natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nesen veikta neatkarīga pētījuma rezultāti, kuru sponsorēja Eiropas Komisija un publicēja 2005. gada 27. aprīlī, ir ievērojami samazinājuši bailes par pārvietošanas un izmaksu pieauguma riskiem.
A recent independent study commissioned by the European Commission and published on 27 April 2005 did much to allay fears of a drive to relocate outside the EU and of a significant increase in the cost of European chemical products.
Tomēr MVU, kas nodrošina daudz darbavietu, būs daudz grūtāk integrēt REACH nekā lielajiem starptautiskajiem uzņēmumiem.
SMEs, which provide many jobs, will nevertheless have much more difficulty integrating REACH than the large multinationals.
Visbeidzot vides aizsargātāji turpinās aizstāvēt to, lai mazāk kaitīgu aizstājēju izmantošana, ja tādi ir, nebūtu tikai iespēja, bet gan vajadzība
Finally, environmental protection organisations are continuing to push for the use of less harmful substitute products, where these exist, to be made compulsory rather than optional.
EP deputāti, iespējams, vēl atliks pievienošanos ES.
Parliament and Romania and Bulgaria
Apmēram pēc sešiem mēnešiem Eiropas Parlamenta deputāti atkārtoti izskatīs jautājumu par to, vai Rumānija un Bulgārija tik tiešām ir izdarījušas visu nepieciešamo, lai kļūtu par pilntiesīgām ES dalībvalstīm.
Although Parliament has given the green light for the entry of Romania and Bulgaria into the EU in 2007, there is still a possibility that the two countries will join only a year later.
Ja atbilde būs noraidoša, Parlaments piedāvās pievienošanos atlikt līdz 2008. gadam.
If the answer is negative, Parliament will propose a delay until 2008.
Galīgais lēmums jāpieņem ES dalībvalstu valdībām.
The final decision is for the EU governments to take.
Rumānija un Bulgārija tika izslēgtas no to valstu grupas, kas pievienojās ES 2004. gada maijā, tāpēc ka kļuva skaidrs, ka tām jāpadara lielāks darbs nekā citām, lai atbilstu tām politiskajām un ekonomiskajām prasībām, kas tiek izvirzītas ES dalībvalstīm.
Romania and Bulgaria were left out of the group of countries which joined the EU in May 2004, because it soon became clear that they needed to do more work than the others to meet the political and economic requirements posed by EU membership.
Dalībvalstīm ir jābūt spējīgām konkurēt ES vienotajā tirgū, kas nozīmē, ka tām ir nepieciešama pareizi funkcionējoša tirgus ekonomika, kurā uzņēmumi spēj izdzīvot, nesaņemot naudu no valsts.
Member countries have to be able to compete on the EU integrated market, which means that they need to have a properly functioning market economy, where companies can stay alive without receiving money from the state.
Šīm valstīm ir arī jābūt patiesi demokrātiskām, kas nozīmē regulāri notiekošas godīgas vēlēšanas, neatkarīgas un efektīvas tiesas un policijas pastāvēšanu, cilvēktiesību un minoritāšu tiesību ievērošanu.
They also need to be a proper democracy, where fair elections are held regularly, judges and police are impartial and efficient and where human and minority rights are respected.
Šaubas par Rumānijas gatavību
Doubts about Romania's readiness
Rumānijai ir īpašas problēmas ar atbilstību šiem kritērijiem.
Romania, in particular, has had problems fulfilling these criteria.
Tādējādi, kad aprīlī Parlamentam bija jābalso par to, vai atļaut Rumānijai un Bulgārijai pievienoties ES, liela daļa EP deputātu juta, ka tieši Rumānija tam vēl nav gatava.
So when the time came in April for the Parliament to vote on giving its permission for Romania's and Bulgaria's entry, a substantial number of MEPs felt that especially Romania wasn't ready yet.
Daži no viņiem gribēja nobalsot pret abu valstu pievienošanos, kamēr daļa vēlējās atlikt balsojumu ar mērķi nogaidīt un izvērtēt situāciju.
Some of them wanted to vote against the entry of the two countries, while others wanted to postpone the vote in order to wait and see.
Citi savukārt teica, ka Rumānijas jaunā valdība, kas nāca pie varas 2004. gada decembrī, beidzot veicina ātru un pastāvīgu progresu, un ka būtu nepareizi sodīt šo valdību par to, ko neizdarīja iepriekšējā.
And others again said that Romania's new government, which came into power in December 2004, was finally making some fast and solid progress and shouldn't be punished for the negligence of the old one.
Beigās, ES dalībvalstu valdībām piešķirot Parlamentam tiesības lūgt atlikt abu valstu pievienošanos uz vienu gadu, ja Parlaments uzskata to par nepieciešamu, tika panākta vienošanās.
In the end, a compromise was found by forcing the EU governments to grant Parliament the right to ask for postponement of both countries' entry into the EU by one year if it considers that to be necessary.
Piekāpšanās Parlamentam
Concessions to Parliament
Šī procesa laikā Parlamentam izdevās atgūt nozīmīgu savu lēmējtiesību daļu attiecībā uz ES budžetu.
In the process, Parliament also managed to wrench back an important part of its decision rights over the European budget.
Tā saucamajā “Pievienošanās līgumā” ar Rumāniju un Bulgāriju ES dalībvalstu valdības izklāstīja, cik liela naudas summa tiks patērēta šīm dalībvalstīm dažādās jomās no to iestāšanās brīža līdz 2009. gadam vai pat vēlāk.
In the so-called "Accession Treaty" for Romania and Bulgaria, the EU governments had laid down how much money was going to be used for these two new member states in certain areas from the time of their entry until 2009 and even later.
Tas nozīmētu, ka Parlaments vairs nelemj par šo ES budžeta daļu.
This would have meant that Parliament no longer had a say over this part of the EU budget.
Sarunu laikā starp ES dalībvalstu valdībām un Parlamentu līdz pat pēdējam brīdim netika panākta vienošanās.
Negotiations between the EU governments and Parliament failed to produce an agreement until the very last moment.
Šauboties par to, vai Parlaments nenobalsos pret Rumānijas un Bulgārijas pievienošanos, valdības apsolīja, ka pēc 2009. gada, tas ir tikai 2 gadus vēlāk, EP deputāti atgūs šīs tiesības, un tas, ka šo līdzekļu apjomi ir jau noteikti, nenozīmē, ka turpmāko ES budžetu samazināšana notiks šādā veidā.
Fearing that Parliament would vote against the entry of Romania and Bulgaria, the governments promised that after 2009, so after only two years, MEPs would have these rights back again and that the fact that these sums had already been fixed, would not mean that future EU budgets would be cut accordingly.
Parlamenta novērotāji
Parliament observers
Līdzīgi iepriekšējiem paplašināšanās procesiem Eiropas Parlaments aicināja Bulgārijas un Rumānijas parlamentus nosūtīt “EP deputātus — novērotājus”, kuri varēs iepazīties ar Eiropas Parlamenta darba specifiku.
As with previous enlargements, the European Parliament has invited the parliaments of Bulgaria and Romania to send "observer MEPs", who will be able to get acquainted with the specificities of European parliamentary work.
Viņi var piedalīties visās darbībās, taču nevar balsot.
They can take part in all the activities but will not be able to vote.
Šī gada 26. septembrī 35 Parlamenta deputāti no Rumānijas un 18 no Bulgārijas ieradīsies Briselē.
On 26 September, therefore, 35 MPs from Romania and 18 from Bulgaria will arrive in Brussels.
Tekstilrūpniecība: Eiropas Parlaments piedāvā atbildi uz Ķīnas izaicinājumu
Textiles: the European Parliament proposes a response to the Chinese challenge
Vairāk ierobežot Ķīnas tekstilpreču “pārmērīgo importu” Eiropas Savienībā — tādu aicinājumu Eiropas Parlaments izteica šā gada jūlijā.
The EU should place further restrictions on ‘abnormal imports’ of Chinese textiles – that was the watchword in the European Parliament last July.
Ir jāreaģē uz Eiropas tirgus pārplūdināšanu ar Ķīnā ražotiem (“Made in China”) T-krekliem un citiem apģērbiem, kas vērojama kopš 2005. gada sākuma.
The massive influx of T-shirts and other items of clothing ‘Made in China’ onto the European market since the beginning of 2005 calls for a reaction.
Taču deputāti aicina Eiropas Savienību uzskatīt to drīzāk par izaicinājumu, nevis par draudiem.
MEPs are proposing that the EU regard this as a challenge rather than a danger.
Ja tirdzniecības noteikumi un taisnīgas sociālās normas tiek ievērotas, Eiropai ir pietiekami daudz priekšrocību, lai stātos pretī konkurencei.
As long as trading rules and equitable social standards are observed, Europe has sufficient assets to face the competition.
Patiesi, salīdzinot ar to pašu laika posmu 2004. gadā, šo preču imports ir palielinājies 57 reizes un tajā pašā laikā ķīniešu T-kreklu daudzums Eiropas veikalos ir pieaudzis par 187%.
Indeed, imports of these products were 57 times higher than in the same period in 2004, while the number of Chinese T-shirts in European shops increased by 187%.
Šie skaitļi, kas publicēti pirms referendumiem Francijā un Nīderlandē, saasināja diskusijas par Konstitūciju, un daži cilvēki tos uztvēra kā apliecinājumu ES nespējai saglabāt darbavietas tekstilpreču un apģērbu ražošanas nozarē.
These figures, published ahead of the referendums in France and the Netherlands, inflamed the constitutional debate and, in the opinion of some people, demonstrated the EU’s inability to defend jobs in the textiles and clothing sectors.
Tekstilpreču un apģērbu ražošana — viena no ES galvenajām nozarēm
Textiles and clothing constitute a key sector for the EU
Lai atrisinātu šo situāciju, Eiropas Komisija visu dalībvalstu vārdā šā gada 10. jūnijā noslēdza nolīgumu ar Ķīnu, kurš līdz 2008. gada beigām ļaus kontrolēt un ierobežot dažu Ķīnas tekstilpreču importu uz ES.
It was in order to deal with this situation that the European Commission, on behalf of all the Member States, concluded an agreement with China on 10 June, which will allow it to monitor and limit imports of certain Chinese textiles until the end of 2008.
Šī vienošanās tika panākta īsi pirms tam, kad beidzās termiņš ultimātam, ko Eiropas Komisija iesniedza Pekinai.
This arrangement was made shortly before the expiry of the date of the European Commission’s ultimatum to Beijing.
Nolīguma trūkuma dēļ ES bija gatava izmantot drošības klauzulu, kas tai saskaņā ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) pozitīvo atzinumu dod tiesības ierobežot importu un tādējādi aizsargāt savu tirgu.
Had an agreement not been reached, the EU was prepared to use the safeguard clause which, subject to approval from the World Trade Organisation (WTO), gives it the right to limit imports and thereby protect its market.
Taču Parlaments vēlas sasniegt vairāk nekā to, kas paredzēts nolīgumā, kuru parakstījis Ķīnas tirdzniecības ministrs Bo Xilai un Eiropas Savienības tirdzniecības komisārs Peter Mandelson .
But Parliament would like to go beyond the terms of the agreement, signed by the Chinese Minister of Commerce, Bo Xilai and the European Commissioner for Trade, Peter Mandelson.
Pēc deputātu domām, nolīgumam vajadzētu vairāk ierobežot Ķīnas preču ievešanu.
According to MEPs, the agreement should limit importation of other Chinese products.
Patiesi, Eiropas Savienībā tekstilrūpniecība ir viena no galvenajām nozarēm, jo tā pārstāv apmēram 180 000 uzņēmumu, no kuriem liela daļa ir mazie un vidējie uzņēmumi.
The European textiles sector is a key area for the EU, representing approximately 180 000 European businesses, many of which are small and medium-sized enterprises.
Pēc 2004. gadā notikušās 10 jauno dalībvalstu pievienošanās Eiropas Savienībai nozarē bija nodarbināti apmēram 2,7 miljoni cilvēku, no kuriem nozīmīga daļa bija sievietes.
Following the accession of 10 new Member States to the EU in 2004, this sector employs almost 2.7 million people, many of whom are women.
Ķīnas iestāšanās PTO 2002. gadā un tekstilpreču kvotu atcelšana, kas nodrošināja dalībvalstu tirgu aizsardzību, izraisīja Ķīnas tekstilpreču pieplūdumu.
China’s accession to the WTO in 2002 and the end of the quotas on textile products, which provided protection for national markets between 1974 and 2005, led to a massive influx of Chinese textile products.
Taču problēmas sākās daudz agrāk, jo laika posmā no 1990. līdz 2001. gadam Eiropas Savienībā šajā nozarē tika likvidēti apmēram 850 000 darbavietu un miljoni uzņēmumu.
But the problems predate that, since this sector lost almost 850 000 jobs and thousands of businesses in the European Union between 1990 and 2001.
Drīzāk izaicinājums, nevis draudi
More of a challenge than a danger
Tomēr runa nav par protekcionistisku noteikumu ieviešanu un kvotu atjaunošanu.
However, this is not to suggest that protectionist rules should be reintroduced and quotas re-established.
Deputāti iesaka šo situāciju vērtēt kā izaicinājumu, nevis uzskatīt to par draudiem.
MEPs would prefer to treat this situation as a challenge rather than a threat.
Tirgum jāpaliek brīvam un konkurējošam, taču konkurencei jābūt godīgai.
The market must remain free and competitive, but competition must be fair.
Tomēr to nevar panākt vienā dienā.
But this is not the case today.
Vispirms jāmin, ka ir grūti konkurēt ar tirgu, kurš, kā tas ir Ķīnā, nav brīvs.
Firstly, it is difficult to compete with a market such as China, which is not free.
Ķīnas tekstilrūpniecības uzņēmumi vēl ir valsts uzņēmumi un saņem atbalstu, kas kropļo konkurenci (bezprocentu aizdevumi no valsts bankām, eksporta subsīdijas, slēpts atbalsts, piemēram, bezmaksas elektrības piegāde).
Chinese textile companies are still state-run and benefit from aid which distorts competition (interest-free loans from state banks, export subsidies, disguised subsidies such as the supply of free electricity).
Turklāt runa nav tikai par priekšrocībām.
Secondly, it is not simply a matter of profit.
Uzņēmumiem, kas vēlas eksportēt uz Eiropu, ir jāievēro cilvēktiesības, starptautiskie vides un darba apstākļu standarti.
Those companies which wish to export to Europe should respect human rights and international standards on the environment and employment.
Deputāti uzskata, ka jāaizliedz jebkāds tādu preču imports uz ES, kuras ražotas, pārkāpjot šos noteikumus, it īpaši tas attiecas uz precēm, ko izgatavojuši cietumnieki, bērni, darbinieki, kuri strādā piespiedu kārtā vai kuriem liegtas tiesības apvienoties arodbiedrībās.
According to MEPs, any importation of products into the EU which is in breach of these rules, in particular where products have been manufactured by prisoners, children, slave labourers or workers without trade union rights, should be prohibited.
Censties panākt kvalitāti un cīnīties pret viltošanu
Focusing on quality and combating counterfeits
Eiropai ir priekšrocības, kas dod cerības uz daudzsološu nākotni.
Europe has assets which allow it to be optimistic about the future.
ES kā preču izcelsmes vieta nodrošina to kvalitāti.
The EU as a place of origin is a guarantee of a product’s quality.
Eiropas tekstilrūpniecības stiprā puse ir preces ar augstu pievienoto vērtību.
Products with a high added value are the European textile industry’s trump card.
Deputāti vēlas veicināt inovāciju, lai Eiropas rūpniecību padarītu konkurētspējīgāku.
MEPs would like to see innovation encouraged in order to make European industry more competitive.
Taču, kamēr tās radošajām spējām un inovācijai kaitējumu nodara pirātisms un preču viltošana, ir grūti izmantot šīs būtiskās priekšrocības.
But as long as its creativity and innovation are undermined by pirating and counterfeits, it is difficult to reap the full benefits of these key advantages.
Un lielākā daļa — gandrīz 70% — Eiropas tirgū ievesto viltojumu nāk tieši no Ķīnas.
As it happens, the lion’s share of all counterfeits introduced onto the European market, almost 70%, comes from China.
Par laimi, ir juridisks instruments cīņai pret viltotu preču tirdzniecību pasaules mērogā — Līgums par intelektuālā īpašuma tiesībām, kas saistītas ar tirdzniecību ( TRIPS līgums).
Fortunately, there is a legal basis for combating the global marketing of counterfeits: the Agreement on Trade-Related Aspects of Intellectual Property Rights (TRIPS Agreement).
Deputāti uzskata, ka tāpēc ir nepieciešams, lai Ķīna pastiprina sankcijas pret tiem, kas pārkāpj šos noteikumus.
Thus, MEPs believe that China should impose stricter penalties on those who infringe these rules.
Lai stātos pretī Āzijas valstu, kā arī ASV konkurencei, Parlaments ierosina apvienot to valstu spēkus, kuras atrodas abpus Vidusjūrai, un radīt “ Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu produkcijas telpu ”.
In order to face Asian and also American competition, Parliament is proposing that the two shores of the Mediterranean join forces to create a ‘ Euro-Mediterranean production area’.
Visbeidzot, ir jāizstrādā atbalsta plāns Eiropas tekstilpreču un apģērbu nozares rekonstrukcijai un pārorientēšanai.
Finally, an aid plan for the reconstruction and conversion of the European textiles and clothing sector should be implemented.
Taču, kā zināms, šāda pārstrukturēšana bieži notiek vienlaikus ar vietēja vai nozares mēroga krīzēm.
But, as is well known, conversions of this kind often go hand in hand with local or sectoral crises.
Lai to novērstu, deputāti iesaka piešķirt finansiālu atbalstu no struktūrfondiem (ES atbalsts grūtībās nonākušiem reģioniem).
In order to remedy this, MEPs would like to see the provision of financial aid by means of the Structural Funds (EU aid to regions in difficulty).
Tas nav tik vienkārši
Nothing is simple
Vai Ķīnas tekstilpreču imports apdraud darbavietas Eiropā?
Do exports of Chinese textiles pose a threat to jobs in Europe?
Taču Ķīna Eiropas Savienībai ir otra lielākā tirdzniecības partnere.
But China is the EU’s second largest trading partner.
Par spīti daudzajiem trūkumiem, kādi vērojami abu pušu attiecībās, sadarbība attīstās.
Although there are numerous strains on relations between the two entities, cooperation is developing.
Tiesa, Ķīnai ir lielāks pārsvars.
It is true that there is an increasing surplus on the Chinese side.
Taču Savienība uz Ķīnu eksportē daudz: rūpniecības iekārtas, automašīnas, lidmašīnas.
However, the EU also exports a significant quantity of goods to China, such as industrial machinery, cars and aircraft.
Ķīna Eiropas Savienībai ir bīstama konkurente, tomēr vēl bīstamāka tā ir jaunattīstības valstīm.
China is a formidable competitor for the EU in certain areas but it is even more so for developing countries.
Būtu grūti atcelt jebkādu aizsardzību vismazāk aizsargātajām valstīm.
It would be unjust to deprive the most vulnerable countries of all protection.
Visbeidzot, dažas nevalstiskās organizācijas uzsver, ka Ķīnas importa ierobežošana nozīmē arī ierobežot izaugsmi 100 miljoniem Ķīnas iedzīvotāju, kuru dzīves līmenis ir zem nabadzības robežas.
Finally, certain non-governmental organisations emphasise that restricting Chinese imports also means limiting the development of the 100 million Chinese who live below the poverty line.
Problēmas sarunās lauksaimniecības jomā
Aggravation over Agriculture - again
Ir grūti būt vienaldzīgam, kad ir runa par Eiropas Savienības Kopējo lauksaimniecības politiku (KLP).
It is difficult to be neutral about the European Union's Common Agriculture Policy (CAP).
Atbalstītājiem šī politika nozīmē plašu pārtikas sortimentu un stabilas Eiropas nodrošinājuma garantijas.
To its supporters the policy has guaranteed a plentiful and stable food supply for Europe.
KLP arī ir visintegrētākā ES politika un to uzskata par pierādījumu patiesai politikas integrācijai.
The CAP is also the most integrated of the EU's policies and is held up as proof that real policy integration is.
Kritiķi par galveno KLP trūkumu uzskata tās ekonomisko neefektivitāti.
To its critics, the economic inefficiency of the CAP is the main complaint.
Subsīdijas lauksaimniekiem, augstas cenas patērētājiem un lauksaimniecības pārprodukcija ir visvairāk paustie pārmetumi šai politikai.
Subsidies to farmers, high prices for consumers and farm surpluses are the most-often voiced complaints about the policy.
CAP Eiropas Parlamentā
The CAP comes to the European Parliament
Tā kā pēdējās nedēļas Eiropas Savienības vadītāji diskutē par ES budžeta asignējumiem no 2007. līdz 2013. gadam, šobrīd lauksaimniecības politika tiek analizēta īpaši rūpīgi.
The scrutiny of agriculture policy has been particularly intense over the last few weeks as EU leaders argue over the budget allocation for the Union between 2007 and 2013.
Ņemot vērā, ka lauksaimniecības un lauku attīstības budžets ir 46% no ES gada izdevumiem vai 50 miljardi eiro gadā, par šiem jautājumiem un ES virzību turpmākajos gados notiek viskarstākās diskusijas.
As the agriculture and rural development budget accounts for 46% of EU spending annually - or some €50 billion a year - it is central to the debate and to the direction the EU will take in the coming years.
Budžeta asignējumus vispirms uzskata par būtisku saikni virzībā uz Eiropas ekonomisko reformu caur tā saukto “Lisabonas stratēģiju”.
In particular, the budget allocation is seen as having a vital link between the drive for economic reform in Europe through the so called "Lisbon Strategy".
Šīs stratēģijas mērķis ir paaugstināt ražīgumu, pazemināt bezdarba līmeni un novērst ekonomikas stagnāciju Eiropā ar reformas palīdzību un ieguldījumiem izpētē un izglītībā.
The aim of this strategy is to tackle low productivity, high unemployment and economic stagnation in Europe through reform and investment in research and education.
Izsakoties oficiālā komunikē terminoloģijā, mērķis ir līdz 2010. gadam “padarīt ES par pasaules visdinamiskāko un konkurētspējīgāko ekonomiku.”
In the words of the official communiqué the ambition is "to make the EU the world's most dynamic and competitive economy" by 2010.
Ņemot vērā neveiksmīgo jūnija Eiropadomi, kuras laikā ES vadītaji nespēja vienoties par budžeta pamatshēmu turpmākajiem gadiem, KLP un budžeta nākotne un mērķis kopumā kļuva par iemeslu biežām un nepatīkamām politiķu vārdu apmaiņām.
In the aftermath of the failed European Council in June, when EU leaders could not agree a budgetary framework for the forthcoming years, the future and purpose of the CAP and the budget as a whole became the centre of often bitter political exchanges.
Jean-Claude Juncker , Luksemburgas premjerministrs un ES prezidentūras vadītājs, uzstājoties Eiropas Parlamentā, neveiksmīgās diskusijas par budžetu nosauca par ‘’krīzi, taču ne tikai finansiālu krīzi’’.
In the European Parliament, Jean-Claude Juncker, the Prime Minister of Luxemburg and the holder of the rotating EU Presidency, called the failure of the budget talks "a crisis, but not just a financial crisis".
Viņa uzstāšanās noslēguma vārdi par to, ka ‘’mūsu paaudzei nav tiesību sagraut mūsu priekšgājēju sasniegumus’’ guva atbalsi Parlamentā un kļuva par iemeslu nerimstošām ovācijām.
His last words echoed around the Parliamentary chamber and prompted a standing ovation as he declared that "our generation does not have the right to unpick the achievements of our predecessors".
Liktenīgi tieši Lielbritānijas premjerministram Tony Blair bija jāuzstājas Parlamentā, nākamajā dienā Lielbritānijai uzsākot ES prezidentūru.
As fate would have it, the UK Prime Minister Tony Blair was due to address the Parliament to launch the UK's Presidency of the EU the following day.
Uzrunājot Parlamentu, T. Blair saistīja argumentus par budžetu ar plašāku krīzi Eiropā pēc Francijas un Nīderlandes pateiktā ‘’nē’’ Eiropas Konstitūcijai.
Addressing the Parliament Mr Blair put the arguments over the budget into the context of the wider European crisis following the rejection of the European Constitution by France and the Netherlands.
Viņš izteicās, ka tas atspoguļo plašāku ilūziju zaudēšanu par Eiropu un ka mums bija laiks ‘’izvērtēt situāciju reāli.’’
He said that this reflected a wider disenchantment with Europe and that it was time to "give ourselves a reality check".
Viņš piebilda, ka budžeta noregulējumam jābūt risinājuma sastāvdaļai, nevis ‘’jāizriet no tā.’’
He added that a budget settlement should be part of the solution, not "abstracted from it".
T. Blair pieprasīja īstenot Eiropā Lisabonas stratēģiju un pieņemt budžetu atbilstīgi 2003. gada A. Sapir ziņojumam (sk. saiti turpmāk).
Mr Blair urged Europe to implement the Lisbon agenda and adopt a budget along the lines of the Sapir report (see link below) in 2003.