natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pašreizējais stāvoklis sarunās par ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma (Kotonū nolīguma) otro pārskatīšanu
State of play in the negotiations for the second revision of the Partnership Agreement ACP-EC (the "Cotonou Agreement")
· Viedokļu apmaiņa ar Eiropas Komisiju
· Exchange of views with the European Commission
Bažījas par ieslodzītā Saharova balvas laureāta Hu Dzjas veselību
Ailing health of Chinese dissident Hu Jia worries MEPs
Hu Dzja, 2004.gads. ©BELGA/AFP Eiroparlamentārieši ir noraizējušies par Parlamenta 2008.gada Saharova balvas ieguvēja Hu Dzjas veselības stāvokļa pasliktināšanos.
Chinese dissident Hu Jia is seriously ill with liver problems. ©BELGA/AFP Sakharov human rights winner still in jail MEPs call on Beijing to allow medical access The health of Chinese civil rights activist Hu Jia is causing real fears after reports that the winner of the Parliament's 2008 Sakharov human rights prize is ailing with liver disease.
Cilvēktiesību aizstāvis, kurš kopš 2007.gada decembra atrodas ieslodzījumā, iespējams, sirgst ar aknu vēzi, taču viņam netiek nodrošināta pienācīga veselības aprūpe.
As a campaigner for civil rights, the environment and AIDS, Hu Jia was sentenced to three and a half years in jail in December 2007 for "inciting subversion of state authority".
Ķīnas varasiestādes atkal ir noraidījušas pieprasījumu 36 gadus veco disidentu atbrīvot veselības iemeslu dēļ.
As well as putting Mr Jia in jail the Chinese have also kept his wife and their young daughter under surveillance in Beijing.
Piekļuve veselības aprūpei nopietnos gadījumos ir būtiskas cilvēktiesības.”
Access to health care in serious cases is a human right of grave importance".
Viņš norāda, ka Eiropas Parlaments vienmēr atbalstījis „visu Ķīnas un citu pasaules valstu cilvēktiesību aizstāvju brīvības cīņas”.
He told us of his "deep concern about the news on the health of Hu Jia, winner of the Sakharov Prize in 2008".
H.Hautala aicina Ķīnas varasiestādes ievērot ANO Obligātos noteikumus par izturēšanos pret ieslodzītajiem.
He went on to say that considering "the serious health condition of Hu Jia" he be given "the best possible medical care".
Tāpat Ķīnas varasiestādēm jāatceras, ka saskaņā ar ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgiem, necilvēcīgiem vai cieņu pazemojošiem apiešanās un sodīšanas veidiem jebkura rīcība, kas ar kādas amatpersonas ziņu apzināti izraisa lielas sāpes vai ciešanas, var tikt uzskatīta par spīdzināšanu.
He restated his faith in the fact that the European Parliament is "always in favour of the battles for freedom by all human rights defenders in China as elsewhere in the world".
EP Cilvēktiesību komiteja turpinās cieši uzraudzīt izturēšanos pret Ķīnas ieslodzītajiem un varasiestāžu apņemšanos ievērot tiesības, ko nosaka starptautiskas konvencijas, kuras Ķīna ir parakstījusi.
Many Members of the human rights sub-committee have pledged to monitor closely the treatment of people in detention in China and the extent to which Beijing honours international agreements.
20100412STO72456 Hu Dzja krēsls vēl arvien tukšs Saharova balva EP Cilvēktiesību komiteja EP delegācija attiecībām ar Ķīnu Vietne "Hu Dzja un Zengas Dzinjanas gars"
20100412STO72456 Chinese Sakharov winner Hu Jia – still in jail Sakharov page Human Rights Hujia&jinyan's spirit
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090619STO57313 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090619STO57313 0 NOT XML V0//EN
Piemin Smoļenskas aviokatastrofas upurus
Buzek leads solemn commemoration of Poland's tragedy
Lai noskatītos ceremonijas videoierakstu un apskatītu fotogaleriju, uzklikšķiniet uz zemāk esošajām saitēm.
A moment's silence was observed before the names of all the 96 victims were read out and a flower placed in their memory.
Pēc Eiropas Savienības un Polijas himnu atskaņošanas klātesošos uzrunāja Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs Ježijs Buzeks.
Addressing a Chamber packed with MEPs and Parliament staff Mr Buzek said "the messages of support I have received have given me and my country some strength and comfort".
Viņu notikušais skāris īpaši smagi — vairāki no bojāgājušajiem bija viņa kolēģi un draugi.
Many of the victims were known personally to him from his days with the Solidarity movement - Polish President Lech Kaczyński had previously served in a government headed by Mr Buzek during his term as Poland's Prime Minister.
„Līdzjūtības vēstules, ko esmu saņēmis […] gan man, gan manai valstij ir devušas spēku un sniegušas mierinājumu,” teica Parlamenta priekšsēdētājs.
As well as paying tribute to the victims he also paid tribute to our "Russian friends" for their reaction: "History has dramatically come full circle.
„Vēstures loks ir dramatiski noslēdzies,” viņš norādīja. „Mūs aizkustināja Krievijas reakcija, pilna cieņas un sapratnes.
We have been touched by the Russian reaction, full of dignity and understanding.
Paldies, krievu draugi!
Thank you, our Russian friends.
Mēs ticam, ka tas palīdzēs samierināt kontinentu attiecībā uz vēsturisko patiesību un veicinās savstarpēju uzticēšanos un cieņu. […]Vienotībā ir spēks.”
We believe it will help us to reconcile our continent in both historical truth and mutual trust and respect" he said.
Turpinājumā tika nolasīti visu 96 upuru vārdi, katram veltot baltu rozi.
He pointed out that 18 Polish Parliamentarians were among the victims of the crash near Smolensk on Saturday.
Pēc tam pārpildītajā zālē tika noturēta klusuma minūte.
The Polish delegation had been en route to mark the 70th anniversary of the Katyn massacre of Polish officers by Stalin's NKVD.
Ceremonijā piedalījās Eiropas Komisijas priekšsēdētājs Žozē Manuels Barrozu un ES Padomes pārstāvis Djego Lopess Garrido.
Members were joined by the President of the European Commission José Manuel Barroso and Diego López Garrido from the Spanish Presidency of the EU Council of Ministers.
Katram upurim tika veltīta balta roze.
A photo gallery of moments from Wednesday's ceremony can be found using the Flickr link below.
20100413STO72658 Ceremonijas videoieraksts J. Buzeka paziņojums Fotogalerija (Flickr)
As the names were read out a flower was placed in their memory 20100413STO72658 Recording of the commemoration ceremony Buzek statement Flickr
Trešdien, 2010. gada 14. aprīlī, plkst.
Wednesday 14 April 2010, 15.00 - 18.30
Pirmdien, 2010. gada 19. aprīlī, plkst.
Monday, 19 April 2010, 15:00 - 18:30
Ārkārtas kopīgā sanāksme
Extraordinary joint meeting
Trešdien, 2010. gada 14. aprīlī, plkst.
Wednesday 14 April 2010, 18.00 - 19.15
Viedokļu apmaiņa ar ANO drošības politikas ģenerālsekretāra vietnieku Oscar Fernandez-Taranco par konfliktu novēršanu, strīdu izšķiršanu un gaidāmo ANO Miera veidošanas komisijas pārskatu
Exchange of views with Oscar Fernandez-Taranco, UN Assistant Secretary-General for Political Affairs, on conflict prevention, mediation and the upcoming review of the Peace Building Commission
Finanšu krīze: glosārijs
Financial crisis glossary
©BELGA/EPA/DAI KUROKAWA Finanšu krīze, kas uzliesmoja 2008.gada beigās, sabrūkot ASV investīciju bankai Lehman Brothers, pārņēma visu pasauli, pārvēršoties par ievērojamāko ekonomikas lejupslīdi kopš Lielās depresijas 1930.gados.
A man looks worried as the stock market crumbles. ©BELGA/EPA/DAI KUROKAWA ABC guide to the financial crisis Navigate your way around financial terms The financial crisis that erupted in late 2008 with the demise of Lehman Brothers, a US investment bank, has spread all over the world, developing into the most serious economic slump since the Great Depression of 1930s.
Arī ES un eirozona vēl arvien cīnās ar krīzes sekām.
The EU and eurozone too are grappling with the fallout.
Lai gūtu dziļāku ieskatu krīzes mehānismā, piedāvājam glosāriju, kurā pēc iespējas vienkāršākiem vārdiem izskaidroti aktuāli ekonomikas jēdzieni un koncepcijas.
This glossary intends to explain, in the simplest terms possible, economic concepts that rose to prominence in recent months, offering the reader a closer look at the mechanics of the crisis.
Krīze soli pa solim
ABC guide to the financial crisis
Seulas birža.©BELGA/EPA/JEON HEON-KYUN Šajā sadaļā iepazīstināsim ar ekonomikas pamatkoncepcijām, kas bieži tiek pieminētas masu saziņas līdzekļos.
The fluctuations can result in later unemployment for millions. ©BELGA/EPA/JEON HEON-KYUN From Trade surpluses to bad loans Trade surpluses and deficits .
Valstij rodas pārpalikums, ja tā eksportē vairāk preču un pakalpojumu nekā tā ieved, t.i., ja tā saražo vairāk nekā patērē.
It runs a deficit when it imports more than it exports, i.e. when more money leaves the country to pay for imports than the country earns by selling its exports.
Pirmajā gadījumā valsts attiecībā pret pārējo pasauli ir kreditors, otrajā gadījumā — parādnieks.
In the first case, a country is a creditor vis-à-vis the rest of the world, in the second case it is a debtor.
Pastāvīgi tirdzniecības pārpalikumi un deficīti izraisīja…
Persistent trade surpluses and deficits give rise to
… globālu nelīdzsvarotību pasaules ekonomikā — dažām valstīm bija izveidojies ilgstošs un milzīgs, tomēr nepārprotami neilgtspējīgs, pārpalikums, kamēr citām bija ilgstošs un milzīgs, tomēr nepārprotami neilgtspējīgs, deficīts.
Global imbalances in the world economy, a situation where some countries are running persistent and large, yet clearly unsustainable, surpluses, while other are running persistent and large, yet clearly unsustainable deficits.
Kreditorvalstis ar milzīgu tirdzniecības pārpalikumu (piemēram, Vācija, Ķīna, Japāna, naftas eksportētājvalstis) pelna vairāk naudas eksportējot, nekā tās iztērē par importu, tādēļ pārpalikušie līdzekļi tiek aizdoti citām valstīm ar starptautisko finanšu tirgu starpniecību.
Creditor countries with huge trade surpluses (e.g. Germany, China, Japan, oil exporters) earn more money by exporting than they spend on imports, so excess funds are lent abroad through the conduit of international financial markets.
Parādniekvalstis ar milzīgu tirdzniecības deficītu (piemēram, Grieķija, ASV) neeksportē pietiekoši daudz, lai varētu samaksāt par importu, tādēļ viņi aizņemas vajadzīgo naudu starptautiskajos finanšu tirgos.
Debtor countries with huge trade deficits (e.g. Greece, the US) do not export enough to pay for their imports, so they make up the gap by borrowing the money they need on international financial markets.
Parādniekvalstīm aizņemoties naudu, parasti palielinās…
Being short of money, they must necessarily borrow from surplus countries to pay for them.
… privātais parāds , t.i., patērētāju un uzņēmumu parāds.
Private debt , i.e. debt of consumers and companies, increases.
Tā kā lielo eksportētāju pārpalikusī nauda ir lēti pieejama starptautiskajos finanšu tirgos, tad bankas un citas finanšu institūcijas to novada uz turieni, kur tā vajadzīga visvairāk.
With excess money from big exporters cheaply available on international financial markets, it makes sense for banks and other financial institutions to channel it to where it is most needed.
Uzņēmumi un patērētāji, kas vēlas patērēt vairāk, nekā viņi ražo, ir acīmredzama mērķauditorija.
Companies and consumers in economies that wish to consume more than they produce are an obvious target.
Tomēr problemātiski ir…
However, there is a problem of
… ”sliktie kredīti” , t.i., aizdevumi, ko aizņēmēji nevar atmaksāt — vispār vai kādu daļu.
Bad loans , i.e. loans that cannot be paid off at all or cannot be paid off in full.
Ja banka nedabū atpakaļ (visu) naudu, ko tā aizdevusi, tad tai rodas grūtības atmaksāt (visu) naudu, ko tā ir parādā noguldītājiem, citām bankām vai obligāciju īpašniekiem.
If a bank does not get back (all) the money it is owed, it is hard for it to pay back (all) the money it owes to depositors, other banks or bond holders.
Riskantie aizdevumi bija pašreizējās krīzes izraisītājs, jo tie pirmie kļuva par „sliktiem kredītiem”, uzrādot vājās vietas banku aizdevumu paplašināšanas metodēs.
Subprime loans were the trigger of the current crisis as they first went bad, exposing weaknesses in ways banks had been extending loans.
Riskantie hipotēku aizdevumi tika piešķirti aizņēmējiem, kas tos varēja atmaksāt tikai tādā gadījumā, ja nekustamo īpašumu cenas turpinātu celties, ja ekonomika turpinātu plaukt un ja procentu likmes paliktu zemas.
Subprime mortgage loans were given to borrowers which could have only payed them back, if house prices had kept rising, if the economy had continued to boom and if interest rates had stayed low.
Šie pieņēmumi izrādījās nepareizi, padarot neiespējamu saistību pildīšanu un nodarot bankām lielus zaudējumus.
These assumptions proved to be false, pushing borrowers into default and exposing banks to big losses.
Budžeta pārpalikums vai deficīts rodas, ja valdība attiecīgajā gadā vai nu ieņem vairāk nodokļus, nekā tā iztērē par precēm un pakalpojumiem (pārpalikums), vai arī, ja tā iztērē vairāk par ieņemto nodokļu summu (deficīts).
Budget surpluses or deficits arise when the government, in any given year, either raises more in taxes than it spends on various goods and services (surplus) or spends more than it takes in taxes (deficit).
Tā kā pamats zem banku kājā bija sagrīļojies, tad valdībām bija tās jāglābj, iesūknējot bankās miljardus eiro, lai nosegtu zaudējumus, ko bija izraisījuši sliktie aizdevumi.
With banks teetering, governments have had to come to the rescue by injecting billions of euros into banks to cover losses from bad loans.
Tā kā līdz ar lejupslīdes iestāšanos saruka nodokļu ienākumi, valstu budžeti strauji iegrima deficītā.
This has meant that with falling tax receipts in the wake of recession, government budgets have swung sharply in deficit.
Pieauga nacionālais parāds , t.i., naudas summa, ko valsts valdība ir parādā tās kreditoriem.
Government debt , the amount of money a government owes to its creditors, i.e. the accumulation of budget deficits, has thus also risen.
To sauc arī par valsts parādu , jo beigu beigās tas jāatmaksā nodokļu maksātājiem.
It is also called public debt because it is taxpayers that in the end have to come up with necessary funds to pay it off.
Obligācija ir tās pārdevēja (piemēram, valdības) solījums ar procentiem atmaksāt naudu, ko tam aizdevuši obligāciju pircēji (piemēram, bankas, pensiju fondi utt.).
A bond is a promise of the seller of a bond (e.g. government) to pay back, with interest, the money that was lent to it by buyers (e.g. banks, pension funds, etc.) of bonds.
Ja obligācijas ir izdevies veiksmīgi pārdot, nauda tiek ieskaitīta valsts budžetā.
With a successful bond sale, money is transferred to the budget; investors in bonds, of course, count on being repaid with interest in the future.
Valsts obligāciju procentu likme nosaka, cik lielā mērā valsts aizņēmums gulsies uz nodokļu maksātāju pleciem.
Interest rate on government bonds determines how heavy state borrowing will weigh on the taxpayer.
Jo vairāk aizņēmējs riskē, jo augstāka ir procentu likme un attiecīgi — lielāka naudas summa, kas valdībai būs jāatliek malā, lai samaksātu procentus — tā vietā, lai to izlietotu, piemēram, veselības aprūpei.
Riskier the borrower, higher the interest rate - and bigger the amount of money that government will have to set aside to pay interest instead of spending it on e.g. health care.
Procentu likmju starpība ir starpība (bāzes punktos, 1% = 100bp) starp procentu likmēm, kas noteiktas obligācijām, kas tiek uzskatītas par drošākajām (Vācijas obligācijas eirozonā), un citu obligāciju procentu likmēm.
Interest rate spread is the difference (in basis points, 1%=100bp) in interest rates on bonds considered the safest (German bunds in eurozone) and other bonds.
Ja zināmas eirozonas valsts obligāciju procentu likmju starpība ir, piemēram, 350bp un Vācijas obligāciju procentu likmes ir 3%, tas nozīmē, ka šai valstij jāmaksā 6,5%.
If a spread on a particular eurozone country's bonds is, say, 350bp, and German bonds carry a 3% interest rate, this means that this country must pay 6,5% interest on its bonds.
Ja starpība palielinās, piemēram, no 350bp līdz 400bp, tad tā ir zīme, ka investori uzskata, ka obligācijas ir kļuvušas riskantākas.
If a spread widens, say from 350 to 400bp, this is a sign investors think bonds have gotten riskier.
Parāda refinansēšana nozīmē tā atmaksāšanu ar no jauna aizņemtu naudu.
Refinancing the debt means paying it off with newly borrowed money.
Kad tuvojas esošo obligāciju termiņa beigas, valdība izlaiž jaunas obligācijas, izmantojot iegūtos līdzekļus, lai samaksātu veco obligāciju īpašniekiem.
When existing bonds are close to coming due, the government can issue new bonds, using the proceeds to repay the investors in old ones.
Valsts kasēm visā pasaulē šī ir ierasta procedūra.
Treasuries around the world do this all the time.
Problēmas rodas, kad investori nav gatavi refinansēšanai, jo uzskata, ka tas ir pārāk riskanti un vienkārši vēlas atgūt ieguldīto naudu.
The problem arises when investors are not prepared to refinance because they deem this too risky and just want their money back.
Valsts obligāciju kredītsaistību neizpildes mijmaiņas līgumi (CDS) piedāvā šo obligāciju investoriem apdrošināšanu pret kredītsaistību neizpildi, t.i., pret iespēju, ka valdība (pilnībā) neatmaksās naudu, ko tā ir parādā.
Credit default swaps (CDS) on government bonds offer investors in those bonds an insurance against default , i.e. against a possibility that a government will not pay back the money it owes (in full).
Ja kāda valsts nespēj izpildīt kredītsaistības, CDS īpašnieks solīto naudu saņems tik un tā — zaudējumus segs CDS pārdevēji.
If a country defaults, the holder of a CDS will get his money back anyway; the losses will be borne by those who sold the CDS.
Investors var nopirkt CDS no dažādām finanšu institūcijām, piemēram, bankām, riska ieguldījumu fondiem un citiem.
An investor can buy a CDS (insure herself against losses on bonds) from various financial institutions, such as banks, hedge funds and others.
Suverēnie CDS pieder investoriem, kas nav attiecīgo obligāciju īpašnieki.
Naked CDS is a CDS held by an investor who does not own the underlying bond.
ES apsver šīs prakses aizliegšanu.
EU is thinking of banning this practice.
Aizdevumi un aizņēmumi
Chasing the money
Tas pats attiecas uz uzņēmumiem un mājsaimniecībām — ja tie pelna vairāk nekā iztērē, tad viņiem pāri paliek nauda, ko var aizdot citiem.
The same goes for companies and households; if they earn more than they spend, they have money to lend.
Šajā brīdī iejaucas finanšu nozare, novirzot naudu no krājējiem pie aizņēmējiem un šajā procesā gūstot peļņu.
Here is where the financial industry comes in, channelling money from savers to borrowers and earning a profit (or, increasingly, making a loss) in the process.
Vispazīstamākais finanšu starpnieks ir…
The best-known financial intermediary is a
Bankas īpašnieki tajā ir ieguldījuši savu naudu, savu kapitālu .
Owners of the bank have put their own money, their capital , into the company.
Viņi ir bankas akcionāri.
They are shareholders of the bank.
Bankas uzņēmējdarbība ir vienkāršā — tā aizņemas naudu no noguldītājiem (procentu likme noguldījumiem ir , piemēram, 3%) un aizdod to citām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem (ar procentu likmi, piemēram, 5% apmērā).
The bank's business is simple: it borrows money from depositors (let's say the interest rate on savings is 3%) and loans it to households and companies (let's say the interest rate on these loans is 5%).
Tā kā tai ir jāmaksā mazāk procentu par naudu, ko tā aizņemas (tās saistībām ) nekā tā pelna par aizdevumiem un citām tās investīcijām (tās aktīviem ), tā gūst peļņu — 5% mīnus 3%.
Because it has to pay less interest on the money it borrows ( liabilities ) than it earns in interest on loans and other investments ( assets ), the bank makes a profit of 5% - 3%.
Šāda sistēma darbojas labos laikos.
That's how things work in good times.
Tagad iedomājieties, ka ekonomika piedzīvo krīzi.
Now imagine that the economy goes into a deep slump.
Vārguļojošiem uzņēmumiem un nokausētām mājsaimniecībām rodas grūtības atmaksāt aizņēmumus.
Ailing firms and battered households start having problems paying back their loans.
Tas rada sarežģījumus bankai.
This puts the bank in a bind.
Tā joprojām ir parādā tikpat daudz naudas noguldītājiem un citiem (piemēram, citām bankām vai obligāciju īpašniekiem), taču pelna mazāk naudas ar aizdevumiem, jo tie (pilnībā) netiek atmaksāti.
It still owes the same amount of money to depositors and others (e.g. other banks, bond holders), but it earns less money on loans because they are not being repaid (in full).
Ja bankas noguldītāji zaudē uzticību bankai un grib izņemt savu naudu, tad var iestāties tā sauktais…
If depositors lose confidence, a
…„bank run” (paniska naudas izņemšana).
bank run may occur.
Ja tev liekas, ka pārāk daudzi bankas aizdevumi netiks atmaksāti un ka iestādei pašai drīz vairs nebūs naudas, tad vienīgais racionālais risinājums šķiet pēc iespējas ātrāk izņemt savu naudu.
If you think that so many of the bank's loans have turned bad that the institution may soon find itself out of cash, the only rational thing to do is to pull your money out as soon as possible.
Ja tavam piemēram seko citi (tā parasti notiek panikas stāvoklī), tad tas var beigties ar to, ka banka kļūst…
If enough people follow your example (as usually happens), the bank will become
Tā kā banka ir aizdevusi lielāko daļu noguldījumu, tad tie nav pieejami.
As the bank has lent out the majority of depositors' funds, that money is tied up in loans.
Ja naudu grib izņemt tikai daži noguldītāji, tad bankai grūtības nerodas.
If only a few depositors demand their money back at any given time, the bank can oblige without difficulty.
Taču ja savu naudu atpakaļ prasa visi noguldītāji vienlaikus, tad banka būs spiesta aizvērties — pat, ja laika gaitā tai nebūtu bijis nekādu problēmu izmaksāt depozītus.
But if all the depositors demand their money back at the same time, the bank will be forced to close - even if over time it would have no problem paying back deposits.
Šī situācija atšķiras no
This is different from the bank being
maksātnespējas , kad aizdevumus nespēj atmaksāt tik daudz aizņēmēju, ka summa, ko banka ir parādā saviem kreditoriem pārsniedz tās aizdevumu un citu aktīvu vērtību.
insolvent , a situation where so many loans have turned bad that the amount the bank owes to its creditors exceeds the value of its loans and other assets.
Pat, ja pēdējie tiktu nekavējoties pārdoti, tas nenodrošinātu pietiekoši daudz naudas, lai atmaksātu parādus.
Even if the assets were sold immediately, it wouldn't generate enough money to pay back creditors.
Kad aizņēmējs nespēj atmaksāt parādu, banka to noraksta , t.i., reģistrē aktīva vērtības zaudējumu.
When a loan turns bad, the bank registers a loss because the asset it owns has lost value (a write-down ).
Zaudējumi, ja tie nav pārāk lieli, ir normāla parādība katrā biznesā.
But losses, if not too big, are normal in every business.
Tādēļ svarīgs ir kapitāls.
capital is so important.
Atcerieties, kapitāls ir nauda, ko bankas īpašnieki ir ieguldījuši uzņēmumā un viņiem pieder akcijas, kas to pierāda.
Capital is money that the owners of the bank have put into the company and they have shares to prove it.
Šis kapitāls pirmām kārtām ir domāts neatmaksāto aizdevumu izlīdzināšanai.
This capital is the first in line to absorb losses from bad loans.
Ja kapitāla „spilvens” ir pietiekoši ērts, noguldītājiem nevajadzētu raizēties, ka tie nesaņems atpakaļ savu naudu — panikai ir iemesls tikai tad, kad zaudējumi ir iznīcinājuši „spilvenu”.
If a capital cushion is comfortable enough, depositors don't have to worry about not being able to get their money out of the bank - only if losses eat through the capital cushion, should they start panicking.
Pietiekams kapitāla daudzums, lai veiksmīgi pārciestu ekonomikas negaisus, ir būtisks, lai novērstu paniku, tādēļ regulatori ir ieviesuši kapitāla pietiekamības rādītājus .
Having enough capital to weather economic storms when loans turn bad is essential to avoid banking panics, so regulators have imposed capital adequacy ratios.
Citiem vārdiem sakot, tā ir proporcija starp bankas kapitālu un tās aktīviem, t.i., aizdevumiem, obligācijām, hipotēkām — visu, kur banka ir ieguldījusi citu cilvēku naudu.
Simply put, this is the ratio between a bank’s capital and its assets, i.e. loans, bonds, mortgages; in short, everything in which the bank has invested other people’s money.