natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Otrdien — Vispasaules bērnu dienā — intervēsim itāļu deputāti Roberta Angelilli (Nāciju Eiropas grupa), kas sagatavo Eiropas Parlamenta ziņojumu par bērnu tiesībām.
On International Children's Day we talk to Italian MEP Roberta Angelilli (UEN), Parliament's rapporteur on children's' rights.
Trešdien publicēsim interviju ar Irākas ārlietu ministru , kas otrdien viesosies Eiropas Parlamentā un tiksies ar tā priekšsēdētāju Hansu-Gertu Poteringu.
Also on Wednesday, an interview with Iraq's Foreign Affairs Minister after his visit to Parliament where he will hold talks with EP President Hans-Gert Pöttering.
Pirmais raksts sērijā par enerģiju pievērsīsies tās izmantošanai mājsaimniecībās.
Thirteen years after the genocide, we hear about the reconciliation process.
Trešdien publicēsim rakstu, kas izskata iespējas globālo sasilšanu novērst ar jaunu tehnoloģiju palīdzību.
As the EU prepares the first energy package we take a look at energy use in the home and how we can all save it.
Kā parasti, vienā dosjē apkoposim jau publicētos rakstus par pagājušo plenārsesiju .
Ahead of European elections in Romania, we take a look at the issues, personalities and what is involved as one of the EU's newest members goes to the polls.
Komiteju sanāksmes
Last Plenary session in Strasbourg
Šī nedēļa Parlamentā veltīta komiteju sanāksmēm.
Catch up on what happened during last week's plenary session in Strasbourg with our day by day account of all the debates and divisions.
Par tām, kā parasti, rakstīs Eiropas Parlamenta Preses dienests (skat. zemāk esošo saiti).
As usual, the main events taking place during this Committee week (when MEPs gather to work on the dossiers) will be fully covered in our Press service section (first link below).
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja trešdien rīkos atklātu semināru ar Geert Dancet, kas izvirzīts Eiropas Ķimikāliju aģentūras izpilddirektora amatam.
On Wednesday, Geert Dancet, candidate to head the new EU chemicals agency, will talk to the Environment.
Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja otrdien pārskatīs Kopējo lauksaimniecības politiku, iztirzājot eirokomisāres Mariann Fischer Boel paziņojumu, un trešdien balsos par ziņojuma projektu par vīna tirgus kopīgo organizāciju.
It's a busy week for agriculture, with Farm Commissioner Mariann Fischer Boel coming on Tueday to give a "Health Check" on the CAP and a vote reforming the EU wine market on Wednesday.
20071115STO13219 Preses dienests Šī nedēļa Parlamentā (angļu valodā) Kosovas nākotne: eirodeputāti reaģē uz ANO plānu Eirodeputāti noraizējušies par klimata aizsardzību pēc Kioto protokola Klimata pārmaiņas: no Ķīnas atgriežas Parlamenta delegācija
20071115STO13219 Press service main page The week ahead Kosovo: MEPs react to UN plan MEPs told "no rewind" button on climate change ahead of post Kyoto talks Climate change: why China matters
-//EP//TEXT IM-PRESS 20074700AGD00000 BY-DAY NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20074700AGD00000 BY-DAY NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071107STO12743 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071107STO12743 0 NOT XML V0//EN
Vēlēšanas Kosovā atbilst starptautiskajām prasībām, taču zems dalības līmenis
Kosovo polls meet standards but turnout "alarmingly low" say MEPs
Kosovas vēlēšanās piedalījās tikai aptuveni 45% balsstiesīgo iedzīvotāju
The 17 November poll was boycotted by the minority Serbs in Kosovo.
Tādēļ vakar notikušās Kosovas parlamenta un pašvaldību vēlēšanas uzraudzīja novērotāji, tostarp arī seši Eiropas Parlamenta deputāti.
Belgrade considers these elections as a step towards independence, and asked the Serbs (around 100.000-120.000) living in Kosovo to boycott the elections.
Novērotāji vēlēšanas atzina par atbilstošām starptautiskajiem noteikumiem, taču pauda nožēlu par zemo dalības līmeni.
After observing polling stations and talking to officials and voters she declared that "the election met all the international standards".
Eiropas Parlamenta delegācijas vadītāja Doris Pack norādīja, ka problēmu nebija, izņemot to, ka vēlēšanās piedalījušies tikai 1% serbu un ka daudzas pašvaldības ar serbu vairākumu pat atteikušās piešķirt telpas vēlēšanu iecirkņiem.
The only problem was that "the Serbs were not allowed to go and even refused to give public space for polling stations in the regions where they are the majority".
Abas partijas atbalsta provinces neatkarību.
Turnout was put at between 40% to 45% of those eligible.
D. Pack tomēr par satraucošu uzskatīja faktu, ka balsis nodevuši mazāk nekā puse no 1,5 miljoniem Kosovas balsstiesīgo iedzīvotāju.
Both parties are striving to get as a many of the 100 seats available as possible in the Kosovo Assembly.
Tam, viņasprāt, ir divi cēloņi — pirmkārt, iedzīvotāju rūgtums par grūto ikdienas dzīvi un korupciju, un, otrkārt, vēl neatrisinātais provinces statuss.
The remaining 20 seats are reserved for members of the minorities (Serb and non-Albanian), 10 for Serbs and 10 for the other minority communities.
Sarunām par Kosovas nākotni jānoslēdzas 10. decembrī.
The final results will be declared by the end of November.
Province starptautiski tiek atzīta par Serbijas daļu, tomēr faktiski kopš 1999. gada — kad NATO padzina Serbijas karaspēku — to pārvalda ANO.
MEPs on the delegation urged all parties and political leaders to respect the results of the elections.
Vai provinces statuss tiks atrisināts drīz?
Close to a final settlement of the province’s status?
Deputāte tomēr izteica pārliecību, ka „vismaz pēc Serbijas prezidenta vēlēšanām, kas gaidāmas janvārī, būtu jārēķinās ar risinājumu.”
However, she feels confident that "at least after the Presidential election in Serbia next January there should be a solution as regards the final status".
Es tomēr vēlētos uzsvērt, ka būtu jāpanāk vienotība 27 ES dalībvalstu starpā.”
She noted that the EU would have to stay united and involved in the region long into the future.
20071115STO13220 Paziņojums presei (angļu valodā) EP Delegācija attiecībām ar Dienvidaustrumu Eiropas valstīm Kosovas nākotne: eirodeputāti reaģē uz ANO plānu Eiropas Parlaments atbalsta M. Ahtisāri priekšlikumu par Kosovas nākotni Trešdiena plenārsesijā: Zimbabve, Berlīnes Deklarācija, Kosova Vēlēšanu novērošana
20071115STO13220 EP Press service: 18 November 2007 Delegation for relations with the countries of south-east Europe Kosovo: MEPs react to UN plan: 19 February 07 MEPs strongly back Martti Ahtisaari plan: 29 March 07 Election observation
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071116IPR13264 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071116IPR13264 0 NOT XML V0//EN
Iegrožojiet klimata pārmaiņas… mājās
Your home - where you can help stop climate change
Taupiet enerģiju un naudu!
Are you plugged in to energy saving?
Veselus 25% Eiropas Savienības enerģijas patērē mājsaimniecības, taču izrādās, ka tieši šeit to arī ir iespējams visvairāk ietaupīt.
Households use 25% of the EU's energy and this figure is rising.
Ar dažādu vienkāršu pasākumu palīdzību katrs no mums savās mājās var samazināt elektrības un gāzes patēriņu, tādējādi ne tikai izdarot pakalpojumu videi, bet arī pašu naudas maciņam.
The home is one of the areas where we can all reduce energy use and therefore CO2 emissions.
Kopš šīsvasaras vairumā ES valstu turklāt ir atvērti enerģijas tirgi.
Basic steps like turning off the lights and turning down the thermostat can lead to huge savings.
Tas nozīmē, ka mums ir iespēja izvēlēties piegādātāju, kas piedāvā lētākos un kvalitatīvākos pakalpojumus.
In July consumers across the EU got the right to choose their own gas or electricity suppliers.
Vai Jūs zinājāt, ka…?
This move was backed by MEPs.
Viena pati enerģiju taupoša spuldze savā kalpošanas laikā var samazināt apgaismošanas izdevumus par apmēram 60 eiro.
As winter sets in and the first snows across Europe settle we look at energy in the home.
Televizors gaidīšanas režīmā joprojām patērē apmēram 45% enerģijas.
Energy use in buildings is steadily climbing up the political spectrum.
Elektriskās ierīces gaidīšanas režīmā patērē 10% mājsaimniecībās izmantotās enerģijas.
Given that so much energy is used by homes and with simple steps like insulation, double glazing and efficient light bulbs leading to huge savings, it is not surprising MEPs have been urging action.
Pazeminot termostatā ieprogrammēto temperatūru tikai par vienu grādu, iespējams ietaupīt 7% enerģijas.
As long ago as 2002 Parliament backed a report on "Energy Efficiency of Buildings".
Mazgāt veļu 30°C temperatūrā (nevis 40°C) ir tikpat efektīvi un ietaupa 40% enerģijas.
In other words people should be made more aware of how much energy they are using.
Atstājot lādētāju kontaktā visu laiku, tiek izšķiesti 95% enerģijas.
In fact, the amount of energy used in everyday items can be substantial...
Laba ēku siltumizolācija ir viens no efektīvākajiem veidiem, kā ilgākā laika posmā.
Electrical equipment on standby uses 10% of household energy in the EU.
Siltuma zudums caur sienām, jumtu un grīdu parasti sastāda vairāk nekā 50% no kopējā telpas siltuma zuduma.
Washing clothes at 30º C as opposed to 40º C uses 40% less energy and is generally as efficient.
Izslēdzot 5 gaismas ķermeņus gaiteņos un istabās tad, kad tie nav vajadzīgi, var ietaupīt ap 60 eiro gadā.
Leaving phone re-chargers plugged in uses energy - 95% of which is wasted.
Jaunas iespējas
Tell me more about my new choices
2007. gada 1. jūlijā stājās spēkā ES direktīva, kas paredz ES enerģijas tirgu atvēršanu, nodrošinot patērētājiem iespēju izvēlēties elektrības un gāzes piegādātājus.
As a result of European directives, from 1 July 2007 the vast majority of EU citizens benefited from the opening of energy markets and the choice of electricity and gas supplier.
ES piedāvātais risinājums pamatā balstās uz monopolu struktūru „atšķetināšanu”, atdalot enerģijas ražošanu no tās pārvades.
Although consumers are not obliged to change their energy suppliers, such a change may ensure a better deal in terms of price and service.
Enerģijas tirgus liberalizācijas mērķis ir veicināt konkurenci un tādējādi uzlabot pakalpojumu kvalitāti un samazināt cenas.
It is hoped that extra choice will lead to better competition between electricity and gas suppliers - encouraging better service.
„Laiks, kurā dzīvojam, prasa uzlabot enerģijas izmantošanas efektivitāti, un iedzīvotājiem krasi jāmaina patēriņa ieradumi.
Unbundling is the most effective tool to promote investments in infrastructure, access to the grid for new companies and a more open market.
Tāpēc viņiem jāzina enerģijas patiesās izmaksas.
The current level of unbundling in some countries is insufficient.
Tas notiks tikai tad, kad tirgus būs patiešām atvērts konkurencei un iedzīvotāji brīvi varēs izvēlēties piegādātājus,” paskaidro spāņu deputāts Alejo Vidal-Quadras , kas sagatavoja Parlamenta jūlija rezolūcijas tekstu.
Speaking about his report and the new measures Mr Vidal-Quadras said "we are in a period where we need to optimise the use of energy and citizens need a radical change of attitude in their consuming habits, which requires that they know the real costs of energy".
Lai gan 5 mēnešus pēc direktīvas stāšanās spēkā ir pāragri spriest par tās nestajiem augļiem, pētījumi liecina, ka daudzi iedzīvotāji jau enerģijas piegādātājus nomainījuši.
He went on to say that "this will only happen once the markets are really open to competition...when citizens will, in practice, be able to switch providers freely".
Patlaban Eiropas Komisija strādā pie pasākumu kopuma, kura mērķis ir gāzes un elektrības tirgu liberalizāciju izvērst tālāk.
The Commission's forthcoming 3rd energy package aims to extend the liberalisation of gas and electricity and the right for consumers to choose their suppliers even further.
Komisijas priekšlikumos galvenā uzmanība pievērsta patērētāju izvēles brīvībai, godīgākām cenām, tīrākai enerģijai un piegādes drošībai.
It will tackle areas and involve countries where this right is not implemented.
Eirodeputāti šos priekšlikumus sāks izskatīt šoziem.
MEPs will debate the package later this year.
Ja vēlaties iepazīties ar situāciju savā valstī, uzklikšķiniet uz saites „ Agathe Power”.
If you would like to see the situation in your country, click on the Commission website below.
Rakstu sēriju par enerģētiku turpināsim nākamo nedēļu laikā.
This article is the first of a series on energy use in the EU, look out for others in the coming weeks.
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0326 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0326 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070131STO02623 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070921STO10534 0 NOT XML V0//EN
Intervija ar deputāti Roberta Angelilli: “Izglītība ir bērnu nākotnes pamats”
EP child's rights rapporteur interviewed on UN Children's Day
Referente Roberta Angelilli
"Give minors a voice" - Roberta Angelilli MEP
Šodien, Vispasaules bērnu dienā, „pilngadīga” kļūs pirms 18 gadiem pieņemtā ANO Bērnu tiesību konvencija, kuru ratificējušas gandrīz visas pasaules valstis.
Today marks the UN's Universal Children's Day, a day inaugurated to promote and protect the rights of young people.
Tomēr bērnu tiesības tiek pārkāptas vai ik dienu – tie kļūst par kareivjiem, tiek tirgoti un dzīvo nabadzībā.
Children make up one third of the world's population.
Arī izglītība, uz kuru tiesības ir ikvienam, ne vienmēr tiek nodrošināta.
As well as poverty and disease they can be at threat from human traffickers or can be conscripted as soldiers.
Kas jādara Eiropas Savienībai, lai aizsargātu bērnu tiesības Eiropā un citur pasaulē?
To mark the day we spoke to Italian MEP Roberta Angelilli (UEN) who is drafting a Parliamentary report on proposals by the European Commission on children's rights.
2006. gadā Eiropas Komisija nāca klajā ar paziņojumu „Pretim ES stratēģijai par bērnu tiesībām”.
In a Civil Liberties Committee public hearing in April, Ms Angelilli said any EU policy on children must be positive and not merely "against" things.
Tās mērķis — aizstāvēt bērnu tiesības, ņemot vērā to intereses ES politikā.
It must "affirm the fundamental rights of children and young people".
Itāļu deputātei Roberta Angelilli (Nāciju Eiropas grupa) uzticēts sagatavot ziņojumu, kas atspoguļos Parlamenta nostāju par Komisijas priekšlikumu.
In this exclusive interview she elaborates on her views.
Vai, Jūsuprāt, Eiropas bērni tagad dzīvo labāk vai sliktāk nekā pirms, teiksim, 30 gadiem?
In your view, are European children’s lives getting better or worse compared to 30 years ago?
Tas ir grūts jautājums.
It is a difficult question.
Vispārējā situācija ir uzlabojusies, lai arī degradācija un nabadzība nav izskausta, pat Eiropā.
The general situation has improved even if in modern societies we experience degradation and poverty, even in Europe.
Zem nabadzības robežas dzīvo 20% nepilngadīgo.
Around 20% of minors live below the poverty line.
Vispārējais labklājības līmenis ir paaugstinājies, taču vienlaicīgi zināmas sabiedrības daļas joprojām tiek atstumtas.
On the one hand, wealth has increased, on the other hand, there persists extreme marginalisation.
Tā, piemēram, nabadzības risks vairāk skar bērnus, kas dzīvo vientuļo vecāku ģimenēs.
For example, the risk of poverty increases for children who live in a one-parent family.
Kuriem, Jūsuprāt, jābūt Eiropas Komisijas ierosinātās stratēģijas par bērnu tiesībām galvenajiem elementiem?
As the Parliament's rapporteur on the rights of the child, what should the key components of a policy be?
Ir divi galvenie mērķi.
First, minors should participate in things that they are concerned with.
Pirmkārt, nepilngadīgie jāiesaista to jautājumu risināšanā, kas attiecas uz viņiem, dodot viņiem iespēju izteikt savu viedokli un ļaujot viņiem spēlēt galveno lomu.
We have to give minors a voice, making them protagonists and letting them express their views.
Otrkārt, mums būtu jā ņem vērā bērnu tiesības visās ES politikas jomās un lēmumos, tāpat kā mēs to jau darām ar sieviešu tiesībām.
Secondly, as we are doing already in Europe with women's rights, we should mainstream minors' rights into all EU policies.
Kā bērnu tiesības var palīdzēt veicināt Eiropas Parlaments?
How can Parliament help promoting the rights of children?
Jaunais Reformu līgums būs svarīgs solis uz priekšu, jo tam veidos tiesisku pamatu.
In this context, the new reformed Treaty will represent an important step, since it will provide a legal basis.
Romi ir ļoti nozīmīga Eiropas Savienības minoritāte, it īpaši kopš Rumānijas un Bulgārijas pievienošanās.
Since Romania and Bulgaria joined the EU, the Roma now constitute a very significant minority in the Union.
Jūs Eiropas Parlamenta vārdā Komisijai un Padomei esat uzdevusi jautājumus par romu bērnu situāciju.
You have been very active in Parliament asking questions related to the situation of Roma children.
Kādi pasākumi būtu jāveic, lai to uzlabotu?
What measures would you like to see in place to address their situation?
Šiem bērniem jānodrošina tiesības uz izglītību; pretējā gadījumā viņu dzīve nebūs veiksmīga.
We need to provide these children with the right to education, without which they are doomed to failure!
Viņi vai nu tiks ekspluatēti, kļūstot par atstumtiem pieaugušajiem, vai sliktākajā gadījumā sapīsies noziedzības tīklos.
This is because they will be either exploited, becoming marginalized adults, or in the worst cases they will fall into crime networks.
Viņiem turklāt jānodrošina pienācīgus sanitāros un higiēniskos apstākļus.
We also need to provide them with proper sanitary and hygienic conditions.
Manuprāt, galvenais ir izglītība, un šāda nostāja ir arī ANO un UNICEF.
In my opinion, the key point is education, a view also shared by the UN and UNICEF.
Izglītība ir bērnu nākotnes pamats.
Tuesday also marks the 18th anniversary of the UN convention on the rights of the child.
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070412STO05241 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070412STO05241 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061129STO00721 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061129STO00721 0 NOT XML V0//EN
Jaunas tehnoloģijas — glābiņš no klimata pārmaiņu draudiem?
Renewable technology - the key to our future?
Saules enerģija ir pieejama visiem
Paella power - Spanish cuisine cooked by the sun
Vai tie attaisnos mūsu cerības?
But are these hopes misguided?
Eiropas Parlamenta Pagaidu komitejas klimata pārmaiņām locekļi pirmdien kopā ar ekspertiem un rūpniecības nozares pārstāvjiem apsvēra tehnoloģiju piedāvātās iespējas.
MEPs on Parliament's temporary Climate Change Committee held a hearing on 19 November to gauge opinion on the matter.
„Eiropas Savienībai jāpārdomā, kā pamudināt rūpniecību attīstīt jaunas tehnoloģijas,” teica beļģu sociāldemokrāts Philippe Busquin , bijušais par pētniecību atbildīgais eirokomisārs. „Eiropai jāliek uzsvars uz tādām ilgtspējīgām tehnoloģijām kā saules enerģijas uzkrāšana un šajā ziņā jāpārņem vadošā loma.”
Across the board they heard from experts and MEPs of the need for investment in new technologies such as solar energy and storing CO2 from underground and sea.
„Pretrunas ekonomikas un vides aizsardzības starpā nav nepārvaramas,” norādīja par rūpniecību atbildīgais eirokomisārs Günter Verheugen .
The need for Europe's industries to be encouraged to take the lead was a theme picked up by former European research Commissioner turned-MEP Philippe Busquin (PES).
Viņš uzsvēra, ka nepieciešama visaptveroša pieeja un „vieda klimata politika”, cita starpā nosakot saistošus mērķus.
He told the hearing that "the EU needs to think about how to provide industry with incentives to develop new technology".
"Sahāras tuksnesis nav pārāk tālu"
"Excellence and innovation" were the main themes he stressed.
Viņš norādīja, ka tiek prognozēta enerģijas patēriņa palielināšanās par 2% gadā, iedzīvotāju skaitam pieaugot tikai par 1%.
He spoke of a "great transformation" to curb mankind's "addiction to fossil fuels" and yearly increases in energy consumption of 2%.
Lai gan kūst ledāji un tiek prognozēta jūras līmeņa pacelšanās, doma, ka cilvēka izraisītās CO2 emisijas „varētu ietekmēt planētas klimatu vēl pēc simtiem tūkstošiem gadu gan vēl nav iesakņojusies sabiedrības apziņā”, zinātnieks piebilda.
He warned the audience that "despite melting glaciers and forecasts on sea level rise, the idea that man made carbon emissions affect the climate of the earth for hundreds of thousands of years has not reached general public awareness".
Tādas tehnoloģijas kā oglekļa uzkrāšana un uzglabāšana profesoram nešķita daudzsološas, jo tām ir „vairāki trūkumi”, toties viņš enerģiski atbalstīja uzkrātas saules enerģijas izmantošanu.
Professor Rubbia presented the hearing with his vision of a new solar future for mankind.
Viņš paskaidroja, ka tuksnesis, kura platība ir tikai 40 000 km² (0,1% no visu pasaules tuksnešu platības) gadā no saules saņemot tikpat daudz enerģijas, cik gadā tiek patērēts visā pasaulē.
He pointed out that a desert area of only 40,000 km² (0.1% of all desert land on earth), receives the same amount of solar energy as the entire planet's annual energy consumption.
Atbildot uz deputātu jautājumiem par to, kādēļ saules enerģija vēl netiek plaši izmantota, C. Rubbia minēja Spānijas piemēru, kur tās popularitāti ievērojami palielinājuši jauni likumi.
Asked by MEPs about the political will to invest in solar energy and reasons for its limited exploitation, Rubbia replied by citing the example of Spain, where solar energy "has benefited from a legal framework".
Vajadzīgi skaidri un saistoši politikas mērķi
Voluntary action "will not deliver changes" say Shell
Dažādu viedokļu vidū iezīmējās vienota līnija — visi bija vienisprātis, ka vajadzīgs „skaidrs politiskais ietvars”.
They also spoke of the opportunities that nuclear power, wind power, chemical industry innovation or carbon capture (filtering out CO2 and storing it underground) could offer.
Kā norādīja Graeme Sweeney of Shell , „brīvprātīga rīcība vajadzīgās pārmaiņas nenesīs”.
Mr Sweeney went on to tell the hearing that "voluntary action will not deliver the changes needed".
Nav viena vienīga risinājuma
"Not one single type of energy that can save us"
Klimata pārmaiņu komitejas referents vācu deputāts Karl-Heinz Florenz (Eiropas Tautas partijas grupa) izteica pārliecību, ka „aizvien vairāk cilvēku apzinās, ka ir jārīkojas”. „Nav tāda enerģijas veida, kas mūs varētu glābt.
The point that a myriad of energy sources are going to be needed to replace fossil fuels was made by the Climate Change Committee's rapporteur Karl-Heinz Florenz (EPP-DE).
Tāpēc jārīkojas steidzīgi, sekmējot pētniecību un attīstību.”
Not every coal power plant is a dirty plant for example".
Nākošais raksts sērijā par klimatu…
Bali breakthrough?
Pagājušajā plenārsesijā Eiropas Parlaments pieņēma rezolūciju, aicinot noteikt saistošus mērķus visām rūpnieciski attīstītajām valstīm un līdz gadsimta vidum samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par 50% (salīdzinājumā ar pagājušā gadsimta deviņdesmito gadu līmeni).
MEPs have already adopted a resolution ahead of the conference calling for binding emissions targets for all industrialised countries and a 50% cut in greenhouse gas emissions by the middle of this century (compared to 1990 levels).
Uz konferenci dosies arī Eiropas Parlamenta delegācija.
A delegation from the Parliament will be at the talks from 11-14 December.
20071115STO13223 Vairāk par semināru (angļu valodā) Gatavojoties Kioto protokola darbības beigām Eirodeputāti noraizējušies par klimata aizsardzību pēc Kioto protokola EP Klimata pārmaiņu komiteja
Halving greenhouse gas emissions by 2050: MEPs outline mandate for Bali MEPs told "no rewind" button on climate change: 8 October 07 Climate Change Temporary Committee More stories on the environment / climate change
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071119IPR13327 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071119IPR13327 0 NOT XML V0//EN
Irākas ārlietu ministrs: „Notiekošais Irākā noteiks visa reģiona likteni”
Iraq's fate "will determine fate of entire region" says Foreign Minister Zebari
Parlamentā viesojās Irākas ārlietu ministrs Hoshyar Zebari
Iraqi Foreign Minister Zebari: "improved security…a major achievement"
Vakar Eiropas Parlamentā viesojās un ar tā priekšsēdētāju Hansu-Gertu Poteringu tikās Irākas ārlietu ministrs Hoshyar Zebari.
Security, relations with Turkey and the integrity of the country were among the issues discussed on Tuesday when Iraq's Foreign Minister Hoshyar Zebari held talks with EP President Hans-Gert Pöttering.