natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Organizācijas „Freedom Flotilla II” pārstāvji 2011. gada 10. maijā apmeklēja Parlamentu un tikās ar daudziem Parlamenta deputātiem, lai viņus informētu par jaunu palīdzības flotili, kurai jūnija trešajā nedēļā ar humānās palīdzības kravu būtu jādodas ceļā uz Gazu.
Representatives from the organisation of the Freedom Flotilla II visited Parliament on 10 May 2011 and met many MEPs to present information on the new aid flotilla which should set sail for Gaza in the third week of June carrying humanitarian aid on board.
Sešiem kuģiem (t. s. „Brīvības flotilei”), kas ar vairāk nekā 750 civilpersonām un daudzām tonnām palīdzības kravas uz klāja bija ceļā uz Gazu, 2010. gada 31. maija rītā atklātā jūrā uzbruka Izraēlas militārpersonas.
On the morning of 31 May 2010 a convoy of six ships bound for Gaza, known as the Freedom Flotilla, with more than 750 civilians and tonnes of aid on board, was attacked in the open sea by Israeli soldiers.
Šī vardarbības akta rezultātā gāja bojā deviņi cilvēki un vēl vairāk cilvēku guva ievainojumus.
The result of this act of violence was the death of nine people and the injury of many more.
Spriežot pēc nesenajām publikācijām presē, Izraēlas militārpersonas apgalvo, ka gatavojas apturēt arī ikvienu citu šādu flotili.
According to recent articles in the press, Israeli military officers are saying that preparations are under way to stop any flotilla.
Kādus pasākumus Padome veiks, lai nepieļautu 2010. gada 31. maija traģisko notikumu atkārtošanos un atbalstītu humānās palīdzības aktīvistus?
What measures will the Council take to avoid a repetition of the tragic events of 31 May 2010 and to support protection of the humanitarian activists?
Kādus pasākumus Padome veiks, lai nodrošinātu, ka tiek ievēroti starptautiskie cilvēktiesību standarti?
What measures will the Council take to ensure that international human rights standards are adhered to?
Ko Padome dara, lai tiktu izbeigta Gazai paredzētas humānās palīdzības blokāde?
What steps is the Council taking with a view to bringing to an end the humanitarian aid blockade of Gaza?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000131/2011
Question for oral answer O-000131/2011
PPE grupas vārdā Temats: Stāvoklis Kalnu Karabahā
on behalf of the PPE Group Subject: Situation in Nagorno-Karabakh
Pēdējo mēnešu laikā esam pieredzējuši vērienīgas ieroču piegādes no Krievijas Armēnijai un Azerbaidžānai.
In recent months we have witnessed the supply of large quantities of arms from Russia to Armenia and Azerbaijan.
Tas varētu izraisīt pieaugošu saspīlējumu, jo īpaši Kalnu Karabahas reģionā un visā Dienvidkaukāza apgabalā.
This may provoke increased tension, especially around the Nagorno-Karabakh region and in the whole area of the South Caucasus.
Vai Komisijas priekšsēdētāja vietniece / Savienības augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos ir informēta par šo notikumu attīstību un uzrauga situāciju?
Is the HR/VP aware of these developments and monitoring this situation?
Kādus pasākumus Eiropas Savienība grasās veikt, lai novērstu iespējamu konflikta saasinājumu?
What steps does the European Union intend to take in order to prevent a potential escalation of the conflict?
Vai ES ir darījusi zināmus preventīvus soda pasākumus, ko paredzēts piemērot visām tām konfliktā iesaistītajām pusēm, kuras pārkāpj Biškekā noslēgto vienošanos par pamieru?
Has the EU announced any disincentives vis-à-vis any parties to the conflict that breach the Bishkek ceasefire agreement?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000132/2011
Question for oral answer O-000132/2011
GUE/NGL grupas vārdā Temats: Atpakaļuzņemšanas politika un uzraudzība
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Readmission policy and monitoring
Stokholmas programmā Padome aicināja Komisiju iesniegt ES atpakaļuzņemšanas nolīgumu un notiekošo sarunu izvērtējumu.
In the Stockholm Programme, the Council asked the Commission to present an evaluation of EU readmission agreements and ongoing negotiations.
Paredzēts, ka Padome savus secinājumus par šo paziņojumu pieņems 2011. gada jūnija sanāksmē.
Council conclusions on this communication are to be adopted at the Council meeting in June.
Komisija ir uzsvērusi, ka pieejamie dati par atpakaļuzņemšanu ir nepilnīgi un nav mehānismu, kā uzraudzīt, kas ar atpakaļ uzņemtajām personām notiek pēc atpakaļuzņemšanas procedūras noslēgšanas.
As the Commission has pointed out, comprehensive data on readmissions is not available and there is no mechanism to monitor what happens to persons after their readmission is completed.
Šķiet, ka ir nepieciešams pilnībā pārskatīt ES īstenoto atpakaļuzņemšanas politiku, lai novērstu tās trūkumus.
It seems that there is a need to review the whole EU readmission policy in order to correct its flaws.
– Vai Padome jūnijā nāks klajā ar pārskatītu atpakaļuzņemšanas politiku?
– Is the Council going to present a revised readmission policy in June?
– Vai Padome plāno ievērot Komisijas ieteikumus Nr. 10–15, lai uzlabotu atpakaļuzņemšanas nolīgumos ietvertās cilvēktiesību garantijas, īpaši ieteikumus par atpakaļ uzņemto personu stāvokļa uzraudzīšanu un par apturēšanas klauzulu, ko piemērotu personu pamattiesību pārkāpšanas gadījumā?
– Is the Council going to follow the Commission's recommendations 10-15 to enhance human rights guarantees in readmission agreements, especially on monitoring the situation of persons readmitted and on a suspension clause in the event of violation of fundamental rights?
– Vai Padome prasīs ievākt vairāk statistikas informācijas un datu, jo īpaši par atpakaļ uzņemto personu patvēruma pieteikumu izskatīšanas procesu, lai šīs ziņas varētu izmantot kā noderīgu pamatu, novērtējot atpakaļuzņemšanas nolīgumu īstenošanu?
– Will the Council require more statistics and data, especially about the asylum application process of a readmitted person, to be gathered in order to provide a useful basis for assessing the implementation of the readmission agreements?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000133/2011
Question for oral answer O-000133/2011
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja komitejas vārdā Temats: ES subsīdijas saistībā ar piesārņojumu un neilgtspējīgu praksi
on behalf of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety Subject: EU subsidies for polluting and unsustainable practices
ES subsīdijas lauksaimniecības, kohēzijas politikas, transporta, enerģētikas un zivsaimniecības jomās var nejauši kaitīgi ietekmēt vidi.
EU subsidies in the fields of agriculture, cohesion policy, transport, energy and fisheries may have unintended harmful effects on the environment.
Pēdējos gados videi kaitīgas subsīdijas ir bijušas vairāku pētījumu priekšmets.
A number of studies have examined environmentally harmful subsidies in recent years.
Pamatojoties uz ESAO definīciju „visiem citiem apstākļiem esot vienlīdzīgiem, ar [videi kaitīgas] subsīdijas palīdzību tiek saražots vairāk produkcijas / izmantots vairāk dabas resursu, un iesaistītajiem attiecīgi paaugstinās arī atkritumu, piesārņojuma un dabas resursu izmantošanas līmenis.”
Based on the OECD definition, ‘ All other things being equal, the [environmentally harmful] subsidy increases the levels of output/use of a natural resource and therefore increases the level of waste, pollution and natural exploitation to those connected .’
Eiropas Parlamenta Vides, sabiedrības veselības un pārtikas drošības komitejas pieprasīts pētījums, kas tika publiskots 2011. gada februārī, vērš uzmanību uz to, ka svarīgām budžeta pozīcijām vairākās ES nozaru politikas jomās ir negatīva ietekme uz vidi.
A study requested by the European Parliament’s Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and published in February 2011 has highlighted negative impacts on the environment of key budget items in several EU sectoral policies.
Šis pētījums liecina, ka ES iestādēm vajadzētu dziļi izvērtēt spēkā esošās ES subsīdiju sistēmas tiešo un netiešo ietekmi un virzīties uz sistēmas reformēšanu.
This study suggests that EU institutions should assess in depth the direct and indirect effects of the current EU subsidy framework and proceed to reform it.
Padome 2010. gada 20. decembra secinājumos atkārtoja savu „sen pausto aicinājumu Komisijai iesniegt ceļvedi tādu subsīdiju likvidēšanai, kas būtiski negatīvi ietekmē vidi, lai no 2011. gada būtu iespējams uzraudzīt sasniegto un turpmāk par to regulāri ziņot, ņemot vērā stratēģiju „Eiropa 2020”.
The Council conclusions of 20 December 2010 reiterated the Council’s ‘ long-standing invitation to the Commission to present a roadmap for the removal of subsidies that have considerable negative effects on the environment so as to allow the monitoring and further regular reporting on progress from 2011 onwards, taking into account the Europe 2020 Strategy ’.
Zivsaimniecības politikas reformā un KLP „veselības pārbaudē” Komisija ir veikusi pirmos soļos šāda veida subsīdiju pakāpeniskā pārtraukšanā.
The Commission has taken the first steps in phasing out these kinds of subsidies through the reform of fisheries policy and as part of the CAP health check.
Tomēr vēl daudz ir darāms, lai panāktu ilgtspējīgāku ES budžetu un vairotu ES politikas nostādņu konsekvenci.
Nevertheless there is still a lot to do to achieve a more sustainable EU budget and to increase the coherence of EU policies.
Turklāt Komisija nav sniegusi sīki izstrādātu ceļvedi, ar kura palīdzību būtu iespējams sīki pārbaudīt katru ES budžeta pozīciju, lai izvērtētu iespējamu negatīvu ietekmi uz vidi, un ierosināt budžeta struktūras reformu.
In addition, the Commission did not provide a detailed roadmap to scrutinise each line of the EU budget in order to assess the potential negative impact on the environment, and to propose a reform of the budget structure.
– Ko Komisija ir paveikusi sakarā ar kritisko budžeta pozīciju pilnīgu analīzi, kas dotu iespēju reformēt videi kaitīgas subsīdijas?
– What is the state of play regarding the Commission’s work in carrying out a full environmentally harmful subsidies reform tool analysis of the critical budget titles?
– Kad Komisija plāno iesniegt skaidrus un pienācīgi pamatotus priekšlikumus attiecībā uz to, lai neilgtspējīgus elementus izslēgtu no ES budžeta?
– When does the Commission plan to provide clear and well-founded propositions to remove unsustainable elements from the EU budget?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000134/2011
Question for oral answer O-000134/2011
PPE grupas vārdā Temats: Jauna SVF rīkotājdirektora atlases process
on behalf of the PPE Group Subject: The selection process for a new Managing Director at the IMF
Pašlaik notiek procedūra, lai izvēlētu jaunu rīkotājdirektoru SVF.
The procedure for selecting a new Managing Director for the IMF is under way.
Ir vairāki iemesli, kādēļ būtu atkal jāizvēlas kandidāts no ES.
There are several reasons why a candidate from the EU should be selected once again.
Jau kopš SVF dibināšanas tā vadītājs vienmēr ir bijis no Eiropas (un Pasaules bankas priekšsēdētājs — no ASV).
Ever since the creation of the IMF, its President has been a European (and the President of the World Bank someone from the US).
Tā ir daļa no nerakstītas vienošanās, kas atspoguļo faktu, ka abās finanšu iestādēs lielākās finanšu devējas ir ES un ASV.
This is part of an unwritten agreement that reflects the fact that the biggest financial contributors to both institutions are the EU and the USA.
To nemainīja arī 2010. gadā sāktās reformas.
The reforms introduced in 2010 did not change this.
Ir svarīgi, lai rīkotājdirektors, kurš stājas iepriekšējā rīkotājdirektora vietā, būtu no ES dalībvalsts, jo spriedze ES valsts parādsaistību tirgos prasa, lai SVF vadība pēc iespējas labāk izprastu situāciju.
It is important that the replacement for the former managing director comes from an EU Member State because the challenges posed by the tensions in the EU sovereign debt markets require an IMF with the best possible understanding of the situation at the top.
Mēs vēlamies, lai par SVF rīkotājdirektoru kļūtu ES pilsonis, kuram ir nopelni un spējas.
We want an EU national with merit and capabilities as Managing Director of the IMF.
Šajos apstākļos ir ļoti svarīgi, lai visas ES dalībvalstis atbalstītu ES kandidātu.
In these circumstances it is very important that all EU Member States back an EU candidate.
Mēs zinām, ka priekšsēdētājs Ž. Barozu ir izteicies par labu vienīgajam ES kandidātam, kurš oficiāli ir pieteicies uz šo amatu.
We know that President Barroso has made a statement in favour of the only EU candidate to have formally applied for the post.
Šāda veida nominācijai oficiālas ES procedūras nav, bet Komisijai būtu jācenšas strādāt šajā virzienā.
There is no formal EU procedure for this kind of nomination but the Commission should try to work in this direction.
Ko dara Komisija, lai nodrošinātu, ka par nākamo SVF rīkotājdirektoru kļūst ES pilsonis?
What is the Commission doing to ensure that the next Managing Director of the IMF is an EU national?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000135/2011
Question for oral answer O-000135/2011
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja komitejas vārdā Temats: Visaptveroša pieeja ar CO2 nesaistītām klimatu ietekmējošām antropogēnajām emisijām
on behalf of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety Subject: A comprehensive approach to non-CO2 climate-relevant anthropogenic emissions
Lai mazinātu klimata pārmaiņu ietekmi, Eiropas klimata politikā galvenā uzmanība ir pievērsta CO2 emisiju samazināšanai ilgtermiņā.
In an effort to mitigate the consequences of climate change, European climate policy has been focused on the long-term reduction of CO2 emissions.
Zinātniskie dati liecina, ka mūsu politikā ļoti trūkst visaptverošas pieejas ar CO2 nesaistītu klimatu ietekmējošu antropogēno emisiju samazināšanai, proti, attiecībā uz fluorogļūdeņražiem (HFC), melno oglekli un piesārņojošajām gāzēm, kas izraisa ozona veidošanos troposfērā (zemākajā atmosfēras slānī).
Scientific data prove that our policy is severely lacking in a comprehensive approach to the reduction of non-CO2 climate-relevant anthropogenic emissions, namely HFCs, black carbon and pollutant gases that lead to the formation of tropospheric (lower atmosphere) ozone.
Šie dati norāda arī uz to, ka ir svarīgi, lai mūsu centienos mazināt klimata pārmaiņas tiktu stingri un savlaicīgi risinātas arī problēmas, ko izraisa ar CO2 nesaistīti piesārņotāji, tāpēc efektīvi jāizmanto pieejamās tehnoloģijas un institūcijas (piemēram, Monreālas protokols, divpusējie nolīgumi, utt.).
The same data indicate that it is important to complement our efforts against climate change by firmly and timely addressing the non-CO2 pollutants while taking advantage of existing technologies and institutions (such as the Montreal Protocol, bilateral agreements, etc.).
Attiecībā uz dažiem fluorogļūdeņražiem (HFC) to varētu paveikt, sabiedrībai tērējot vien 5 līdz 10 centus par tonnu, lai gan oglekļa emisiju samazināšanas izmaksas patlaban ir 13 eiro par tonnu.
This can be done for some HFCs at a public price as low as 5 to 10 cents per tonne, whereas now the carbon price is over EUR 13 per tonne.
Attiecīgie risinājumi ir šādi:
Relevant policy options include:
a) samazinot to fluorogļūdeņražu (HFC) ražošanu un patēriņu, kuriem ir ietekme uz sasilšanu, paātrināt procesu hlorfluorogļūdeņražu (HCFC) izņemšanai no apgrozības un reģenerēt, kā arī iznīcināt ozona slāni postošās siltumnīcefekta gāzes, kas atrodamas nolietotos izstrādājumos un iekārtās;
(a) Phasing down the production and consumption of HFCs with global warming potential, to accelerate the phase-out of HCFCs and recover and destroy stratospheric ozone-depleting GHGs in discarded products and equipment;
b) samazināt melnā oglekļa emisijas, prioritāti piešķirot emisijām, kas skar sniega un ledāju reģionus, tostarp Arktikas, Grenlandes un Himalaju–Tibetas ledājus;
(b) Reduction of black carbon emissions, giving priority to emissions that affect regions of snow and ice, including the Arctic, Greenland and the Himalayan-Tibetan glaciers;
c) samazināt to piesārņojošo gāzu emisijas, kas izraisa troposfēras ozona — būtiskas SEG veidošanos.
(c) Reduction of pollutant gases that lead to the formation of tropospheric ozone, a significant GHG.
Kāda ir Komisijas nostāja attiecībā uz iepriekšminēto stratēģiju?
What is the Commission’s position on the abovementioned strategy?
Vai Komisija grasās attiecīgi papildināt tās klimata pārmaiņu mazināšanas politikas virzienus?
Does the Commission intend to complement its policy on climate change mitigation accordingly?
Vai Komisija plāno iesniegt likumdošanas priekšlikumu attiecībā uz ar CO2 nesaistītām klimatu ietekmējošām antropogēnajām emisijām?
Does the Commission intend to present a legislative proposal in regard to non-CO2 climate-relevant anthropogenic emissions?
Vai Komisija ir paredzējusi veikt izmaksu analīzi attiecībā uz ar CO2 nesaistītu klimatu ietekmējošu antropogēno emisiju samazināšanu?
Does the Commission intend to pursue a cost-analysis of the reduction of emissions of these non-CO2 climate-relevant anthropogenic emissions?
Vai Komisija ir gatava veicināt to, lai nekavējoši starptautiskā līmenī tiktu samazināta fluorogļūdeņražu (HFC) ražošana un patēriņš, izmantojot Monreālas protokolu, nevis Kioto protokola elastīgos mehānismus, lai tādējādi efektīvāk īstenotu klimata pārmaiņu mazināšanas mērķus?
Is the Commission ready to promote an immediate phase-down at international level of the production and consumption of HFCs through the Montreal Protocol, rather than through the Kyoto Protocol’s flexible mechanisms, to serve better the objectives of climate change mitigation?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000136/2011
Question for oral answer O-000136/2011
Lūgumrakstu komiteja komitejas vārdā Temats: Neiesaistīšanās brīvība (Lūgumraksts Nr. 0901/2008)
on behalf of the Committee on Petitions Subject: Freedom of non-association (Petition 0901/2008)
Zviedrijas Kristīgo uzņēmumu īpašnieku savienība 2008. gadā iesniedza Lūgumrakstu (Nr. 0901/2008), kurā norādīja, ka pret tās locekļiem ir vērsti draudi un iebiedēšana, jo viņi reliģisku iemeslu dēļ ir atteikušies parakstīt darba koplīgumus ar Zviedrijas arodbiedrībām.
In 2008, a Swedish Christian union of business owners submitted a petition (0901/2008) in which it indicated that its members had been threatened and intimidated because they declined for religious reasons to subscribe to collective agreements concluded by Swedish trade unions.
Lūgumraksta iesniedzēji norādīja, ka attiecīgie uzņēmumi atbilst visām juridiskajām prasībām un ir piedāvājuši tikpat labus vai pat labākus darba apstākļus kā citur.
The petitioners pointed out that the businesses in question complied with all legal requirements and offered working conditions which were as good as, or better than, elsewhere.
Lūgumraksta iesniedzēji norāda, ka Zviedrijas arodbiedrības īsteno pārāk stingru pieeju un ka neiesaistīšanās brīvība ir individuālas tiesības, kurām ir tikpat liela nozīme kā biedrošanās brīvībai.
The petitioners argue that trade unions in Sweden are taking a disproportionately hard line and that freedom of non-association is an individual right equal in weight to the freedom of association.
Minētās tiesības nozīmē ievērot brīvību neiesaistīties kolektīvās asociācijās vai koplīgumos reliģisku iemeslu dēļ (negatīvā biedrošanās brīvība).
The right at stake is the one of respect for freedom not to join collective associations or collective agreements for religious reasons (negative freedom of association).
Lūgumraksta iesniedzēji uzskata, ka negatīvā biedrošanās brīvība ir absolūta un ir jāaizsargā.
The petitioners consider that the negative freedom of association is an absolute one and needs protecting.
– Vai Komisija piekrīt, ka negatīvā biedrošanās brīvība saskaņā ar Līgumiem un ES dalībvalstīm saistošām citām attiecīgajām konvencijām un nolīgumiem ir pamattiesības un absolūtas tiesības?
– Does the Commission agree that the negative freedom of association is a fundamental and absolute right under the Treaties and other relevant conventions and agreements that are binding upon EU Member States?
– Vai Komisija piekrīt, ka negatīvā biedrošanās brīvība ir tikpat svarīga kā pozitīvā biedrošanās brīvība un ir jāaizsargā?
– Does the Commission agree that the negative freedom of association has the same importance as the positive right of association and needs to be protected?
– Vai attiecībā uz neiesaistīšanās brīvību Komisija uzskata, ka Zviedrijas tiesību akti darba attiecību jomā pilnībā atbilst Līgumu burtam un garam un ES dalībvalstīm saistošām citām attiecīgajām konvencijām un nolīgumiem?
– With regard to the freedom of non-association, does the Commission believe that the Swedish labour relations legislation is fully in line with the letter and the spirit of the Treaties and other relevant conventions and agreements that are binding upon EU Member States?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000137/2011
Question for oral answer O-000137/2011
GUE/NGL grupas vārdā Temats: Pārstrādāta Ungārijas konstitūcija
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Revised Hungarian Constitution
Šīs vērtības ir Eiropas Savienības pamatā, jo tās veido visām dalībvalstīm kopējus konstitucionālos principus (LESD 2. pants), kurus ES jācenšas respektēt, aizsargāt un veicināt Eiropā.
These values are the basis of the European Union, since they are common constitutional principles shared by the Member States (Article 2 TEU), which the EU must seek to respect, protect and promote in Europe.
2011. gada 5. aprīļa EP plenārsēdē Komisijas priekšsēdētājs apliecināja, ka Komisija pārraudzīs šo jautājumu un pārbaudīs Ungārijas konstitūcijas jaunā projekta atbilstību Eiropas vērtībām, principiem, līgumiem un tiesību aktiem.
On 5 April 2011 the President of the Commission gave assurances to the EP plenary that the Commission would monitor the issue and check the compatibility of the new draft Hungarian Constitution with European values, principles, treaties and law.
Ungārijas ministru prezidents Viktor Orbán paziņoja, ka piekritīs šādam ES veiktam novērtējumam.
The Hungarian Prime Minister, Viktor Orbán, stated that he would agree to such an evaluation by the EU.
Kādus pasākumus Komisija ir veikusi saistībā ar Ungārijas konstitūciju un attiecībā uz tās atbilstību LESD 2., 6. un 7. pantam, kopējiem demokrātiskajiem konstitucionālajiem principiem un noteikumiem par balsstiesībām EP vēlēšanās?
What action has the Commission taken in relation to the Hungarian Constitution and its compatibility with Articles 2, 6 and 7 TEU, common democratic constitutional principles and the rules on voting rights for EP elections?
Vai tā jebkādā veidā iejaucās procesā pirms vai pēc Konstitūcija apstiprināšanas un parakstīšanas?
Did it intervene in the process in any way before or after the Constitution was approved and signed?
Vai tā plāno veikt prasīto novērtēšanu?
Will it carry out the evaluation requested?
Kāda rīcība, pēc Komisijas domām, būtu piemērota gadījumā, ja izrādīsies, ka Ungārijas konstitūcijā nav ievērotas pamattiesības un Līgumos minētās vērtības?
What action does the Commission believe would be appropriate in the event that it is shown that the Hungarian Constitution does not respect the fundamental rights and values enshrined in the Treaties?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000138/2011
Question for oral answer O-000138/2011
GUE/NGL grupas vārdā Temats: Latvijas nepilsoņu tiesības balsot pašvaldību vēlēšanās
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Voting rights for non-citizens of Latvia in local elections
Pēc neatkarības atgūšanas Latvijas pilsonība tika atjaunota vienīgi tiem, kas bija Latvijas pilsoņi pirms 1940. gada, un viņu pēcnācējiem.
After the restoration of independence, only citizens of the pre-1940 Latvia and their descendants had their Latvian citizenship restored.
Pārējiem ir tiesības saņemt pilsonību vienīgi naturalizācijas kārtībā, un dažiem cilvēkiem nav tiesību naturalizēties.
Others are entitled to obtain citizenship only through naturalisation and some persons are not entitled to be naturalised.
Laika posmā no 1995. līdz 2009. gadam naturalizējušies ir tikai aptuveni 132 000 cilvēku.
Only around 132 000 persons were naturalised between 1995 and 2009.