natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Galīgais budžets visticamāk tiks apspriests samierināšanas komitejas sanāksmē novembrī, lai to oficiāli pieņemtu decembrī.
The final budget will probably be decided at a conciliation meeting in November and formally adopted in December.
Eiropas Parlaments un Lisabonas līgums EP Budžeta komiteja Eiropas Komisijas tīmekļa vietne: budžets
The European Parliament and the Lisbon Treaty The Budgets committee European Commission: DG Budget
Eiropas Parlaments pieņem 2010. gada ES budžetu
Parliament adopts the EU budget 2010
Tas veido 141,4 miljardus eiro saistībās un 12,.9 miljardus eiro maksājumu (plānoto izdevumu) izteiksmē, kas ir 1,04% no ES nacionālā kopprodukta.
The level of payments is set €141.4 billion in commitments and €122.9 billion in payments, which is 1.04 percent EU GNI.
Budžets veidots saskaņā ar EP prioritātēm — enerģētikas politiku un uzņēmējdarbības veicināšanu.
The 2010 budget confirms the priorities of the EP, notably on energy and entrepreneurship.
2010. gada budžeta mērķis ir Eiropas ekonomiku padarīt konkurētspējīgāku un rast veidus un iespējas, kā finansēt visas Ekonomikas atveseļošanas plāna ietvaros paredzētās operācijas 2010. gadā.
The 2010 budget hopes to make the European economy more competitive and to have found the means to finance all the economic recovery plan operations foreseen for 2010.
ES Padomes pirmais piedāvājums bija 120,5 miljardi eiro, bet Parlaments pirmajā lasījumā prasīja 127,5 miljardus maksājumos.
The Council's first proposal was €120.5 billion and Parliament's first reading one was €127.5 billion, both in payments.
EP referents Lāslo Surjans (Eiropas Tautas partijas grupa, Ungārija) apgalvoja, ka būtu iespējas palielināt maksājumu summu par 3 miljardiem, ja vien dalībvalstis izmantotu kohēzijas un struktūrfondus tā, kā to vajadzētu.
EP rapporteur László Surján (EPP, HU) has stated that there would be room to increase payments by €3 billion, if only Member States used the cohesion and structural funds as they should.
Eiropas Savienības Ekonomikas atveseļošanas plāns
EU economic recovery plan
Ekonomikas atveseļošanas plāns, kas kopā izmaksā 5 miljardus eiro un kas paredzēts 2009. un 2010. gadam, atbalsta enerģētikas projektus un platjoslas interneta attīstību lauku apvidos.
The €5 billion European economic recovery plan covers the years 2009 and 2010 and supports energy projects and broadband development in rural areas.
Šā gada sākumā par plānu vienojoties, palika neatrisināts jautājums par to, kā tiks finansēta 2010. gada daļa 2,4 miljardi eiro apmērā.
When it was agreed last year, the financing for 2010 (€2.4 billion) was not yet settled.
ES iestādes novembrī vienojās, ka finansējumu veidos 2009. un 2010. gada budžeta atlikums un rezerves (galvenokārt lauksaimniecības un administrācijas izdevumos), un dalībvalstis atvēlēs papildu 120 miljonus eiro.
The EU institutions have now agreed on financing it: by using unspent funds and margins (mainly for agriculture and administration) for 2009 and 2010, and by the Member States adding €120 million.
Eiropas Parlaments būtiski ietekmēja tādus budžeta punktus kā papildu līdzekļi ekonomikas atveseļošanas plānam, 300 miljoni eiro īpašam piena fondam lauksaimnieku atbalstam un 75 miljoni eiro, lai finansētu Kozlodujas atomelektrostacijas nojaukšanai Bulgārijā.
The additional money for the recovery plan, €300 million in emergency support for the dairy industry and €75 million in funding to help decommission the Kozloduy nuclear power plant in Bulgaria were among points in the budget that were significantly influenced by the EP.
Eiropas Parlamenta Budžeta komiteja spēja palielināt tās summas, ko piedāvāja Eiropas Komisija savā budžeta projektā un kas bija paredzētas tādu EP prioritāšu finansēšanai kā finanšu pakalpojumi, vieda enerģija, enerģētikas jautājumu izpēte, mūžizglītība un uzņēmējdarbība.
The EP budget committee managed to increase the amounts originally proposed by the Commission's preliminary draft budget for EP priority areas such as financial services, intelligent energy, energy research, lifelong learning and entrepreneurship.
2010 budžets:
2010 budget:
Pēdējais budžets, kas pieņemts pēc Nicas līguma noteikumiem.
Last budget procedure under the Nice Treaty rules
Lielākā daļa finanšu līdzekļu paredzēti dabas resursu saglabāšanai un pārvaldībai, kā arī ilgspējīgas izaugsmes nodrošināšanai.
Most money goes to preservation and management of natural resources and sustainable growth
Budžets maksājumu (plānoto izdevumu) izteiksmē ir 1,04% no ES nacionālā kopprodukta.
The payments figure for 2010 represents 1.04% of EU gross national income (GNI)
Katra ES iedzīvotāja ieguldījums ir vidēji 246 eiro gadā vai 67 centi dienā.
The contribution per EU citizen is roughly €246 a year (or 67 eurocents a day)
Administratīvās izmaksas sastāda 6,4% no visa budžeta.
Administrative costs account for 6.4% of the overall budget.
EP un Lisabonas līgums Parlaments pieņem ES 2010. gada budžetu (paziņojums presei) 2010.gada budžeta samierināšanas procedūra (angļu valodā) EP Budžeta komiteja Eiropas Komisija: budžeta sastādīšana (angļu valodā)
EP & the Lisbon Treaty Press service Press service Budgets Committee Commission: Deciding the budget Strasbourg Plenary session 14-17 December
No kurienes nāk nauda?
Where does the money come from?
Summa tiek sastādīta no šādiem resursiem:
It is withdrawn from the following sources:
Vienotā pieprasījuma likme attiecībā pret PVN — 11,35% no visa budžeta .
The uniform rate of call for the VAT resource (11.35 % of total)
Tradicionālie pašu resursi (muitas nodokļi un cukura nodeva, kas attiecas uz dalībvalstīm) — 11,55% no 2010. gada budžeta.
Traditional own resources (customs duties and sugar levies, collected by Member States on behalf of the EU) of 11.55 % of the financing of the budget for 2010
75.94% — nacionālais kopienākuma resurss (dalībvalstu maksājumi ES budžetā, balstoties uz nacionālo ienākumu katrā dalībvalstī)
The GNI resource for 75.94 % (national contributions to the EU budget based on the national income of each Member State)
Citi ienākumi.
Other revenues.
2010. gada budžetā maksājumi (plānotie izdevumi) reprezentē 1,04% no ES nacionālā kopprodukta, tādējādi zem 1,24% griestiem.
The payments figure for 2010 represents 1.04% of EU gross national income (GNI), thus falling below the agreed ceiling of 1,24 % of GNI.
ES daudzgadu budžets
EU's multi-annual budget
Polijas komisāra amata kandidāta Januša Levandovska uzklausīšanā galvenā uzmanība tika pievērsta topošajam finanšu perspektīvas 2007. - 2013. pārskatam.
During the hearing of the Polish Budgets commissioner-designate Janusz Lewandowski a key area of interest was the upcoming review of the financial perspective 2007-2013.
Parlamenta ieteikums bija šīs perspektīvas darbības laiku pagarināt līdz 2015. vai 2016. gadam, tādējādi tas sakristu ar Komisijas un Parlamenta pilnvaru termiņiem.
Parliament's suggestion is that this period could be prolonged to 2015 or 2016, so as to make it match the terms of the Commission and the Parliament.
"Pašreizējās finanšu perspektīvas darbības termiņa pagarināšana ir viens no iespējamajiem risinājumiem, lai Parlamenta mandātu darbības laiks sakristu ar finanšu perspektīvu darbības laiku.
"A prolongation of the current financial perspective is one of many possible solutions to match the financial perspectives with the mandate of the Parliament.
Taču tas nav vienīgais iemesls," Levandovskis norādīja.
But it is not the only one", Lewandowski replied.
Levandovska kungs vairakkārt atkārtoja EK priekšsēdētāja Žozē Manuela Barrozu pausto viedokli, ka pārskatam vajadzētu būt pieejamam pēc ES jaunās "2020" stratēģijas prezentācijas jūnijā.
Mr Lewandowski reiterated Commission President Barroso's view that it should come after the presentation of EU's new 2020 Strategy, scheduled for June.
Tātad pārskats varētu būt pieejams šī gada jūlijā.
This would make the earliest possible date for the review July this year.
ES finanses: jāievēro pārredzamības un taisnīguma principi EP rezolūcija par Eiropas Savienības pašu resursu nākotni Eiropas Parlamenta rezolūcija par paplašinātās Eiropas Savienības politikas uzdevumiem un budžeta līdzekļiem 2007.–2013. gadam J.Lvandovska uzklausīšana: paziņojums presei (angļu valodā)
Press service Summary of the hearing of Janusz Lewandowski – Budgets
Kur paliek „neto iemaksas”?
What about the "Net Contributors”?
Sabiedriskajās debatēs aizvien biežāk diskutē par „neto iemaksām”, t.i., par atšķirību starp to summu, ko dalībvalstis pārskaita Eiropas Savienībai, un to summu, ko tās pēc tam „atgūst atpakaļ” no ES fondiem.
Budget debates often focus on how much countries give and how much they get back from the EU (their "net contributions").
Tiek argumentēts, ka dažas dalībvalstis veic daudz lielākas neto iemaksas nekā citas un tāpēc gūst mazāku labumu no Eiropas Savienības un dažādām tās politikas jomām (piemēram, lauksaimniecības vai reģionālā politikas).
Inevitably, "discussions" arise where different countries feel they are either paying too much or not receiving as much as they should.
Svarīgākie neto maksātāji ir Vācija, Francija, Nīderlande, Itālija, Lielbritānija un Zviedrija.
The latter can be a particularly vexed point as some EU policies like agriculture and regional policy benefit some countries more than others.
Salīdzināt iemaksas ar līdzekļiem, kas plūst atpakaļ uz valstīm un prezentēt „neto bilanci” tomēr var būt apšaubāma rīcība vairāku iemeslu dēļ.
However, contrasting "contributions" with money a country gets back and then presenting a “net balance” is a difficult and controversial exercise.
Piektkārt, muitas nodokļus ievāc valsts, kurā prece tiek ievesta un tāpēc tie tiek pieskaitīti šai valstij, taču patiesībā nodokļus maksā patērētājs, kas bieži vien dzīvo citā valstī.
The spread of customs duties (which form part of the EU's revenues): These are levied at the place of entry and also arguably paid by the consumer who buys the product.
Tā, piemēram, daudzas preces ienāk Roterdamas un Antverpenes ostās, taču vēlāk tiek pārvestas uz citām ES valstīm.
For example, goods coming into the port of Antwerp in Belgium are then distributed all over the EU and so on.
Vairāk nekā 80% līdzekļu tomēr izmaksā dalībvalstu iestādes un aģentūras.
EU funding covers environmental projects A total of 80% of all EU funds are managed by national and local authorities across the EU.
Eiropas Parlaments tāpēc pieprasa lielāku politisko atbildību no dalībvalstu puses.
However, the European Commission is politically responsible for the execution of the EU budget.
Komisija atskaitās Parlamentam un Padomei par budžeta izpildi.
The European Parliament has therefore insisted that the national governments must take over more political responsibility for how EU funds are managed in their respective countries.
Ņemot vērā Revīzijas palātas ikgadējo ziņojumu un ES Padomes ieteikumus, Eiropas Parlaments lemj par to, vai Eiropas Komisija ir izpildījusi pienākumu pienācīgi pārvaldīt ES līdzekļus.
The Parliament is the only institution empowered by the treaties to give the budget "discharge" (the purpose is to verify the accuracy of the budgetary management) to the Commission for the execution of the EU budget.
Līdz šim ES pastāvēšanas vēsturē Eiropas Parlaments tikai divas reizes ir atteicies apstiprināt budžeta izpildi – 1984. gadā un 1999. gadā, kas izraisīja Ž. Santēra vadītās Komisijas atkāpšanos.
The Parliament bases its discharge decision on recommendations from the Council and the annual report from the European Court of Auditors.
Apstiprināšanas procedūra sākas ar to, ka Revīzijas palāta iesniedz ziņojumu Budžeta kontroles komitejai.
The discharge procedure begins with the Court of Auditors presenting a report to the Budgetary Control Committee.
Komiteja arī pārbauda budžeta izpildi, uzklausot vairākus komisārus, kas atbildīgi par politikas jomām ar lielākajiem izdevumiem.
The committee follows up the execution of the budget through meetings with the Commissioners responsible for policy areas with budgetary implications.
Līdz budžeta gada septembrim Komisija var ierosināt budžeta grozījumus.
Budgetary control committee website EP Rules of Procedure of the discharge
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0150 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060517STO08359 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0224 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0150 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091215IPR66441 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT REPORT A6-2005-0153 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091116IPR64531 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091215IPR66441 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070323STO04518 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091116IPR64531 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0224 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091207FCS66070 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100108IPR66980 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100108IPR66980 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT RULES-EP 20091201 ANN-06 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT RULES-EP 20091201 ANN-06 NOT XML V0//EN
Šonedēļ tiešsaistē Šonedēļ tiešsaistē
Monday to Friday online @ the EP Monday to Friday online @ the EP
Kopā ar eiroparlamentāriešiem, ekspertiem un ES lēmumu pieņēmējiem par klimata pārmaiņām ceturtdien un piektdien diskutēs aptuveni 500 pilsoniskās sabiedrības pārstāvji.
MEPs are in the process of considering legislation related to climate change and this week 500 people from civil society will meet in parliament to discuss the issue.
Forumā piedalīsies arī Eiropas Komisijas priekšsēdētājs Žozē Manules Barozu, Slovēnijas vides ministrs Janez Podobnik un Ekonomikas tendenču fonda pārstāvis Jeremy Rifkin .
Hosted by Parliament's President Hans-Gert Pöttering, it is one of a series of "Agora" meetings where civil society, MEPs and experts in the field meet to discuss policy options.
Par sanāksmes secinājumiem rakstīsim piektdien.
Taking place on Thursday and Friday - 12-13 June - a full round up of the event will be available here online on Friday.
„Ētiskās globalizācijas” kampaņa
"Ethical globalisation"
„Ētiskās globalizācijas” kampaņas ietvaros pirmdien Eiropas Parlamentā viesosies bijuši ANO Augstā komisāre cilvēktiesību jautājumos Mary Robinson .
The start of the week sees former UN High Commissioner for Human Rights Mary Robinson in parliament.
Vairāk par šo vizīti lasiet otrdien.
She will be speaking to MEPs on the Human Rights sub-Committee.
Starpkultūru dialogs
Here on the website you can read a full round up of what she said.
Otrdien papildināsim mūsu dosjē par gaidāmajām reformām telekomunikāciju nozarē .
Energy package and a report on Bloggers
Šoreiz meklēsim atbildi uz jautājumu par to, ko šīs reformas nozīmēs mūsu naudas maciņam.
This week online there is also more news about 2 big legislative "packages" - Energy and Telecoms - that are working their way through the parliament.
Trešdien turpināsim sēriju par enerģētiku .
With both likely to have significant public impact we look at the issues involved on Tuesday and Thursday.
Šonedēļ uzmanības centrā — plānotā Eiropas Enerģētikas aģentūra.
The week also features a story looking ahead to the European Union's 2009 budget.
Trešdien publicēsim interviju ar igauņu eirodeputāte Marianne Mikko (Sociāldemokrātu grupa) patlaban sagatavo attiecīgu ziņojumu.
Estonian MEP Marianne Mikko has written a report on possible rules and rights for those who are bloggers.
20080605INS30969 Šonedēļ Eiropas Parlamentā
20080605INS30969 Agenda
Prioritātes ārlietās un drošības politikā: kaimiņattiecības, Rietumbalkāni, energodrošība
Lisbon Treaty at the heart of reports on CFSP and ESDP
ES prioritātes ārpolitikā: Rietumbalkāni, paplašināšanās un kaimiņattiecības
EU "hard power": the sharp end of external policy in Bosnia
ES svarīgākajai prioritātei ārpolitikā 2008. gadā ir jābūt stabilitātei Rietumbalkānos, paplašināšanās procesam un kaimiņattiecību politikai.
The impact of the Lisbon Treaty on the EU's Common Foreign and Security Policy (CFSP) and its European Security and Defence Policy (ESDP) was at the core of two reports voted in the European Parliament on Thursday (5 June).
ES arī jākļūst aktīvākai dialogā ar Serbiju, jārisina jautājums par enerģētisko atkarību no nedemokrātiskām valstīm, jāpadziļina politiskās un ekonomiskās attiecības ar Ķīnu, ja izdosies panākt būtisku pozitīvu virzību demokrātijas un cilvēktiesību jautājumā.
While pointing to the increased effectiveness the new Treaty could give to the EU's foreign policy, the reports also pointed to the need for increased parliamentary scrutiny and democratic legitimacy of these policies.
Uzsverot, ka par galveno mērķi šogad jāuzskata Eiropas Kaimiņattiecību politika, deputāti prasa tajā vairāk ņemt vērā reģionālās īpatnības, īpašu uzmanību pievēršot Vidusjūras, Baltijas jūras un Melnās jūras reģioniem.
It also stresses the need for "transparency and democratic input" into the process of setting up the planned European External Action Service (EEAS), and calls for a mechanism to be set up to provide confidential information to select Foreign Affairs Committee Members.
Parlaments arī iesaka "padziļināt politiskās un ekonomiskās attiecības ar Ķīnu, ja tiek panākts būtisks progress demokrātijas un cilvēktiesību jomās un ja Ķīna ņem vērā ES nopietnās bažas par rīcību Tibetā".
Energy security and the EU's neighbourhood high on the agenda
Eiropas Parlaments ir pastāvīgi uzstājis uz to, ka Eiropas Savienībai ārējas attiecībās nepieciešama vienota balss.
The report considers that "stability in the Western Balkans should be the top priority for the EU in 2008."
Ziņojumā pausta nožēla par to, ka dalībvalstis nesaskaņoti paraksta divpusējus līgumus enerģētikas jomā.
It says the "dialogue with Serbia should be intensified" to take concrete steps, for example on visa liberalisation, and considers that the EU should "initiate appropriate processes in order to avoid Serbia's isolation."
Šajā sakarā Parlaments norāda, ka "ES lielā enerģētiskā atkarība no nedemokrātiskām valstīm var ievērojami mazināt tās kopējās ārpolitikas saskaņotību, konsekvenci un ilgtspējību".
MEPs also said the "EULEX mission in Kosovo must safeguard the interests of national minorities," and voice their concern at the stalemate in transferring responsibilities from UNMIK to EULEX in Kosovo.
Ziņojumos pievērsta uzmanība arī tādiem jautājumiem kā Irānas kodolprogramma, cīņa pret terorismu, Eiropas misiju efektivitāte, parlamentārā leģitimitāte, ES pieņemot lēmumus ārējo attiecību, aizsardzības un drošības politikas jautājumos.
The report "is of the view that the importance of the foreign policy dimensions of energy security [...] will continue increasing," and calls for diversification of supply, increase in energy efficiency and EU solidarity, while also deploring "the uncoordinated signing of bilateral energy agreements by Member States."
Ziņojums: 2006. gada ziņojums par KĀDP
Russia and China
Eiropas Parlaments aicina uz foruma AGORA diskusiju par klimata pārmaiņām
Citizens' Agora on climate change: Parliament asks for citizens' input
Šā gada 12. un 13. jūnijā Eiropas Parlamentā notiks sabiedrisko diskusiju cikla AGORA otrā kārta ar 500 nevalstisko organizāciju pārstāvju piedalīšanos.
On 12 and 13 June, the European Parliament will host its second Citizens' Agora debate - on how to tackle climate change - with 500 civil society representatives.
Pēc AGORA pirmās diskusiju kārtas pasākuma pērn par ES nākotni Eiropas Parlaments tagad, jūnijā, uzņems foruma viesus, kas pievērsīsies klimata pārmaiņām.
After the last year's inaugural edition - on the future of the EU - Parliament is now hosting a two-day Agora on climate change.
Pārstāvjiem no 500 nevalstiskām organizācijām būs iespēja apmainīties ar viedokļiem ar EP deputātiem, ES amatpersonām, starptautiska līmeņa ekspertiem un paust ES iestādēm savus ieteikumus.
500 representatives of selected European civil society organisations will exchange views with MEPs, key EU decision makers and international experts and make their recommendations to the European institutions.
I espējams, dalībnieku rindas vēl papildināsies.
Climate change: EP's priority for 2008
AGORA forums jūnijā seko nesenajam Eiropas Parlamenta balsojumam pa r EP Pagaidu komitejas klimata pārmaiņu jautājumos starpposma ziņojumu un Vispasaules Enerģētikas balvas pasniegšanai EP 26.maijā.
The June Agora follows the publication of a first interim report by the EP Temporary Committee on Climate Change (Florenz report) and the Energy Globe Awards ceremony held on 26 May.
Forums arī sakrīt ar laiku, ka d Parlaments strādā pie likumdošanas aktiem klimata pārmaiņu jautājumos un gatavojas galotņu sanāksmēm Poznaņā 2008. gada septembrī un Kopenhāgenā 2008. gada beigās.
It also comes against the backdrop of the European Parliament's legislative work on the "climate change package", as well as preparations for upcoming international summits: Poznan in late 2008 and Copenhagen in late 2009.
Diskusiju paneļos piedalīsies EP, Eiropas Komisijas, ES Padomes un dalībvalstu pārstāvji , Ekonomikas attīstības fonda prezidents Džeremijs Rifkins, Vides aģentūras izpilddirektore Žaklīna Makgleida, ANO pārstāves Viktorija Tauli ja Korpusa (ANO Pastāvīgais forums pamatiedzīvotāju jautājumos) , Sesīlija Ugaza (ANO Attīstības fonds).
Panels will feature Jeremy Rifkin, President of the Foundation on Economic Trends, Jacqueline McGlade, Executive Director of the European Environment Agency, Victoria Tauli Corpuz, President of the UN Permanent Forum on Indigenous Issues, and Cecilia Ugaz, Deputy Secretary at the United Nations Development Programme (UNDP).
Žurnālisti ir laipni aicināti piedalīties pasākumā.
For details of the programme, workshop content and practical arrangements for the Citizens' Agora on climate change, please see the "Further information" links below.
20080605IPR30975 Agora EP mājas lapā: Agora: dalībnieki, programma, dokumenti.
20080605IPR30975 Citzens' Agora website Forum
Komiteja Komiteja
Committees Committees
Komitejas veic normatīvo sagatavošanas darbu pirms tekstu iesniegšanas plenārsēdei.
Committees carry out preparatory legislative work ahead of submission to the plenary.
Tās ieceļ referentus, kuri sagatavo normatīvos (vai nenormatīvos) ziņojumus, par kuriem vēlāk balso plenārsēdē.
They appoint rapporteurs who draft legislative (or non-legislative) reports later voted on in the plenary.
EP deputāti var arī izstrādāt ziņojumus pēc savas iniciatīvas.
MEPs can also draft own-initiative reports.
Papildus pastāvīgajām komitejām Parlaments var izveidot arī pagaidu komitejas un izmeklēšanas komitejas, kuru mērķis ir izmeklēt iespējamus Kopienas tiesību aktu pārkāpumus vai sliktas pārvaldības gadījumus.
Apart from the standing committees, Parliament can also set up temporary committees and committees of inquiry that aim to investigate alleged contraventions of Community law or maladministration.
Komiteju locekļus ievēl ik pēc divarpus gadiem.
Committee members are elected every two and a half years.
Pašlaik ir 20 pastāvīgās komitejas, 2 apakškomitejas un Pagaidu komiteja klimata pārmaiņām.
Currently there are 20 standing committees, 2 sub-committees and a Temporary Committee on Climate Change.
20080605NOT30967 Pastāvīgo komiteju pilnvaras un atbildība Esošo komiteju saraksts Bijušās pagaidu komitejas un izmeklēšanas komitejas
20080605NOT30967 Committee homepage
Barselonas process – Vidusjūras reģiona valstu savienība (debates)
The Barcelona Process: Union for the Mediterranean (debate)
Pārtikas produktu higiēna ***I (debates)
Hygiene of foodstuffs ***I (debate)
Īpaši pasākumi lauksaimniecībā par labu Egejas jūras nelielajām salām * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)
Specific measures for agriculture in favour of the smaller Aegean islands * (Rule 131) (vote)
2008. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 3 projekts (Reglamenta 131. pants) (balsošana)
Draft amending budget 3/2008 (Rule 131) (vote)
2008. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4 projekts (Reglamenta 131. pants) (balsošana)
Draft amending budget 4/2008 (Rule 131) (vote)
Korupcijas apkarošanas kontaktpunktu tīkls * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)
Contact-point network against corruption * (Rule 131) (vote)
Kopienas sistēma, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)
Community system against illegal, unreported and unregulated fishing * (Rule 131) (vote)