and the right to privacy, as enshrined in the ECHR and in the Charter of Fundamental Rights?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000012/2011
Question for oral answer O-000012/2011
Starptautiskās tirdzniecības komiteja komitejas vārdā Temats: Ženēvas nolīguma par banānu tirdzniecību noslēgšana
on behalf of the Committee on International Trade Subject: The conclusion of a Geneva Agreement on Trade in Bananas
Vai Padome nodrošinās, lai, pasliktinoties ekonomiskajiem apstākļiem, kuri ietekmē ES banānu ražotāju iztiku — tostarp ES attālākajos reģionos un ĀKK valstīs, — Parlamentam tiktu iesniegts īpašs ziņojums un tajā vajadzības gadījumā iekļauti attiecīgi priekšlikumi?
Will the Council ensure that, in the event of a deterioration in the economic conditions affecting the livelihoods of EU banana producers – including those of its outermost regions – and those of the ACP countries, there will be a specific report to Parliament, accompanied, where necessary, by appropriate proposals?
Kādā veidā Padome nodrošinās, lai tiktu veiktas īpašas iniciatīvas banānu audzētāju komerciālā stāvokļa uzlabošanai dažādās piegādes ķēdēs?
How will the Council ensure that specific initiatives are taken to strengthen the commercial position of banana growers within the various supply chains?
Vai Padome piekrīt, ka resursi no papildu pasākumiem banānu nozarē valstīm būtu jāpiešķir atkarībā no paredzamajiem zaudējumiem banānu eksporta un ražošanas jomā, kā arī ņemot vērā valsts attīstības līmeni, svērtos rādītājus un banānu tirdzniecību ES valstīs?
Does the Council agree that the resources from the Banana Accompanying Measures (BAM) should be allocated across countries according to the expected losses in terms of banana exports and production together with each country’s level of development, weighted indicators and the trade in bananas with the EU?
Vai Padome parūpēsies par to, lai pēc iespējas ātrāk tiktu veikts nolīgumu ietekmes novērtējums tajās jaunattīstības valstīs un Eiropas attālākajos reģionos, kuri ražos banānus līdz 2020. gadam?
Will the Council ensure that it draws up, at the earliest opportunity, an impact assessment on the effects of the agreements on those developing countries and European outermost regions which produce bananas until 2020?
Kā Padome nodrošinās, lai finansējums, kas pieejams papildu pasākumiem banānu nozarē un attālu salu reģionu īpašo attīstības problēmu pārvarēšanas programmā ( POSEI ), būtu pietiekams ĀKK un ES banānu ražotājiem, lai viņi varētu pielāgoties ES importa režīma izmaiņu sekām?
How will the Council ensure that both the BAM and the POSEI envelopes will be sufficient to help ACP and EU banana producers adjust and adapt to the effects of changes to the EU’s import regime?
Vai Padome nodrošinās, lai papildu pasākumi banānu nozarē tiktu novērtēti 18 mēnešus pirms programmas beigām?
Will the Council ensure that an assessment of the BAM will be done 18 months before the programme expires?
Kādā veidā Padome plāno Ekvadorai piešķirt tādus pašus tarifus kā tās galvenajiem konkurentiem?
How does the Council envisage granting Ecuador the same tariffs as its main competitors?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000013/2011
Question for oral answer O-000013/2011
Vai Komisija, pasliktinoties ekonomiskajiem apstākļiem, kuri ietekmē ES banānu ražotāju iztiku — tostarp ES attālākajos reģionos un ĀKK valstīs, — Parlamentam iesniegs īpašu ziņojumu, tajā vajadzības gadījumā iekļaujot attiecīgus priekšlikumus?
Will the Commission ensure that, in the event of a deterioration in the economic conditions affecting the livelihoods of EU banana producers – including those of its outermost regions – and those of the ACP countries, it will submit a specific report to Parliament, accompanied, where necessary, by appropriate proposals?
Kādā veidā Komisija nodrošinās, lai tiktu veiktas īpašas iniciatīvas banānu audzētāju komerciālā stāvokļa uzlabošanai dažādās piegādes ķēdēs?
How will the Commission ensure that specific initiatives are taken to strengthen the commercial position of banana growers within the various supply chains?
Vai Komisija piekrīt, ka resursi no papildu pasākumiem banānu nozarē valstīm būtu jāpiešķir atkarībā no paredzamajiem zaudējumiem banānu eksporta un ražošanas jomā, kā arī ņemot vērā valsts attīstības līmeni, svērtos rādītājus un banānu tirdzniecību ES valstīs?
Does the Commission agree that the resources from the Banana Accompanying Measures (BAM) should be allocated across countries according to the expected losses in terms of banana exports and production together with each country’s level of development, weighted indicators and the trade in bananas with the EU?
Vai Komisija parūpēsies par to, lai pēc iespējas ātrāk tiktu veikts nolīgumu ietekmes novērtējums tajās jaunattīstības valstīs un Eiropas attālākajos reģionos, kuri ražos banānus līdz 2020. gadam?
Will the Commission ensure that it draws up, at the earliest opportunity, an impact assessment on the effects of the agreements on those developing countries and European outermost regions which produce bananas until 2020?
Kā Komisija nodrošinās, lai finansējums, kas pieejams papildu pasākumiem banānu nozarē un attālu salu reģionu īpašo attīstības problēmu pārvarēšanas programmā ( POSEI ), būtu pietiekams ĀKK un ES banānu ražotājiem, lai viņi varētu pielāgoties ES importa režīma izmaiņu sekām?
How will the Commission ensure that both the BAM and the POSEI envelopes will be sufficient to help ACP and EU banana producers adjust and adapt to the effects of changes to the EU’s import regime?
Vai Komisija nodrošinās, lai papildu pasākumi banānu nozarē tiktu novērtēti 18 mēnešus pirms programmas beigām?
Will the Commission ensure that an assessment of the BAM will be carried out 18 months before the programme expires?
Kādā veidā Komisija plāno Ekvadorai piešķirt tādus pašus tarifus kā tās galvenajiem konkurentiem?
How does the Commission envisage granting Ecuador the same tariffs as its main competitors?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000014/2011
Question for oral answer O-000014/2011
PPE grupas vārdā Temats: Donavas reģionam paredzētā ES stratēģija
on behalf of the PPE Group Subject: EU Strategy for the Danube Region
Komisija 2010. gada 8. decembrī pieņēma paziņojumu un rīcības plānu par Eiropas stratēģiju Donavas reģionam.
The Commission adopted its communication and action plan on the European Union Strategy for the Danube Region (EUSDR) on 8 December 2010.
Donavas reģionā vismaz daļēji ietilpst 14 valstis, to vidū astoņas ES dalībvalstis, un tas apvieno apmēram 115 miljonus cilvēku.
The Danube region encompasses parts of 14 countries, including eight EU Member States, and links some 115 million people.
Lielākā daļa reģiona problēmu ir savstarpēji cieši saistītas, tādēļ, lai efektīvāk varētu izmantot reģiona milzīgo attīstības potenciālu, ļoti svarīga ir saskaņota sadarbība kaut kādā makroreģionālā struktūrā.
Given that most of the challenges it faces are closely interconnected, coordinated cooperation within a macroregion structure is of the utmost importance, in order to ensure the most efficient use of its huge development potential.
Kādā veidā, pēc Komisijas domām, šī stratēģija palīdzēs atjaunot ilgtspējīgu attīstību valstīs, kas tajā aktīvi piedalās?
In the Commission’s view, how will the strategy contribute to the re-launch of sustainable development in the countries actively participating in it?
Vides resursi nepazīst robežas, un to svarīgums iziet tālu ārpus atsevišķu valstu interesēm.
Environmental resources know no borders and their importance extends beyond the interests of single states.
Donavas reģionā ir izcili bagātas un daudzveidīgas ekosistēmas; tādēļ ļoti svarīgi ir pastiprinātu uzmanību pievērst vides aizsardzībai.
The Danube region has exceptionally rich and versatile ecosystems; consequently, increased attention to environmental protection is crucial.
Faktori, kas visnotaļ nepieciešami, lai Donavas reģions veidotos ilgtspējīgs un dzīvei labvēlīgs un lai tajā būtu nodrošināta gudra izaugsme, ir bioloģiskās daudzveidības aizsardzība, ūdens kvalitātes atjaunošana un uzturēšana, kā arī vides risku pārvaldība.
Indispensable factors in creating a liveable, sustainable Danube region and ensuring smart growth there are the protection of biodiversity, the restoration and preservation of water quality, and environmental risk management.
Bez šiem faktoriem gudra izaugsme reģionā nav nodrošināma.
Without them, smart growth in the region cannot be ensured.
Vai Komisija var sīki izklāstīt, ko šajā ziņā var piedāvāt Donavas stratēģija?
Can the Commission detail what the Danube Strategy has to offer in this respect?
Stratēģijas īstenošanu būtiski atbalstītu — un pievienoto vērtību tai radītu — neizmantotā finansējuma (piemēram, valstīm paredzētā Kohēzijas fonda finansējuma) izmantošana, jo visas stratēģijā līdzdalīgās valstis varētu kopīgi izmantot šādas finansējuma iespējas, kuru pamatā ir līdzšinējie resursi.
Making use of unspent funding (e.g. from the Cohesion Fund, within the national envelopes) would significantly support, and add value to, the strategy’s realisation, as all the participating countries could jointly exploit this funding potential based on already existing resources.
Vai, pēc Komisijas domām, nebūtu iespējams neizmantoto ES finansējumu pārvietot uz Donavas reģionam paredzētās ES stratēģijas finansēšanu?
What is the Commission’s approach to the possibility of transferring into the EUSDR EU funding that has not been taken up?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000015/2011
Question for oral answer O-000015/2011
Eiropas Cilvēktiesību tiesas Lielā palāta 2011. gada 21. janvārī pieņēma sen gaidīto spriedumu lietā M.S.S. pret Beļģiju un Grieķiju (prasība Nr. 30696/09).
On 21 January 2011 the Grand Chamber of the European Court of Human Rights (ECtHR) rendered its long-awaited judgment in the case of M.S.S. v. Belgium and Greece (application no.
Saskaņā ar Tiesas nolēmumu dalībvalsts, šajā gadījumā Beļģija, cita starpā pārkāpj Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 3. un 13. pantu, ja tā liek patvēruma meklētājiem pakļaut sevi Grieķijas patvēruma pieprasīšanas procedūrai.
According to the Court's ruling, a Member State, in casu Belgium, violates (inter alia Articles 3 and 13 of) the ECHR if it exposes asylum seekers to an asylum procedure in Greece.
Paturot prātā iepriekšminēto:
With regard to the aforementioned:
– Vai Padome var skaidri definēt savu nostāju attiecībā uz Eiropas Cilvēktiesību konvencijā ietvertā tiesiskā regulējuma un Eiropas Cilvēktiesību tiesas nolēmumu nozīmi, ņemot vērā ES juridiskās saistības ievērot Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju un atbalstīt visu ES iestāžu darbību šajā jomā?
– Can the Council, taking into account the (legal) commitment of the EU to accede to the European Convention on Human Rights and Fundamental Freedoms and the ongoing work of all the EU institutions in this process, clearly denote its stance on the significance of the ECHR legal framework and the rulings of the ECtHR?
– Vai Padome var skaidri noteikt, kā iepriekšminētais spriedums ietekmēs Dublinas II regulas darbību, ņemot vērā to, ka pašlaik ikviena patvēruma meklētāja izraidīšana no dalībvalstīm uz Grieķiju tiks uzskatīta par Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas pārkāpumu?
– Can the Council indicate clearly what impact the abovementioned judgment will have on the functioning of the 'Dublin II' Regulation, bearing in mind that currently any expulsion by Member States to Greece will constitute a breach of the European Convention on Human Rights and Fundamental Freedoms?
– Vai Padome piekrīt viedoklim, ka Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedums apšauba Dublinas II regulas piemērojamību?
– Does the Council concur with the opinion that the ECtHR judgment shows that the 'Dublin II' Regulation is dysfunctional?
Un ja ne, vai Padome var skaidri apliecināt, ka Dublinas II regula, pēc tās ieskatiem, darbojas atbilstoši saviem mērķiem?
If not, can the Council clearly enunciate if it deems that the 'Dublin II' Regulation is functioning according to its purpose?
– Vai Padome var droši apgalvot, ka Dublinas II regulā, pēc tās ieskatiem, pilnībā izpaužas dalībvalstu solidaritātes princips, kas pasludināts LESD 67. panta 2. punktā?
– Can the Council clearly state if it considers that the 'Dublin II' Regulation fully reflects the principle of solidarity among Member States, as promulgated in Article 67 (2) TFEU?
Un vai tādā gadījumā Padome uzskata, ka pašreizējā „norobežošanās sistēma” pilnībā atbilst šim principam un tajā nav vajadzīgas izmaiņas?
If so, does the Council then consider that the current 'system of allocation' is therefore fully in line with this principle and does not require any change?
– Vai Padome grasās pielāgot pašreizējās sarunas par Dublinas II regulas pārstrādāšanu Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumam?
– Is it the intention of the Council to adjust the current negotiations on the recast of the Dublin II Regulation in the light of the ECtHR judgment?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000016/2011
Question for oral answer O-000016/2011
– Vai Komisija var skaidri definēt savu nostāju attiecībā uz Eiropas Cilvēktiesību konvencijā ietvertā tiesiskā regulējuma un Eiropas Cilvēktiesību tiesas nolēmumu nozīmi, ņemot vērā ES juridiskās saistības ievērot Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju un atbalstīt visu ES iestāžu darbību šajā jomā?
– Can the Commission, taking into account the (legal) commitment of the EU to accede to the European Convention on Human Rights and Fundamental Freedoms and the ongoing work of all the EU institutions in this process, clearly denote its stance on the significance of the ECHR legal framework and the rulings of the ECtHR?
– Vai Komisija var skaidri noteikt, kā iepriekšminētais spriedums ietekmēs Dublinas II regulas darbību, ņemot vērā to, ka saskaņā ar šo spriedumu ikviena patvēruma meklētāja izraidīšana no dalībvalstīm uz Grieķiju pašlaik tiks uzskatīta par Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas pārkāpumu?
– Can the Commission indicate clearly what impact the abovementioned judgment will have on the functioning of the 'Dublin II' Regulation, bearing in mind that, in the light of the judgment, currently any expulsion by Member States to Greece will constitute a breach of the European Convention on Human Rights and Fundamental Freedoms?
– Vai Komisija piekrīt viedoklim, ka Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedums apšauba Dublinas II regulas piemērojamību?
– Does the Commission concur with the opinion that the ECtHR judgment shows that the 'Dublin II' Regulation is dysfunctional?
Un ja ne, vai Komisija var skaidri apliecināt, ka Dublinas II regula, pēc tās ieskatiem, darbojas atbilstoši saviem mērķiem?
If not, can the Commission clearly enunciate if it deems that the 'Dublin II' Regulation is functioning according to its purpose?
– Ņemot vērā to, ka iepriekšminētais spriedums faktiski liedz dalībvalstīm izraidīt patvēruma meklētājus uz Grieķiju, vai Komisija var norādīt procedūru, piem., suverenitātes klauzulu, pēc kuras dalībvalstīm vajadzētu rīkoties?
– Given the fact that the aforementioned judgment de facto bars Member States from expelling asylum seekers to Greece, can the Commission indicate which procedure, e.g. 'the sovereignty clause', the Member States should follow?