natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Patvēruma meklētāji un imigranti ir visneaizsargātākās grupas, taču īpaši apdraudēti ir arī vientuļo vecāku bērni.
British Labour Member Stephen Hughes identified "irregular work for parents" as a crucial issue.
Referente ierosināja ieviest visām ES valstīm kopējus noteikumus par budžeta līdzekļu minimumu, kas jāvelta izglītībai, bērnu veselības aprūpei, sociālajiem mājokļiem.
The hearing was told that the burden falls particularly hard on single parents.
Īru sociālists Proinsias De Rossa norādīja, ka „ir pārsteidzoši, ka visās ES dalībvalstīs zinām, ko darīt attiecībā uz bērnu nabadzību, taču problēma tomēr vēl joprojām pastāv”. „Mēs nevaram piedāvāt pienācīgus sociālos pakalpojumus, ja nav nodokļu pamata, ar ko tos finansēt,” viņš piebilda.
Irish Member Proinsias de Rossa of the Socialist PSE group highlighted the fact that single parents were often young themselves and it was vital for their future prospects and those of their children that they had continued access to education: "Why should they lose social support if they go into education?" he asked.
Vācu deputāts Thomas Mann (Eiropas Tautas partijas grupa) uzsvēra, ka, „nosakot minimālus sociālos standartus” un „veicot konkrētus finansiālus pasākumus izglītības jomā”, nodrošināsim „cilvēces nākotnes pamatus”.
Elizabeth Lynne ALDE told the hearing that " m any of the causes of social exclusion are common to all Member States and some countries are leading the way in tackling these, so surely we ought to be learning from each other.
Eiropas Parlaments atbalsta Eiropas Komisijas priekšlikumu 2010. gadu noteikt par nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanas Eiropas gadu.
Unquestionably the level of child poverty in Europe is too high and should be a priority for policy makers: that was the position of the OECD's Dominic Richardson who is an expert on child welfare.
Šim gadam piešķirtais 17 miljonu eiro budžets ir lielākais budžets, kāds jebkad piešķirts Eiropas gadam, šādi demonstrējot tā lielo politisko nozīmi.
He called for more financial incentives to get parents into work and support for parents who cannot work - such as childcare, social assistance and training for parents.
Hanss-Gerts Poterings Dānijā runā par klimata pārmaiņām un Lisabonas līgumu
Climate change on agenda as Pöttering visits Denmark
H.G. Poterings un Dānijas premjerministrs A. F. Rasmussen
Mr Pöttering and Danish PM Anders Fogh Rasmussen
Tūlītēja rīcība klimata pārmaiņu seku mazināšanai un Lisabonas līguma ratifikācija, lai Es varētu stāties pretim globalizācijas izaicinājumiem — šīs bija tēmas, uz kurām Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs Hanss-Gerts Poterings lika lielāko akcentu, vakar un šodien oficiālā vizītē viesojoties Dānijā.
Immediate action to mitigate the effects of climate change and Danish ratification of the Reform Treaty to allow the EU to face the challenges of globalisation: These were two themes Parliament's President Hans-Gert Pöttering stressed in a two-day official visit to Denmark on Tuesday and Wednesday this week.
Vizītes laikā viņš tikās ar Dānijas premjerministru Anders Fogh Rasmussen un vadošajiem dāņu deputātiem, kā arī uzstājās ar runu par klimata pārmaiņu radītajiem draudiem Kopenhāgenas Universitātē.
During the visit he held talks with PM Anders Fogh Rasmussen, met leading Danish MPs and also delivered a speech on the danger of climate change to students at the University of Copenhagen.
Uzrunājot studentus, H.G. Poterings teica, ka klimata pārmaiņas „ietekmē ikvienu mūsu dzīves aspektu: mūsu ekosistēmu, mūsu veselību, mūsu ieradumus, mūsu ražošanas metodes un arī mūsu drošību”.
In the speech on Tuesday afternoon he said that climate change "affects every aspect of our lives: our ecosystem, our health, our habits, our production methods, and indeed also our security".
Viņš slavēja Dāniju par vienmērīga enerģijas patēriņa līmeņa saglabāšanu kopš 1972. gada, pārraujot „saikni starp izaugsmi un CO2 izmešiem”.
He praised Denmark for keeping energy consumption constant since 1972 which had broken "the link between growth and CO2 emissions".
Parlamenta priekšsēdētājs arī mudināja Dāniju ratificēt Reformu līgumu, lai ES varētu „reaģēt uz globalizācijas izaicinājumiem”.
He also used the speech to urge Denmark to ratify the Reform Treaty so the Union could "respond to the challenges of globalisation".
Vakar Hansu-Gertu Poteringu uzņēma arī Dānijas karaliene Margrēte II.
The first day of the visit also saw Mr Pöttering have an audience with Queen Margrethe II.
Šodien viņš tiksies ar Dānijas ekonomikas ministru Bendt Bendtsen, piedalīsies atklātā sanāksmē par ES jautājumiem un apmeklēs Eiropas Vides aģentūru Kopenhāgenā.
On Wednesday 2 April he will meet with Denmark's Economics Minister Bendt Bendtsen, attend a public meeting on EU issues and visit the European Environment Agency in Copenhagen.
20080401STO25477 Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja mājas lapa Eiropas Vides aģentūra
20080401STO25477 President's website European Environment Agency
Rumānijas izaugsme gada laikā — turpmākie uzdevumi: divas perspektīvas
Romania 1 year on - much still to be done: two MEPs give their view
Gadu vēlāk… Kopš Rumānijas pievienošanās ES ir pagājis nedaudz vairāk par gadu.
Somewhat over a year has passed since Romania became a member state of the EU.
Pirms dažiem mēnešiem Rumānijas iedzīvotāji devās uz vēlēšanu iecirkņiem, lai pirmoreiz piedalītos Eiropas Parlamenta vēlēšanās.
A few months ago Romanian citizens went to the polls to elect MEPs in the country's first European election.
Februārī Komisija publicēja ziņojumu par Rumānijas attīstību tiesu sistēmas reformas un korupcijas apkarošanas jomā, sniedzot neviennozīmīgus slēdzienus.
In February, the Commission published a report on Romania's progress with judicial reform and in dealing with corruption - with mixed conclusions.
Divi EP deputāti no Rumānijas mums stāsta par savu valsti un darbu.
Two leading Romanian MEPs speak to us about the country and their work.
Lai gan ir ieviesti attiecīgie mehānismi, Komisija pauž nožēlu, ka „pārliecinoši rezultāti” nav sasniegti.
Although the mechanisms are in place, it regrets the lack of "convincing results".
Slēdzienā Komisija pauž „bažas, ka Rumānijā līdz šim nav sasniegti pārliecinoši rezultāti augsta līmeņa korupcijas apkarošanā”.
In conclusion, the Commission expresses "concern at the absence of convincing results to date in the fight against high-level corruption in Romania".
Komisija norāda, ka Rumānijai ir „jāpastiprina centieni, lai gūtu rezultātus šajā jomā.”
It suggests that Romania should "step up its efforts to achieve progress in this area."
Šādā situācijā 2007. gada 25. novembra Eiropas Parlamenta vēlēšanās tieši ievēlētie EP deputāti no Rumānijas sāka savu darbu.
Against this background, Romanian MEPs, directly elected in European elections in Romania on 25 November 2007, have settled into their work.
Šo jautājumu mēs pārrunājām ar Eiropas Parlamentā no Rumānijas pārstāvēto divu lielāko politisko grupu vadītājiem Sorin Frunzăverde , kurš vada Rumānijas deputātu apvienību Eiropas Tautas partijas grupā, un Adrian Severin , kurš savukārt vada Sociāldemokrātu grupā apvienojušos Rumānijas deputātus.
In this feature, we speak to the leaders of the two largest Romanian political groupings in the European Parliament, Sorin Frunzăverde, who leads the Romanian contingent within the EPP-ED political group, and Adrian Severin, his counterpart for the Romanian members of the PES group.
Abas amatpersonas pauž viedokli par Komisijas ziņojumu un stāsta par savu valsti un saviem deputāta uzdevumiem.
Both react to the Commission's report and speak to us about their country and their roles as MEPs.
Sorin Frunzăverde: rumāņi nav otršķirīgi iedzīvotāji
Sorin Frunzăverde: Romanians are "not second-class citizens"
Sorin Frunzăverde Sorin Frunzăverde vada ietekmīgu apvienību 18 Rumānijas deputātu sastāvā, kas pārstāv Parlamenta lielāko politisko grupu ─ Eiropas Tautas partijas grupu.
A stern message from Sorin Frunzăverde: Romanians "not second-class citizens" Sorin Frunzăverde leads the 18-strong Romanian contingent in Parliament's largest political group the EPP-ED.
Viņš stāsta, kā šāda nostāja palīdz sasniegt viņa politiskos mērķus, proti, apkarot izpausmes, ko viņš uzskata par savu tautiešu diskrimināciju.
He tells us how this position helps him achieve his political objectives: notably fighting what he considers discrimination against his countrymen.
Ko Jūs varat pastāstīt par Rumānijas attīstību iepriekšējā gada laikā?
What can you tell us about Romania's progress during the last year?
Kāds ir Jūsu viedoklis par Eiropas Komisijas 2008. gada 4. februāra ziņojumu par tiesu sistēmu Rumānijā?
What do you think of the 4 February 2008 European Commission report on justice in Romania?
Pēc Rumānijas pievienošanās ES rumāņi ir droši par kopīgu nākotni Eiropas valstu saimē.
After Romania's accession to the EU, Romanians have the assurance of a common future in the European family.
ES ir veicinājusi ekonomikas stabilitāti, ārvalstu ieguldījumus un jaunu darba vietu radīšanu; pateicoties ES, rumāņi ir arī ieguvuši ES pilsonību un tiesības brīvi pārvietoties ES darba tirgū.
The EU has contributed to an increase in economic security, in foreign investment and to the creation of new jobs; it also brought Romanians European citizenship and mobility on the European labour market.
Turklāt rumāņiem ir iespēja piedalīties ES lēmumu pieņemšanā.
Romanians are also able to contribute to EU decision-making.
Komisijas ziņojums ir korekts un līdzsvarots.
The Commission's report is correct and balanced.
Es uzskatu, ka mums ir jāturpina Rumānijas tiesu sistēmas reforma.
I think we need to continue the reform of Romanian justice.
Kā pievienošanās ES ir ietekmējusi Rumānijas politiku, piemēram, mazākumtautību tiesību jomā?
What is the impact of Romania's accession to EU on Romanian politics, for example on minority rights?
Eiropas integrācija ir kopīgs rumāņu un Rumānijas mazākumtautību projekts; šis projekts veicina mūsu kopīgos centienus un etnisku saskaņu.
European integration is a common project of Romanians and of the national minorities in Romania; this project stimulates our common effort and inter-ethnic harmony.
Attiecībā uz mazākumtautībām Rumānija 2007. gadā turpināja ievērot un īstenot Eiropas standartus visās jomās: izglītībā, kultūrā, pārvaldē, kā arī saistībā ar dzimtās valodas lietošanu un politisko pārstāvību pašvaldību un valsts līmenī.
In 2007, Romania continued to respect and apply the European standards regarding national minorities, in all fields: education, culture, administration, mother tongue use and political representation at local and central level.
RUDS (Rumānijas Ungāru demokrātiskā savienība) ir partija, kas pārstāv ungāru mazākumtautību un ietilpst koalīcijas valdībā.
The UDMR (Hungarian Democrat Union in Romania), the party which represents the Hungarian minority, is part of the coalition government.
Vēl 18 skaitliski nelielas mazākumtautību grupas ir pārstāvētas Rumānijas Parlamentā un piedalās likumdošanas procesā.
Another 18 smaller minorities are represented in Romania's Parliament and participate to the legislative process.
Es uzskatu, ka Rumānijā pastāv konstruktīvs mazākumtautību tiesību aizsardzības modelis, ko var izmantot arī citās valstīs.
I think that Romania is a positive model in the protection of minorities and this model can be used in other countries too.
Kādus personīgus mērķus Jūs izvirzāt kā EP deputāts?
What are your personal objectives as MEP?
Kā Eiropas Parlamenta Ārlietu komitejas loceklis es atbalstu Eiropas Savienības paplašināšanos Balkānu virzienā.
As a member of the Committee on Foreign Affairs in the European Parliament, I am a supporter of the Union's enlargement in the Balkans.
Es esmu ierosinājis grozījumus līgumā par Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas pievienošanos ES, prasot plašāku mazākumtautību (vlahu, ebreju, romu, serbu) pārstāvību Skopjes Parlamentā.
I have proposed amendments myself to FYROM's accession to the EU, asking for a better representation of the minorities (Vlachs, Jewish, Roma, Serbs) in Skopje's Parliament.
Mēs arī cenšamies panākt saliedētāku Eiropas kaimiņattiecību politiku un atbalstām ciešas ES attiecības ar Moldovas Republiku.
We also fight for strengthening the European neighbourhood policy and support close EU relationships with the Republic of Moldova.
Es kā Eiropas Parlamentā pārstāvētās Rumānijas Eiropas Tautas partijas grupas delegācijas vadītājs cīnos pret rumāņu un citu jauno dalībvalstu tautību diskrimināciju.
In my capacity as head of Romania's EPP-ED delegation in the European Parliament, I fight against discrimination of Romanians and of other people from the new Member States.
Pret šo tautību cilvēkiem darba tirgū nedrīkst izturēties kā pret otršķirīgiem, un ir jāatzīst viņu profesionālā kvalifikācija.
They shouldn't be considered second-class citizens on the labour market and their professional certificates should be recognised.
Tā kā Rumānijas delegācijai ir būtiska ietekme EP lielākajā politiskajā grupā, mēs atbalstām plašu rumāņu pārstāvību visās Eiropas iestādēs un visos līmeņos.
Taking advantage of the importance of Romania's delegation within the biggest political group at the EP, we support a large representation of Romanians in all European institutions at all levels.
Mēs arī atbalstām Lisabonas līgumā paredzēto Eiropas iestāžu efektivitātes palielināšanu.
We also support the efficiency of the European institutions, as stipulated in the Lisbon Treaty.
Adrian Severin: realitāte nav iepriecinoša, taču tā jāpieņem tāda, kāda tā ir
Adrian Severin - realistic about "unhappy reality"
Adrian Severin Adrian Severin vada 10 deputātu grupu no Rumānijas, kuri ir apvienojušies skaitliski otrajā lielākajā Eiropas Parlamenta politiskajā grupā — Sociāldemokrātu grupā.
Adrian Severin Adrian Severin leads a contingent of 10 Romanian members within the European Parliament's second largest political group, the Socialist PES.
Viņš stāsta par daudzajām nākotnes grūtībām un cer, ka īstenotās reformas tuvinās ES iedzīvotājiem.
He tells us of the many difficulties ahead and looks for a reformed EU closer to citizens.
Ko Jūs varas pastāstīt par Rumānijas attīstību iepriekšējā gada laikā?
What can you tell us about Romania's progress during the last year?
Kāds ir Jūsu viedoklis par Eiropas Komisijas 2008. gada 4. februāra ziņojumu par tiesu sistēmu Rumānijā?
What do you think of the European Commission report from 4 February 2008 on the justice in Romania?
Rumānijas attīstība iepriekšējā gadā ir bijusi neliela.
Romania didn't make much progress during the last year.
Tā nav iepriecinoša realitāte, taču mums tā jāpieņem tāda, kāda tā ir.
This is an unhappy reality, but we have to be realistic about it.
Rumānijas politiskā krīze vājina Rumāniju no iekšienes un ietekmē mūsu valsts ārpolitisko tēlu.
The continuing political crisis weakens Romania from inside and affects our external image.
Situāciju jo vairāk pasliktina politiskās nestabilitātes ietekme uz Rumānijas ekonomiku un sabiedrību.
What is even worse is that political instability influences the Romanian economy and society.
Katru gadu Rumānijas tautsaimniecība piedzīvo 5 % izaugsmi, taču šādai izaugsmei nav ilgtspējīga pamata.
Romania experiences 5% growth every year, but there is no sustainable basis for that.
Rumānijas sabiedrībā aizvien samazinās uzticība politiķiem un pieaug satraukums un bažas.
Socially, we see that Romanians trust politicians less and less and experience more and more anxiety and nervousness.
Komisijas ziņojumā norādīts, ka nav panākta reāla tiesu sistēmas attīstība.
The Commission's report reflects the lack of real progress in justice.
Patiesība ir tāda, ka pašreizējā bezizejas situācijā, kādā atrodas iestāžu sistēma, labi rezultāti nav iespējami.
The truth is the present institutional deadlock couldn't bring good results.
Jāatceras, ka joprojām pastāv drošības klauzulas piemērošanas risks; sankcijas pagaidām nav minētas, jo tas bija tikai vidusposma ziņojums.
It's important to know that the risk for a safeguard clause still exists; the sanctions were not mentioned now because this was just a mid-term report.
Es negribu būt pārāk pesimistisks vai kritisks.
I don't want to sound pessimistic or hyper-critical.
Mēs visi vēlamies, lai varētu teikt: „jā, Rumānijā ir notikusi milzīga attīstība, apgūti ievērojami Eiropas Savienības līdzekļi, rumāņu dzīves līmenis ir uzlabojies”; taču realitāte ir citāda, un mums jābūt objektīviem.
We all want to be able to say "yes, Romania made huge progress, absorbed a lot of European funds, Romanians' lives are better"; but things are different and we have to be honest about it.
Līdz ar pievienošanos vajadzētu palielināties efektivitātei, vienotībai un profesionalitātei, un tai būtu jādod impulss jaunam sākumam.
Accession should mean more efficiency, more coherence and professionalism and the impetus of a new beginning.
Taču būtiska ietekme nav manāma.
But we cannot speak of such a big or visible impact.
Gandrīz nekas nav mainījies — vienīgi Rumānijas ierēdņi aizvien biežāk dodas uz Briseli.
Things are almost unchanged - with the exception of the more frequent visits of Romanian officials to Brussels.
Mums jāizdara secinājumi par to, kas notika tūlīt pēc pievienošanās: tiklīdz bija pagājis laiks, kad ES varēja rakstīt kritiskus ziņojumus, iestādes pārtrauca censties un valdības vēlme panākt attīstību pagaisa.
We have to consider what happened immediately after accession: once the period when the EU could make bad reports was over, the authorities gave up their efforts and the government's will to progress disappeared.
Kas attiecas uz mazākumtautībām, mēs nevaram apgalvot, ka pievienošanās būtu ko ietekmējusi.
As far as minorities are concerned, we cannot speak of a certain impact of the accession.
Arī pirms pievienošanās Rumānijas mazākumtautībām bija garantētas visas tiesības.
Minorities in Romania have full rights now as they had before accession.
Kādus personīgus mērķus Jūs izvirzāt kā Eiropas Parlamenta deputāts?
What are your personal objectives as MEP?
Man ir vairāki mērķi.
I have multiple objectives.
Pirmkārt, ir viens vispārējais mērķis, proti, kopā ar maniem delegācijas kolēģiem strādāt Rumānijas un Eiropas iedzīvotāju labā.
First, there is a general objective, to act together with my colleagues from the delegation in the interests of Romanian and European citizens.
Otrkārt, es vēlētos pierādīt, ka mēs, rumāņi, varam uzņemties atbildību Eiropas līmenī, ka mēs esam novatoriski un spējam atrisināt ES problēmas.
Second I would like to prove that we Romanians can assume responsibilities at European level, that we are capable of innovating and finding solutions to the EU's problems.
Man bija tas gods būt referentam jautājumā par vietu sadali Eiropas Parlamentā, un es labprāt iesaistīšos citos mums un Eiropai nozīmīgos projektos.
I had the honour to be rapporteur for the distribution of seats in the European Parliament and I am willing to take over other important projects for us and Europe.
Treškārt, es ar savu darbu gribētu piedalīties ES reformu īstenošanā, tuvinot to iedzīvotājiem.
Third, I'd like to contribute to EU reform and getting closer to citizens.
Attiecībā uz ES tuvināšanu iedzīvotājiem es lielākā mērā iesaistīšos valsts debatēs par Rumāniju un ES.
Talking about being close to citizens, I'll work more on the national debate about Romania and EU.
Ja reālistiski netiks izskaidrota Eiropas politika, mēs riskējam zaudēt rumāņu interesi par Eiropas likteni.
Without a realistic explanation of European politics we risk losing Romanians' interest in the European adventure.
9.-10. aprīļa plenārsesijas pārskats
Brussels Plenary 9-10 April: Climate change, Tibet, Health Commissioner
Androula Vassiliou, jaunā par veselības jautājumiem atbildīgā eirokomisāre Briseles aprīļa plenārsesijas divu dienu darba kārtībā bija debates par cīņu pret vēzi, ES pielāgošanās stratēģija klimata pārmaiņām, kultūras ieguldījums Eiropas ekonomikā, kā arī Horvātijas un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas panākumi ceļā uz dalību ES.
Androula Vassiliou, new Commissioner for Health In two days of debates in Brussels last week, MEPs covered a series of issues ranging from Tibet to climate change.
Parlaments pieņēma rezolūciju par Tibetu, par ko debates notika 26. martā.
They also approved the EU's new Health Commissioner and considered reports on Croatia's and the Former Yugoslav Republic of Macedonia's aspirations to join the Union.
Amatā tika apstiprināta jaunā Kipras eirokomisāre Androula Vassiliou.
Also discussed during the two-day plenary session was a new Cancer screening strategy that would extend best practice across the 27 member bloc.
Turpinājumā mēs Jums piedāvājam iepazīties ar pagājušās plenārsesijas svarīgākajām un interesantākajām debatēm, kā arī attiecīgo balsojumu rezultātiem.
Also up for discussion was the situation in Lebanon and two reports by MEPs on ways to boost the European Union's cultural industry.
Trešdiena plenārsesijā: Horvātija, FYROM, Kipras komisāre
Wednesday in plenary: EU hopefuls, new Health Commissioner
Deputāti apstiprināja amatā jauno Kipras komisāri Aprīļa plenārsesija sākās ar jaunās Kipras eirokomisāres Androula Vassiliou apstiprināšanu amatā.
MEPs approved the appointment of a new Commissioner Meeting in Brussels on Wednesday MEPs voted to approve the appointment of the EU's new Heath Commissioner Androula Vassiliou.
Vēlāk eiroparlamentārieši apsprieda Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas (FYROM) un Horvātijas veikto progresu ceļā uz iestāšanos ES.
They also debated the EU aspirations of Croatia and the Former Yugoslav Republic of Macedonia (FYROM) and their progress towards accession.
Darba kārtībā bija arī debates par situāciju Libānā, cīņu pret vēzi un kultūras ieguldījumu Eiropas ekonomikā.
European initiatives in combating cancer and a debate about the current situation in Lebanon also featured during the day.
Eiropas Parlaments priekšsēdētājs Hanss-Gerts Poterings, atklājot plenārsesiju, apsveica bijušo Eiropas Parlamenta deputātu Alexander Stubb (Eiropas Tautas partijas grupa, Somija) ar iecelšanu Somijas ārlietu ministra amatā, kā arī sveica viņa pēcteci, Somijas bijušo vides aizsardzības ministri Sirpa Pietikäinen.
Chairing the sitting Parliament's President Hans-Gert Pöttering noted the appointment of MEP Alexander Stubb as Finnish Minister of Foreign affairs and welcomed his successor, Sirpa Pietikäinen, a former minister for the environment.
Komisāre iecelta uz Eiropas Komisijas atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz tiks izveidota jaunā Komisija pēc 2009. gada vasarā paredzētajām Eiropas Parlamenta vēlēšanām.
She will now serve at least until the appointment of a new Commission after the June 2009 European Parliament elections.
Vairums runātāju pauda pārliecību, ka abu valstu iestāšanās ES nesīs stabilitāti un labklājību nemierīgajam Dienvidaustrumeiropas reģionam.
A majority of speakers stressed the fact that EU membership for both countries could bring stability and prosperity to the troubled south eastern region of Europe.
Viņš atzina, ka cerējis, ka sarunas par iestāšanos noslēgsies jau 2008. gadā, taču tas diemžēl bijis nereālistisks plāns.
He told the plenary that "I would have hoped that 2008 would be the year in which the negotiations would be concluded.
Ziņojumā uzsvērts, ka jāsamazina korupcijas līmenis, kas „dažos gadījumos ir nepieņemami augsts un kas kavē valsts ekonomisko attīstību”.
His report identified the need to improve the judiciary, eradicate in some case unacceptably high corruption and resolve some border issues with Slovenia and Bosnia-Herzegovina.
Ārlietu komiteja arī mudina Horvātiju atrisināt visus neatrisinātos robežu jautājumus, it īpaši ar Slovēniju un Bosniju-Hercegovinu.
MEPs voted to adopt the report on Thursday.
Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika savukārt ir ES kandidātvalsts kopš 2005. gada, taču sarunas par iestāšanos vēl nav uzsāktas.
FYROM - EU entry negotiations to start this year A representative of the Council - Slovenia's Minister for European Affairs Janez Lenarčič - told the parliament that he hopes negotiations will be opened this year and said that the country could act as a stabilising force in the region.