natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Deputāti balsos par Eiropas Komisijas plānu turpināt publisko atbalstu sviesta un piena pulvera uzpirkšanai līdz 2010.gada februārim, nevis pārtraukt septembrī, kā bija paredzēts.
Section 3: the current President of the European Commission J osé Manuel Barroso needs a confirmation vote in Parliament to secure a second term.
Parlamenta Lauksaimniecības komiteja vēlas, lai nosacījumus par sviesta krājumiem attiecinātu arī uz sieru.
After the backing of the three largest groups in the European Parliament this vote, of which the outcome is by no means certain, will be held on Wednesday at 12.
Tie būs starp galvenajiem tematiem debatēs, kas sekos ES Padomes un Komisijas paziņojumiem.
They will be joined by members of the European Commission and Swedish Ministers, as Stockholm currently chairs all meetings in the Council of Ministers as it holds the EU Presidency.
Privātuma aizsardzība: krustugunīs datu apmaiņa ar ASV
Section 5: Privacy: New EU-US data transfer agreement challenged.
Viņi prasa, lai Parlaments būtu iesaistīts gatavošanas procesā un tādēļ apstrīd dalībvalstu valdību (Padomes) izraudzīto tiesisko pamatu.
Section 6: MEPs will vote on new proposals by the European Commission to shore up the milk market by agreeing aid to buy up butter and milk powder until February next year.
20090911INS60563 Plašāka informācija Plenārsesijas darba kārtība
20090911INS60563 Parliamentary Session 14-17 September
EP apstiprina J. M. Barroso kā Komisijas priekšsēdētāju
MEPs elect Barroso to a second term as Commission President
Eiropas Parlaments (EP) apstiprināja José Manuel Barroso kandidatūru Eiropas Komisijas priekšsēdētāja amatam.
EuroparlTV interviews José Manuel Barroso The European Parliament has approved the re-appointment of José Manuel Barroso as President of the European Commission.
Tas būs J. M. Barroso otrais piecu gadu pilnvaru termiņš šajā postenī.
It will be Mr Barroso's second five-year term as Commission President.
J. M. Barroso ievēlēja aizklātā balsojumā ar 382 balsīm par, 219 pret un, 117 atturoties.
Mr Barroso was elected by 382 votes in favour, 219 against and 117 abstentions in a vote held by secret ballot on Wednesday.
Lai kandidatūru apstiprinātu, tai bija jāsaņem vienkāršs nodoto balsu vairākums, jo balsošana notika atbilstoši Nicas Līgumam.
The approval required a simple majority of the votes cast as the vote took place under the rules of the Nice Treaty.
"Šis ir rezultāts, kāds Eiropai ir vajadzīgs," sveicot J .
Abstentions did not count.
Eiropas Parlaments ir parādījis zobus," piebilda J. Buzek .
The European Parliament has shown that it has teeth."
Priekšsēdētājs Barroso silti pateicās Eiropas Parlamentam par tā milzīgo uzticību.
Commission President Barroso expressed his warm thanks to the Parliament for its "enormous confidence."
Viņš atzīmēja: "Šis ir Parlamenta signāls tam, ka Parlaments ir pilnībā iesaistīts manā ambiciozajā programmā nākamajiem pieciem gadiem. (..)
He added: "This is a signal from the European Parliament that it is fully involved in the ambitious programme I have for the next five years...
Es vēlos strādāt kopā ar visām politiskajām grupām, kas ir pievienojušās programmai."
I want to work with all political groups that have signed up for the programme."
Iepriekšējie balsojumi par Eiropas Komisijas priekšsēdētājiem:
Previous votes on Commission Presidents
1994. gada 21. jūlijs: Jacques Santer 260–238–23
21 July 1994 Jacques Santer 260–238–23
Eiropas Parlaments vērtēja José Manuel Barroso uzrunu pirms trešdien paredzētā balsojuma par viņa kandidatūru Eiropas Komisijas priekšsēdētāja amatam.
The Parliament debated José Manuel Barroso's statement on Tuesday before the vote on his appointment for Commission President on Wednesday.
Pēc programmas aizstāvēšanas politisko grupu priekšā savas politiskās prioritātes viņš otrdien Strasbūrā izklāstīja Parlamentam pilnā sastāvā.
Having defended his programme for the next five years before the political groups last week, Mr Barroso now presented his political guidelines to the full Parliament.
J. M. Barroso arī solīja nākt klajā ar iniciatīvām, lai mazinātu atšķirību sieviešu un vīriešu darba samaksā.
"I am committed to fighting social dumping" he said, announcing a revision of the working time directive.
J.M. Barroso arī solīja izmaiņas Eiropas Komisijas struktūrā, ieceļot komisārus tieslietu, pamattiesību un pilsonisko brīvību, iekšlietu un migrācijas, kā arī klimata, pētniecības un inovāciju jautājumos.
Mr Barroso also promised changes in the Commission structure, with the appointment of commissioners for justice, fundamental rights and civil liberties, for internal affairs and migration, and for climate action, as well as "a scientific adviser for research and innovation".
Politisko grupu priekšsēdētāji
Leaders of the political groups
Joseph DAUL (EPP, FR) apstiprināja, ka viņa grupa J.M. Barroso kandidatūru atbalstīs, tomēr atgādināja: "(..) tā nav brīvbiļete un jums būs jāpilda tas, ko mēs no jums sagaidām."
The leader of the EPP group, Joseph DAUL (FR), confirmed that his group would support Barroso's candidacy, although he warned that "this is not a blank cheque and you will have to fulfil our expectations".
Viņš arī mudināja pēc iespējas ātri ķerties pie jaunās Komisijas izveides.
He also called on Mr Barroso to waste no time in setting up a new college of commissioners.
Martin SCHULZ (S&D, DE) atzīmēja, ka J. M. Barroso nav guvis S&D grupas atbalstu, lai gan frakcija vēl šovakar tiksies, lai pieņemtu galīgo lēmumu.
Martin SCHULZ (DE) stated that Mr Barroso did not have the support of the S-D group, although he confirmed that the group would meet tonight to take its final decision.
"Eiropai nepieciešama patiesa virziena maiņa," apgalvoja deputāts, norādot, ka J. M. Barroso kandidatūra tiks vērtēta pēc šī kritērija .
"Europe needs a real change of direction", said Mr Schulz, and Mr Barroso would be measured on this basis.
M. Schulz arī uzsvēra, ka nepieciešami jauni Eiropas tiesību akti kā, piemēram, direktīva par publiskajiem pakalpojumiem.
He stressed the need for new European laws such as a directive on public services: "This is about your programme, Mr Barroso, we cannot reduce Europe to just one man".
"Zaļie/ALE Jums neuzticas," teica Daniel COHN-BENDIT (FR), piebilstot, "(..) mēs domājam, ka esam pelnījuši kādu, kas ir labāks par jums."
"The Greens/EFA group does not have faith in you", said Daniel COHN-BENDIT (FR), adding that "we think we deserve somebody better than you".
Viņš arī prasīja balsojumu atlikt, lai varētu ņemt vērā Īrijas referenduma rezultātus par Lisabonas Līgumu.
He also demanded the postponement of the vote to take into account the result of Ireland's referendum on the Lisbon Treaty.
"Ja Īrijas iedzīvotāji teiks Lisabonai "jā", mums Komisijā būs jauna situācija."
"If the Irish people vote 'yes' to Lisbon, we will have a new situation for the Commission".
Michał Tomasz KAMIŃSKI (ECR, PL ) pauda atbalstu J. M. Barroso kandidatūrai:
Michał Tomasz KAMIŃSKI (PL) of the ECR expressed his support for the appointment of president-designate Barroso.
Ir daudz jautājumu, par kuriem mēs ar Barroso kungu neesam vienisprātis, piemēram, par Lisabonas Līgumu, bet viņš ir pret nacionālo egoismu, un tādēļ mēs viņu atbalstām."
"There are many issues over which we disagree with Mr Barroso, for example the Lisbon Treaty, but he is against national selfishness and that is why we support him."
Lothar BISKY ( GUE/NGL, DE) uzsvēra nepieciešamību pēc "sociālas, miermīlīgas un videi draudzīgas Eiropas" un pauda viedokli, ka J. M. Barroso ir "nepareizais cilvēks, ja mēs vēlamies šādu Eiropu".
Lothar BISKY (DE) of the GUE/NGL outlined the need for a "social, peaceful and environmentally friendly Europe" and said Mr Barroso was the "wrong man for president if we want that kind of Europe".
Nigel FARAGE (EFD, UK) norādīja, ka EP par Barroso kandidatūru nevajadzētu balsot, kamēr īru tauta nav pieņēmusi lēmumu par Lisabonas Līgumu.
Nigel FARAGE (UK), on behalf of the EFD, said that the EP should not vote on Mr Barroso's candidacy until the Irish people had voted on the Lisbon Treaty.
Cecilia MALMSTRÖM ES Padomes vārdā atgādināja, ka J. M. Barroso kandidatūru vienbalsīgi izvirzīja 27 valstu un dažādu politisko nokrāsu valdību vadītāji.
Cecilia MALMSTRÖM , speaking on behalf of the Council, stressed again that Mr Barroso was appointed unanimously by 27 heads of state or government from different political parties.
Zviedrijas ES lietu ministre, uzsverot nepieciešamību pieņemt lēmumu par Eiropas Komisijas vadību, atsaucās uz tādām vērtībām kā noteiktība, stabilitāte un efektīva rīcība.
The importance of certainty, stability and effective action were some of the words used by the Swedish minister for EU affairs to highlight the need to resolve the appointment of the Commission President.
Politiskās grupas
20090911IPR60583 EP President Jerzy Buzek on Barroso re-election: "A victory for European democracy" Broadcast quality video on the election of the Commission President via FTP EuroparlTV: political groups react to result of vote audio, 20:46 (extract from Tuesday's debate - Mr Barroso's speech) audio, 43:35 (extract from Tuesday's debate - group leaders)
Plenārsesijas atklāšana; apstiprina trīs nominētos Eiropas komisārus
Opening session: three new Commissioners approved
Ar saviem darba plāniem un nostājām komisāri parlamentārās komitejas iepazīstināja septembra pirmajā nedēļā.
The Commissioners-designate had already briefed parliamentary committees on their plans and views in the first week of September.
Pawel Samecki (Polija), kas būs atbildīgs par reģionālo politiku, deputāti atbalstīja ar 360 balsīm par, 80 pret un 34 atturoties.
Pawel Samecki, the Polish Commissioner, who will be in charge of regional policy, was approved with 360 votes in favour, 80 against and 34 abstentions.
Karel De Gucht (Beļģija), kura pārziņā būs attīstība un humānā palīdzība, deputāti atbalstīja ar 385 balsīm par, 53 pret un 34 atturoties.
Karel De Gucht, the Belgian Commissioner, whose portfolio will be development and humanitarian aid, was approved with 385 votes in favour, 53 against and 34 abstentions.
„LUX” balva 2009: nosaukti trīs finālisti
LUX Prize 2009: 'Eastern Plays', 'STURM' & 'Welcome' shortlisted
Prix Lux 2009: the three films have been selected!
Eastern Plays looks at the growing problem of neo-Nazi violence in Europe.
Šodien Venēcijas filmu festivālā tika nosauktas tās trīs filmas, kuras šogad sacentīsies par Eiropas Parlamenta „LUX” balvu.
In these film two brothers - Georgi and Itso - find themselves on opposite sides of the spectrum as one is an active racist whilst the other saves a Turkish girl from a beating.
Ar LUX balvu finansēs filmas subtitrēšanu 23 oficiālajās Eiropas Savienības valodās un pārnešanu formātā, kas ļaus filmu demonstrēt visās Eiropas kinozālēs.
The Parliament will then pay for the leading film to be subtitled in all 23 official languages of the EU and also help in its distribution by DVD.
20090911STO60534 „LUX” balva „LUX” balvas pusfinālam izvirzītas 10 filmas Kino balva LUX 2008 filmai "Lornas klusēšana" Pirmā kino balva „LUX” tiek Turcijas un Vācijas kopprodukcijas filmai „Otrā pusē"
20090911STO60534 PRIX LUX Ten films shortlisted for LUX prize Focus on Prize LUX 2008 Focus on Prize LUX 2007 Venice Film Festival
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090612STO57086 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090612STO57086 0 NOT XML V0//EN
Ko sagaidīt no 2009.-2014. gada sasaukuma: vadoša ES eksperta analīze
"What to expect in the 2009-14 European Parliament": Analysis from a leading EU expert
Mazo politisko partiju panākumi Eiropas vēlēšanās nozīmē, ka ne centriski labējie, ne centriski kreisie spēki Eiropas Parlamentā šajā sasaukumā nevarēs noteikt toni.
The success of smaller parties means that neither the centre-right nor centre-left will have the strength to dominate the new European Parliament.
Šis ir galvenais secinājums, kas iekļauts Londonas Ekonomikas augstskolas profesora Saimona Hiksa (Simon Hix) pēdējā pētījumā par Parlamentu.
That is the central conclusion of a new study by London School of Economics Professor Simon Hix on the newly elected chamber.
Dokumentā, kas sagatavots pēc Zviedrijas Eiropas politikas institūta pasūtījuma, viņš analizē vēlēšanu rezultātus un izsaka prognozes.
In a paper for the Swedish institute for European Policy Studies: "What to Expect in the 2009-14 European Parliament: Return of the Grand Coalition?" he analyses the election results and speculates on likely scenarios.
Profesors Hikss, viens no vadošajiem ekspertiem Eiropas politikā, par jūnija vēlēšanu rezultātiem izsakās skaidri: „Centriski labējie 2009. gada jūnija vēlēšanās pārliecinoši uzvarēja, bet centriski kreisie — pārliecinoši zaudēja.”
Professor Hix, who is a leading expert on European politics, is clear about the result of the June European elections: "The centre-right clearly won the June 2009 elections and the centre-left clearly lost".
Viņš arī norāda, ka jaunā Parlamenta aritmētika droši vien liks lielākajām grupā sadarboties, lai veidotu likumu pieņemšanai nepieciešamo vairākumu.
That said, he also points out that the arithmetic of the new parliament makes it likely that the larger groups will have to work together to build the necessary majorities to pass legislation.
Trīs lielākās grupas cieš zaudējumus
3 largest groups lose ground
Profesors norāda, ka mazāko politisko grupu vietu skaita pieaugums ir noticis uz trīs galveno grupu — centriski labējās Eiropas Tautas partijas grupas, centriski kreiso Sociālistu un demokrātu un centriskās Liberāļu un demokrātu apvienības grupas — rēķina.
Professor Hix has shown that the proportional increase in the seat shares of the smaller political groups has come "at the expense of the three main groups", namely the centre-right European People’s Party (EPP), the centre-left Socialists and Democrats (S&D) and the centrist Alliance of Liberals and Democrats (ALDE).
Viņš izrēķinājis, ka, salīdzinot ar iepriekšējo sasaukumu, Eiropas Tautas partijas grupas vietu skaits samazinājies no 36,7% līdz 36,0%, sociālistu vietu skaits — no 27,6% līdz 25,0%, bet liberāļu vietu skaits — no 12,7% līdz 11,4%.
He notes that " compared to the composition of the outgoing 2004-2009 Parliament" proportionally the EPP have gone down "from 36.7% to 36.0%, the Socialists from 27.6% to 25.0%, and ALDE from 12.7% to 11.4%" of total seats.
No mazākajām kreisā spārna partijām Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa ir sarukusi (iepriekšējā sasaukumā 5,3% vietu, šajā — 4,8%), bet Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa ir paplašinājusi pozīcijas (attiecīgi 5,5% un 7,3% vietu).
He goes on to say that "of the smaller parties on the left, the European United Left/Nordic Green Left (GUE/NGL) went down, from 5.3% to 4.8%, while the Greens/European Free Alliance (G/EFA) went up, from 5.5% to 7.5%".
Arī spēki pa labi no Eiropas Tautas partijas grupa ir paplašinājuši savas rindas.
Turning right he points out that the forces to the right of the EPP have also increased .
Jaunās grupas — Eiropas Konservatīvie un reformisti (7,3%) un „Brīvības un demokrātijas Eiropa” (4,3%) ir jūtami spēcīgākas nekā iepriekšējā sasaukuma grupas Nāciju Eiropas grupa (5,6%) un Neatkarības/demokrātijas grupas (2,8%).
Using our calculations for this part, we estimate that in this Parliament the European C onservatives and R eformists with 7.5% of the proportional share on the one hand and Europe of F reedom and D emocracy on 4.3%, are significantly stronger than the Union for a Europe of Nations (5.6%) and Independence and Democracy ( 2.8%) in the outgoing P arliament .
Viens no piedāvātajiem izskaidrojumiem: tā kā Eiropas vēlēšanas „parasti tiek rīkotas nacionālo vēlēšanu cikla vidū, mazās opozīcijas partijas parasti gūst panākumus”.
Explaining this he makes a general point about European Parliamentary elections pointing out that they "tend to be held in the middle of national election cycles, small opposition parties tend to do well in these elections".
Grupas saliedētākas nekā ASV demokrāti un republikāņi
Groups "more cohesive" than US Democrats and Republicans
S. Hikss pauž pārsteigumu par to, cik saliedēti politiskās grupas uzvedās iepriekšējā sasaukumā. „Plenārsēžu zālē aizvien vairāk balso atbilstoši partijas interesēm, bet atbilstoši nacionālajām interesēm — aizvien mazāk, tik maz, ka 2004.-2009. gada sasaukumā galvenās politiskās grupas bija saliedētākas nekās demokrāti un republikāņi ASV Kongresā",” viņš norāda.
Professor Hix was struck by a "highly cohesive way" political groups behaved in the last 2004-2009 Parliamentary term: "While voting in the chamber along party lines has increased, voting along national lines has decreased, so much so that in the 2004-09 Parliament, the main political groups were more cohesive than the Democrats and Republicans in the US Congress."
Mainās nacionālo delegāciju ietekme
Which nationalities are in which groups?
Par politisko grupu nacionālo iekrāsojumu profesors raksta, ka Eiropas Tautas partijas grupā (vācu) CDU/CSU paliks lielāka delegācija, bet itāļu, franču un poļu deputātiem jaunajā grupā būs lielāka ietekme nekā vecajā, kamēr britu un čehu eiroskeptiķu balsis Eiropas Tautas partijas grupas sanāksmē vairs netiks sadzirdētas”.
On the key question of which countries' MEPs tend to be found in which political group, Professor Hix writes that in the EPP, "the (German) CDU/CSU will remain the largest delegation, but the Italian, French and Polish MEPs will be more influential in the new group than in the old group, while the Eurosceptic voices of the British and Czech MEPs will no-longer be heard at EPP meetings" as they have now left to set up another group.
Proti, pēdējie grupu ir pametuši, lai veidotu jaunu.
In the new S&D group the Italian delegation is the second largest after the Germans, followed by the French and Polish.
Sociālistu un demokrātu grupā „(vācu) SPD atkal būs lielākā delegācija, bet franču, spāņu un britu delegācijas ir kļuvušas vājākas”.
Turning to the left he says "the (German) SPD are once again the largest delegation, with the French, Spanish and British delegations weakened.
Liberāļu grupā savukārt „dominēs vācu un britu deputāti, bet sekundāra ietekme būs itāļu, franču un Beniluksa valstu deputātiem.”
And, ALDE will be dominated by the German and British MEPs, with secondary influence for the Italian, French and Benelux members."
2009.-2014. gada sasaukums: vajadzīga „alternatīva politika”
2009-2014: "alternative set of policies" needed
Noslēgumā Hikss deputātiem sniedz dažus padomus.
In conclusion, Professor Hix offers some advice to MEPs.
Viņš uzskata, ka visām partijām Parlamentā būtu jāakceptē jūnija rezultāti un jāveido skaidra „alternatīva politika”, kura „ļautu vēlētājiem 2014. gadā izvēli izdarīt, vismaz daļēji balstoties uz to deputātu un partiju sniegumu, kas uzvarēja 2009. gada vēlēšanās”.
He believes that all parties in the Parliament should accept the June results and set out a clear "alternative set of policies" which "would allow voters to base their choices in the 2014 elections at least partially on the performance of those MEPs and parties who won the 2009 elections".
20090911STO60546 Pētījums Simon Hix
Simon Hix Swedish Institute for European Policy Studies
Parlaments veido delegācijas
Parliamentary Delegations – a unique form of parliamentary diplomacy
8. janvāris ©BELGA/AFP PHOTO/Arif ALI Šonedēļ Parlaments turpinās veidot struktūrvienības nākamajiem pieciem gadiem, ieceļot delegāciju locekļus.
Following July's constitutive session, the 736 Members are still to vote on their appointments in different interparliamentary delegations.
Patlaban Parlamentam ir 40 delegācijas, kas nodrošina dialogu un sadarbību ar parlamentāriešiem ārvalstīs.
Currently 40, they offer the EP a vital network of contacts and a forum for dialogue with parliamentarians in partner countries outside the EU.
Apvienotās parlamentārās komitejas, kuras uztur attiecības ar Eiropas Savienības kandidātvalstu vai Kopienas asociēto valstu parlamentiem.
A total of 18 delegations - namely the ones dealing with Central and Latin America, the Middle East and those dealing with Enlargement issues will elect their Chairs this week.
Delegācijas piešķir parlamentāru dimensiju ES ārpolitikai un uzrauga cilvēktiesības pasaulē.
Background and type of delegation
Pirms pirmajām tiešajām vēlēšanām, kas notika 1979. gadā, Parlamenta ārējās attiecības bija atkarīgas no specifiskiem Eiropas Kopienas nolīgumiem ar citām valstīm.
Before the first direct elections in 1979, Parliament's external relations were essentially linked to specific EC agreements with third countries.
Pirmā starpparlamentu delegācija, kura nebija atkarīga ne no viena nolīguma, tika izveidota 1972. gadā attiecībām ar ASV parlamentāriešiem.
The first interparliamentary delegation, independent of any specific agreement, was set up with the US in 1972.
Kopš tā laika delegāciju skaits ir pieaudzis līdz ar Eiropas Parlamenta ārējās pārstāvniecības augošo nozīmi.
Since then, the number of delegations has grown together with the growing importance of the EP's external representation.
20090911STO60554 Plenārsesijas darba kārtība Jūsu deputāti Delegācijas Delegāciju saraksts Vēlēšanu novērošana
20090911STO60554 Session agenda Your MEPs EP delegations Delegations (7th term soon available)
Apspriedīs izmaiņas Balkānu vīzu noteikumos
MEPs scrutinise planned changes to Balkans visa rules
Rinda pie Grieķijas vēstniecības Belgradā ©BELGA/AFP PHOTO/ALEXA STANKOVIC Eiropas Komisija ir nākusi klajā ar priekšlikumu atcelt īstermiņa vīzas dažām Balkānu valstīm.
The European Commission proposed to lift visa requirements into Europe for citizens from Serbia, Macedonia and Montenegro from January, but not for those from Albania and Bosnia. ©Belga/AFP/A Stankovic Entry into the borderless Schengen area, made up of 25 countries, is regulated by common EU visa rules.
Vai tas caur reģionu novilks jaunu robežsvītru?
Currently, citizens of most Balkan countries need visas also for short visits.
Ko tas nozīmē pašai Eiropas Savienībai?
Will this drive new divisions through the region, and what does it mean for the EU internally?
Šopēcpusdien deputāti „nopratinās” Komisijas un ES Padomes pārstāvjus.
MEPs will question Commission and Council on Wednesday afternoon.
Vērojiet tiešraidē!
Watch it live.
Saskaņā ar jūlija izvirzīto priekšlikumu, kam jāstājas spēkā nākamā gada janvārī, īstermiņa vīzas vairs nevajadzēs Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas, Melnkalnes un Serbijas pilsoņiem, kuriem ir biometriskās pases.
According to this proposal, to become effective by January 2010, citizens from the following 3 countries would no longer require visa for short term visits to Schengen countries, if they are holder of a biometric passport from either Serbia, Montenegro or the F ormer Yugoslav Rep. of Macedonia
Turpretim Bosnijas un Hercegovinas un Albānijas pilsoņiem vīza vēl joprojām būtu vajadzīga.
On the other hand, citizens of Bosnia and Herzegovina and Albania would still require visa to enter the Schengen area.
Kā paskaidro Komisija, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika ir izpildījusi visus norādēs vīzu režīma liberalizācijai iekļautos kritērijus attiecībā uz dokumentu drošību, nelegālo imigrāciju un sabiedrisko kārtību un drošību.
The justification is that the Commission said that the Former Yugoslav Republic of Macedonia had met all requirements which are set out in the general regulation on visa regarding document security, illegal immigration, public order and security.
Melnkalnē un Serbijā tika gūti būtiski panākumi, un nav izpildīts tikai ļoti neliels skaits kritēriju.
Serbia and Montenegro had met most of them and were close to meeting the remaining ones.
Paredzams, ka deputāti šopēcpusdien apspriedīs arī vīzu režīma atcelšanas sekas uz cīņu pret organizēto noziedzību Rietumbalkānos un ES, kā vispārējās attīstības tendences reģionā, ņemot vērā, ka 14. oktobrī Komisija publiskos nākamos progresa ziņojumus par šīm valstīm.
MEPs are also likely to discuss implications for the fight against organised crime in the Western Balkans and the EU, as well as the general developments in the region ahead of the next Progress Reports on these countries by the Commission, due 14 October.