natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ņemot vērā nesenās traģiskās dabas katastrofas, no jauna ir kļuvis skaidrs, ka jāuzlabo Eiropas Savienības krīžu pārvarēšanas pasākumi, ko īsteno gan Eiropā, gan aiz tās robežām.
Following the tragic natural disasters which have occurred recently, it has again become necessary to improve the European Union's crisis response capabilities, both inside and outside Europe.
Eiropas Parlaments 2007., 2008. un 2009. gada rezolūcijās un pavisam nesen, 2010. gada 10. februārī, pieņemtajā rezolūcijā par zemestrīci Haiti ( P7_TA(2010)0015 ) ir prasījis pēc iespējas drīz izveidot Eiropas civilās aizsardzības spēkus, lai tādējādi Eiropas Savienībai nodrošinātu spēju nekavējoties reaģēt uz dabas vai cilvēka radītām katastrofām (zemestrīcēm, cunami, ugunsgrēkiem, zemes nogruvumiem, rūpnieciskām avārijām un kodolnegadījumiem, teroristu uzbrukumiem, jūras katastrofām, plašām pandēmijām).
In its resolutions of 2007, 2008, 2009 and more recently its resolution on the earthquake in Haiti adopted on 10 February 2010 ( P7_TA(2010)0015 ), Parliament calls for a European civil protection force to be established as soon as possible to give the European Union an immediate response capacity in the event of natural or man-made disasters (earthquakes, tsunamis, fires, forest fires, floods, landslides, industrial and nuclear accidents, terrorist attacks, maritime disasters, major pandemics).
Šādai patiesai vajadzībai, ko Eiropas Komisijai nevajadzētu atstāt novārtā, atbilst projekts radīt Eiropas civilās aizsardzības spēkus, kura pamatā ir Michel Barnier 2006. gada ziņojums vai dažu dalībvalstu ierosinātais priekšlikums „ EU-FAST ” (Eiropas Savienības Pirmās palīdzības un atbalsta grupa).
The proposal to set up a European civil protection force, which was inspired by a report by Michel Barnier in 2006 or by the "EU-FAST" (European Union First Aid and Support Team) proposal put forward by a number of Member States, has been made in response to a real need which should not be overlooked by the Commission.
Eiropas civilās aizsardzības spēkus būs iespējams izveidot, tikai veicot preventīvu sagatavošanos un savstarpēji izmantojot pašreizējos valstu līdzekļus.
A European civil protection force will only be possible by means of preventive organisation and a pooling of existing national resources.
Valstu līdzekļu izkliedēšana un reizēm nepietiekama Eiropas rīcība ietekmē gan efektivitāti, gan finanšu izmantošanu.
The dispersion of national resources and the sometimes limited coherence of European action have a cost both in terms of effectiveness and in financial terms.
Labvēlīgs lēmums nostiprinātu Eiropas piederības sajūtu un padarītu pamanāmāku Eiropas Savienību, kas ir lielākā līdzekļu devēja humānai palīdzībai un attīstībai.
The creation of a European civil protection force would foster a sense of belonging to Europe and raise the profile of the European Union, which is the main financial donor in terms of humanitarian aid and development.
Tā kā Eiropas Komisija nav izstrādājusi tiesību aktu priekšlikumu par Eiropas civilās aizsardzības spēku izveidi, vai Padome ir gatava apsvērt ciešākas sadarbības iespēju, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību 20. pantu un turpinot ES ātrās reaģēšanas spēju sagatavošanas pasākumus, lai dalībvalstis, kas to vēlas, varētu turpināt iesākto?
In the absence of a legislative proposal from the Commission to set up a European civil protection force, is the Council prepared to consider closer cooperation on the basis of Article 20 of the Treaty on European Union and following the preparatory action concerning an EU rapid response capability, so that Member States who wish to do so can press ahead?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0070/2010
Question for oral answer O-0070/2010
Šādai patiesai vajadzībai, ko Eiropas Komisijai nevajadzētu atstāt novārtā, īsti atbilst projekts radīt Eiropas civilās aizsardzības spēkus, kura pamatā ir Michel Barnier 2006. gada ziņojums vai dažu dalībvalstu ierosinātais priekšlikums „ EU-FAST ” (Eiropas Savienības Pirmās palīdzības un atbalsta grupa).
The proposal to set up a European civil protection force, which was inspired by a report by Michel Barnier in 2006 or by the "EU-FAST" (European Union First Aid and Support Team) proposal put forward by a number of Member States, has been made in response to a real need which should not be overlooked by the Commission.
Vai Eiropas Komisija, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 196. pantu (civilā aizsardzība), 222. pantu (solidaritātes klauzula) un 214. pantu (humānā palīdzība) un ņemot vērā ES ātrās reaģēšanas spēju sagatavošanas pasākumus, paredz iesniegt tiesību aktu priekšlikumus par Kopienas civilās aizsardzības mehānisma uzlabošanu un tādu Eiropas civilās aizsardzības spēku izveidi, kuri atbilst iekšējo un ārējo krīžu situācijām?
On the basis of Articles 196 (civil protection), 222 (solidarity clause) and 214 (humanitarian aid) of the Treaty on the Functioning of the European Union, and in view of the preparatory action concerning an EU rapid response capability, does the Commission intend to put forward legislative proposals to improve the Community civil protection mechanism and set up a European civil protection force to respond to crises both at home and abroad?
Ja atbilde ir apstiprinoša, kāds ir termiņš?
If so, when?
Tā kā nav tiesību akta priekšlikuma, vai Eiropas Komisija ir gatava apsvērt ciešākas sadarbības iespēju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 20. pantu, lai dalībvalstis, kas to vēlas, varētu turpināt iesākto?
If it is not putting forward a legislative proposal, is the Commission prepared to consider closer cooperation on the basis of Article 20 of the Treaty on European Union, so that Member States who wish to do so can press ahead?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0071/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0071/10
Temats: Eiropas gaisa telpas slēgšana Islandes pelnu mākoņa dēļ
Subject: Closure of European airspace due to the Icelandic ash cloud
Slēdzot lielu Eiropas gaisa telpas daļu (2010. gada 15.–21. aprīlī) pēc Eyjafjallajökull vulkāna izvirduma Islandē, izveidojās nepieņemams stāvoklis, kas smagi ietekmēja Eiropas aviācijas nozari (pasažierus, aviosabiedrības, lidostas) un ekonomiku kopumā.
The closure of a large part of European airspace (15 to 21 April 2010) after the eruption of the Eyjafjallajökull volcano in Iceland led to an untenable situation, with severe consequences on the European aviation sector (passengers, air companies, airports) and on the overall economy.
Kā Padome vērtē krīzes pārvaldību un saskaņoto Eiropas pieeju, kā arī attiecīgos izmantotos līdzekļus?
How does the Council evaluate the crisis management, the co-ordinated European approach and the measures that were taken?
Vai pirmajai krīzes jautājumiem veltītajai Eiropas transporta ministru un Eiropas Komisijas sanāksmei nevajadzēja notikt jau agrāk?
Should the first crisis meeting between the European transport ministers and the Commission not have taken place at an earlier stage?
Kāds ir pašreizējais stāvoklis attiecībā uz trim atšķirīgajām lidojumu zonām?
What is the situation right now with regard to the three different flight areas?
Jau sākumā vajadzēja ieviest šīs īpašās zonas, nevis pilnībā slēgt Eiropas gaisa telpu.
These specific areas should have been introduced from the beginning instead of completely closing European airspace.
Miljoniem pasažieru radās apgrūtinājumi.
Millions of passengers were stranded.
Kā Padome vērtē pasažieru tiesību stāvokli un jo īpaši to, ka pastāv nepilnības, ar kurām saskārās ES iedzīvotāji, vēršot savas prasības pret aviopārvadātājiem, kas nav Eiropas uzņēmumi un uz kuriem neattiecas Eiropas tiesību akti?
What is the Council's view on the passenger rights' situation, and in particular on the gaps in legislation to which European citizens have fallen victim when claiming from non-European air carriers who do not fall within the scope of European legislation?
Aviosabiedrību ekonomiskais stāvoklis pašlaik ir viskritiskākais visā aviācijas vēsturē.
Air companies are facing the worst economic situation in the history of aviation.
Eiropas gaisa telpas slēgšana ir radījusi milzīgus zaudējumus šīm sabiedrībām un, bez šaubām, turpinās pasliktināt to finansiālo stāvokli.
The shutdown of Europe's airspace has meant enormous losses for those companies and will, no doubt, make their financial situation much worse.
Vai Padome paredz kādu kompensāciju vai citus līdzekļus?
Does the Council plan to introduce any form of compensation or other measures?
Pamatojoties uz kādiem konkrētiem kritērijiem, šī kompensācija var būt lietderīga (pasažieru un lidojumu skaits utt.)?
What specific criteria would govern the granting of such compensation (numbers of passengers, flights, etc.)?
Vai Padome piekrīt, ka šajos īpašajos apstākļos „vienotajai Eiropas gaisa telpai” ( SES ) vajadzēja labāk koordinēt dalībvalstis?
Does the Council share the view that, under these particular circumstances, the 'Single European Sky' (SES) should have provided better coordination among the Member States?
Kā dalībvalstis ir paredzējušas nodrošināt diezgan saspringtā īstenošanas grafika ievērošanu?
How do the Member States intend to keep up with the rather tight schedule of implementation?
Kādi ir sasniegumi attiecībā uz SES II 2010. gada beigās paredzētā pirmā posma sagatavošanu vai īstenošanu, un vai dalībvalstis jau ir sākušas SES II otrā posma īstenošanu?
To what extent has the first stage of SES II – scheduled for the end of 2010 – been prepared or implemented, and have the Member States already begun implementing the second stage of SES II?
Vai nevajadzētu steidzami iecelt Eiropas koordinatoru SES ?
Is it not a matter of urgency to appoint a European coordinator for the SES?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0072/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0072/10
Arvien skaļāk atskan kritiskas balsis, kas nosoda negatīvo lomu, kāda bija kredītreitinga aģentūrām pašreizējā krīzē, bet maz ir ticis darīts, lai pievērstos problēmai saistībā ar to, kāda pārmērīga loma tām ir ne vien uzņēmējdarbības riska novērtēšanā, bet arī ekonomikā, tostarp arī mūsu dalībvalstīs.
More and more voices are criticising out loud the negative role played by credit rating agencies in the current crisis, but little is being done to address and curb the excessive role they play not only to evaluate the riskiness of businesses, but also of economies, including those of our Member States.
Tagad tiek plaši atzīts tas, ka kredītreitinga aģentūras neparedzēja augsta riska kredītu tirgus krīzi un nespēja objektīvi novērtēt kredītrisku saistībā ar virkni finanšu skandālu.
Nowadays it is broadly agreed that credit rating agencies failed to anticipate the subprime crisis and to objectively measure credit risk in a series of financial scandals.
Smagi pārmetumi tiek veltīti tam, kāda biju to loma nesenajā valstu parādu krīzes pieaugumā.
The role they played in aggravating the recent sovereign debt crisis is the subject of serious accusations.
Nesen pieņemtā regula gan skar uzraudzības aspektus, pārredzamību un jautājumu par interešu konfliktu, bet tajā nav apskatītas daudzās prasības, kas noteiktas EU tiesību aktos attiecībā uz šo aģentūru reitingu izmantošanu.
The recently adopted regulation, while tackling supervisory aspects, transparency and the issue of conflicts of interest, did not touch on the numerous requirements laid down in EU laws to use their ratings.
Tā kā no demokrātiskās pārskatatbildības viedokļa ir politiski nepieņemami un dalībvalstīm un arī privātajam sektoram rada ekonomisku risku tik liela paļaušanās uz kredītu novērtējumiem, kurus apmaksā tie, kuri tiek novērtēti, un uz reitingiem, kas var padziļināt nestabilitāti finanšu tirgos — kādus pasākumus ir paredzējusi veikt Komisija, lai šajā nozarē panāktu lielāku pārredzamību un patiesu konkurenci, kā arī vecinātu to, ka mazinās reglamentējoša atsaukšanās uz reitingiem?
Given that it is politically unacceptable in terms of democratic accountability, and economically risky for Member States – but also for the private sector – to rely so much on credit assessments paid by those being assessed, and on ratings which can worsen financial market turbulence, what immediate measures does the Commission intend to take in order to bring more transparency and true competition into the sector, and to shift towards less regulatory reliance upon ratings?
Vai Komisija ir paredzējusi sākt nozares izmeklēšanu, lai līdztekus citiem aspektiem pievērstos šim jautājumam par maksājumiem?
Does the Commission intend to open a sectoral inquiry to address, among other aspects, the issue of fees?
Vai Komisija apsver iespēju izveidot publiskas Eiropas Kredītreitinga aģentūru, lai ne vien konkurētu ar pastāvošajām aģentūrām, bet arī pārvarētu trūkumus, kādi ir to uzņēmējdarbības modeļos?
Is the Commission considering the creation of a European Public Credit Rating Agency, not only to compete with existing ones but also to overcome the shortcomings in their business models?
Vai Komisija ir apsvērusi iespēju, ka pastāvošās valstu publiskās struktūras, kas nosaka reitingus, varētu kļūt tiesīgas noteikt reitingu attiecībā uz dalībvalstu ekonomisko situāciju?
Has the Commission considered the possibility that existing national public bodies issuing ratings could be entitled to rate the economic situation of Member States?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0073/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0073/10
Temats: ES nostāja attiecībā uz G20 valstu augstākā līmeņa sanāksmi Toronto:
Subject: The EU position in relation to the G20 Toronto Summit
Nākamā G20 valstu augstākā līmeņa sanāksme notiks 26. un 27. jūnijā Toronto, Kanādā.
The next Summit of the G20 will take place on 26-27 June in Toronto, Canada.
Sanāksmes galvenā tēma būs „Ekonomikas atveseļošana un jauni aizsākumi”, un tajā galvenā uzmanība tiks pievērsta jautājumam par atgūšanos no globālās ekonomikas un finanšu krīzes un iepriekšējās G20 sanāksmēs pieņemto saistību īstenošanai, vienlaikus veidojot pamatu ilgtspējīgai un līdzsvarotai izaugsmei.
The Summit will concentrate on ‘Recovery and New Beginnings’, and will focus on recovery from the global economic and financial crisis and the implementation of commitments from previous G20 summits, while laying the foundation for sustainable and balanced growth.
Komisijas priekšsēdētājs J. M. Barroso , 2009. gada 15. decembrī uzrunājot Parlamentu, apgalvoja, ka pasaules mērogā piemērojams finanšu nodoklis ir „ļoti laba doma”, jo īpaši attiecībā uz novatoriskiem risinājumiem ar klimata pārmaiņām saistīto politikas virzienu finansēšanai.
Commission President Barroso stated in Parliament on 15 December 2009 that a global financial tax is a ‘very good idea’, particularly with regard to innovative financing of climate change policies.
Viņš arī informēja Parlamentu, ka Komisija strādā pie šā jautājuma risināšanas, „lai attiecīgā brīdī iesniegtu priekšlikumus”.
He also informed Parliament that the Commission was working in this area ‘in order to put forward proposals at an appropriate time’.
Eiropas Parlaments jau ir aicinājis Komisiju un Padomi izvērtēt, cik lielā mērā finanšu darījumu nodokli varētu izmantot arī kā novatorisku finanšu mehānismu, lai palīdzētu jaunattīstības valstīm pielāgoties klimata pārmaiņām un mazināt to sekas, kā arī lai finansētu attīstības sadarbību.
The European Parliament already called on the Commission and the Council to assess the extent to which a Tax on Financial Transactions could also be used as an innovative financial mechanism to provide support for adaptation to, and mitigation of, climate change for developing countries, as well as for financing development cooperation ( P7_TA(2010)0056 ).
Šajā sakarībā un ņemot vērā to, ka G20 valstu augstākā līmeņa sanāksme varētu izrādīties par piemērotu izdevību, vai Komisija var norādīt:
Within this context, and bearing in mind that the G20 Summit may offer one of the most appropriate opportunities, can the Commission indicate:
1. kā tā plāno gaidāmajā G20 valstu sanāksmē atbalstīt ideju par īpašu finanšu darījumu nodokli?
1. how it intends, at the forthcoming G20 Summit, to support the idea of a dedicated Tax on Financial Transactions (TFT);
2. kā tā nodrošinās, ka finanšu darījumu nodokļa ieņēmumi vai to nozīmīga daļa tiek izmantota kā attīstības papildu finansējums (ko pievieno dalībvalstu un starptautiskās sabiedrības donoru saistībām, kuras noteiktas 0,70% no NKI apmērā)?
2. how it will ensure that the TFT revenue or a substantial part of it goes to development as additional funding (to be added to the 0.70% GNI commitments from the Member States and from the international donor community);
3. vai un kā tā atbalstīs ideju, ka šādu papildu finansējumu vajadzētu izmantot ļoti steidzamām specifiskām jaunattīstības valstu vajadzībām, piemēram, klimata pārmaiņu radīto seku mazināšanas jautājuma risināšanai un TAM sasniegšanai?
3. if and how it will support the idea that such additional funding should be used for very urgent specific needs in developing countries, such as addressing the issue of mitigating the effects of climate change and achieving the MDGs;
4. kādas citas attīstības iniciatīvas vai programmas, pēc Komisijas domām, varētu finansēt ar papildu ieņēmumiem, ko iegūtu, iekasējot finanšu darījumu nodokli?
4. what other development initiatives or programmes could, in its opinion, be financed from the additional revenue generated by a TFT;
5. kādas citas reformas tā plāno atbalstīt, lai jaunattīstības valstu interesēs uzlabotu nodokļu pārvaldību un pasaules ekonomikas sistēmu?
5. what other reforms it intends to support with a view to improving tax governance and the global economic architecture in the interests of developing countries?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0074/2010
Question for oral answer O-0074/2010
Budžeta komiteja komitejas vārdā Temats: Daudzgadu finanšu shēmas 2007.-2013. pārskatīšana
on behalf of the Committee on Budgets Subject: Review of the Multiannual Financial Framework 2007-2013
Lisabonas līgumā ir noteiktas jaunas Savienības prioritātes — arī tādās jomās kā ārējā darbība, sports, kosmoss, klimata izmaiņas, enerģētika, tūrisms un civilā aizsardzība.
The Lisbon Treaty has given the Union new priorities, including in the fields of external action, sport, space, climate change, energy, tourism and civil protection.
Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 311. pantā ir noteikts, ka Savienība nodrošina līdzekļus, kas vajadzīgi, lai tā sasniegtu savus mērķus un īstenotu savu politiku.
Article 311 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) requires the Union to provide itself with the means necessary to attain its objectives and carry through its policies.
2006. gada 17. maija IIA deklarācijā Nr. 3 par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību ir teikts: „ Saskaņā ar Eiropadomes secinājumiem Komisiju aicināja veikt pilnīgu pārbaudi, kas aptvertu visas ES izdevumu jomas, ieskaitot izdevumus kopējai lauksaimniecības politikai, un visus ar finanšu resursiem saistītos aspektus, ieskaitot Apvienotās Karalistes atlaidi, kā arī 2008./2009. gadā atskaitīties. ”
Declaration No 3 of the IIA of 17 May 2006 on budgetary discipline and sound financial management states that ‘In accordance with the conclusions of the European Council, the Commission has been invited to undertake a full, wide-ranging review covering all aspects of EU spending, including the Common Agricultural Policy, and of resources, including the UK rebate, and to reports in 2008/2009’.
Ņemot vērā Eiropadomes 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmes secinājumus, kuros Komisiju aicināja ES finanšu jautājumā veikt pilnīgu pārbaudi, kas aptvertu visus ar ES tēriņiem un finanšu resursiem saistītos aspektus , Komisija ir daudz apspriedusies ar sabiedrību.
The Commission has carried out a substantial public consultation on the EU’s finances in the light of the conclusions of the European Council of 15-16 December 2005, which invited the Commission to undertake a full and wide-ranging review of all aspects of EU expenditure and resources.
Pēdējos četros šobrīd spēkā esošās DFS darbības gados par gada budžetu varēja vienoties tikai divos veidos — vai nu, iztērējot pastāvošās rezerves, vai arī, izmantojot IN paredzētos instrumentus, ar kuriem finansē ES prioritātes, piemēram, Galileo programmu, pārtikas mehānismu vai Eiropas atveseļošanās plānu.
Over the last four years of the current MFF, the annual budgets could only be agreed either through using up the existing margins or through recourse to the instruments foreseen by the IIA to finance EU priorities such as Galileo, the food facility or the European Recovery Plan.
Rezerves zem šobrīd spēkā esošajiem DFS maksimālajiem apjomiem ir ļoti ierobežotas, un tādas tās būs arī 2011.-2013. gadā.
The margins under all ceilings of the current MFF are now very tight, and will remain so during the years 2011-2013.
Budžeta 2. pozīcijā (lauksaimniecība) noteiktā rezerve ir tāda, ka turpmākajos gados gandrīz nemaz nebūs iespējami papildu tēriņi; ņemot vērā pārējās 1.a un 4. pozīcijas rezerves, vispār nebūs finansējuma neparedzētiem gadījumiem; samazinās arī 3.b un 5. pozīcijas rezerves.
The margin in Heading 2 (Agriculture) leaves almost no room for manoeuvre in the coming years, the remaining margins under Headings 1a and 4 offer no space at all to respond to unforeseen needs, and the margins of Heading 3b and 5 are shrinking as well.
DFS tāpēc ir jāpārskata, lai nodrošinātu papildu finanšu līdzekļus ar Lisabonas līgumu saistīto politisko prioritāšu īstenošanai, kā arī, lai izpildītu citas iniciatīvas, ar kurām ES spēj ievērot savas saistības un apmierināt iedzīvotāju vēlmes.
The MFF should therefore be revised to provide the extra resources necessary to deliver the Lisbon-Treaty-related policy priorities, as well as other initiatives allowing the EU to meet its commitments and its citizens’ expectations.
DFS tāpēc ir jāpārskata, lai nodrošinātu papildu finanšu līdzekļus, kas ir nepieciešami ar Lisabonas līgumu saistīto politisko prioritāšu īstenošanai, kā arī, lai izpildītu citas iniciatīvas, ar kurām ES spēj ievērot savas saistības un apmierināt iedzīvotāju vēlmes.
Since the need for a revision is directly linked to the introduction of the Lisbon Treaty, it should be dealt with as part of the package of measures needed to align existing budgetary structures with the requirements of the Lisbon Treaty.
Lisabonas līguma sakarībā pārskatot šobrīd spēkā esošo IN un DFS, tajos ir jāveic tehniska un politiska rakstura korekcijas, kuru pamatā ir ziņojums par IN darbību, un budžetā jāgroza dažas tādas esošās daudzgadu programmām paredzētās summas, kas ir saistošas līdz 2013. gadam.
The Lisbon review has to include technical and political adjustment of the existing IIA and MFF based on the report on the functioning of the IIA and the revision of certain existing budgetary envelopes of the multiannual programmes agreed until 2013.
LESD 312. pantā ir paredzēts, ka Padome pieņem regulu, kas nosaka daudzgadu finanšu shēma (DFS).
Article 312 TFEU states that the Council shall adopt a regulation laying down the multiannual financial framework.
Šajā regulā būtu jāsaskaņo šābrīža Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu („šābrīža IIA”) normas ar prasībām Līgumā.
This regulation should align the provisions of the current Interinstitutional Agreement on Budgetary Discipline (‘current IIA’) with the requirements of the Treaty.
Vai Padome piekrīt, ka šābrīža finanšu shēma ir jāpārskata, lai ņemtu vērā Eiropadomes 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmes secinājumus un lai šo shēmu saskaņotu ar prasībām Lisabonas līgumā?
Does the Council agree on the need for a revision of the current financial framework to comply with the conclusions of the European Council of 15-16 December 2005 and to bring it into line with the requirements of the Lisbon Treaty?
Kā Padome plāno nodrošināt finansējumu Eiropas stratēģijā 2020. gadam vispārīgi izklāstītām Eiropas iniciatīvām, kā arī dažādām iniciatīvām un politiskām saistībām, kādas tā uzņēmusies šā un uzņemsies nākamā DFS darbības laikā?
How does the Council plan to provide financing for the initiatives outlined in the Europe 2020 strategy, as well as the various initiatives and political commitments it has taken during the current and next MFF?