natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Eiropas Parlaments balvu piešķir žurnālistiem, kas veikuši "izcilu ieguldījumu, skaidrojot Eiropai būtiskus jautājumus vai sekmējuši izpratni par Eiropas Savienības institūcijām vai politikas jautājumiem".
The award is given to journalists who have made an "outstanding contribution to clarifying major issues at European level or have promoted a better understanding of the institutions or policy of the European Union".
Konkursā varēja pieteikt darbus, kas publicēti vai pārraidīti laika posmā no 2007. gada 1. maija līdz 2008. gada 30. aprīlim.
Eligible contributions must have been published or disseminated between 1 May 2007 and 30 April 2008.
Šovasar dalībvalstu žūrijas veica valsts līmeņa uzvarētāju atlasi.
During the summer, national winners were chosen by 27 national level juries formed by journalists.
Galvenās balvas pretendentus Briselē izvērtēja starptautiska žūrija, kuras sastāvā ir trīs Eiropas Parlamenta deputāti un žurnālisti, kas pārstāvēja ES institūcijās akreditēto presi.
The final winners were selected in Brussels by a jury composed of 3 Members of the European Parliament and journalists representing the press accredited to EU institutions.
20081013IPR39233 Tiešraide Eiropas Parlamenta mājas lapā Raksts: Izvēlēti pretendenti Žurnālistikas balvas otrajai kārtai
20081013IPR39233 EP Live website - watch the ceremony live online on Friday 17 October from 10am European Parliament Prize for Journalism
Jauniešu mediju dienas Eiropas Parlamentā
Creators of youth media to share their vision of Europe
No 15. līdz 17.oktobrim 200 jauni žurnālisti no 27 Eiropas Savienības dalībvalstīm Briselē pulcēsies Eiropas Parlamenta rīkotajās Eiropas Jauniešu mediju dienās.
From Wednesday 15 to Friday 17 October 2008, 200 young journalists from all of the 27 Member States of the European Union will attend a seminar organised by the European Parliament in Brussels.
Dalībnieki gūs praktisku pieredzi, darba grupās veidojot ziņu materiālus un piedaloties diskusiju paneļos.
The second annual edition of the European Youth Media Days will provide high-level debates and hands-on media production in numerous working groups and discussion panels.
Jaunajiem žurnālistiem būs iespēja sekot Eiropas Parlamenta Žurnālistikas balvas pasniegšanas ceremonijai.
The President of the European Parliament, Hans-Gert Pöttering will award the EP Prize for Journalism on Friday.
Trešdienas vakarā pasākumu atklās Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja vietnieks Alejo Vidal-Quadras (Alejo Vidal-Kvadrass) un ģenerālsekretārs Harald Rømer (Haralds Romers).
On Wednesday evening, Alejo Vidal-Quadras, Vice-President of the European Parliament and Harald Rømer, Secretary-General of the European Parliament will open the event.
Dalībnieki sekos Parlamenta politisko grupu priekšsēdētāju debatēm par Eiropas Savienības nākotnes redzējumu, tās lomu pasaulē, ekonomisko un sociālo politiku.
Chairpersons of Parliament's different political groups will critically debate their visions of the EU’s future, Union's role in the world and its economical and social policies.
Jaunie mediju pārstāvji tiksies ar deputātiem un Briselē strādājošajiem korespondentiem.
Afterwards, young journalists gather with parliamentarians and Brussels based correspondents.
Atkarībā no pārstāvētā medija dalībnieki veidos ziņas par atšķirīgām tēmām (televīzija, radio, prese, internets, foto).
Thursday will be the media day, entirely dedicated to hands-on media productions.
Patiesība ir sāpīga" kā raksts par preses brīvību.
On Friday, young media makers will discover Europe in a day.
Piektdiena sāksies ar Eiropas Parlamenta Žurnālistikas balvas pasniegšanas ceremoniju, kuru atklās Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs Hans-Gert Pöttering (Hanss-Gerts Poterings).
Initiated with a keynote speech and award presentation by Hans-Gert Pöttering, President of the European Parliament, at the award ceremony of the European Parliament Prize for Journalism, the day will offer insights into the Brussels world of media and politics.
Latvijas jauniešu medijus seminārā pārstāvēs: Marta Cerava, Jana Jermakova, Jānis Polis, Inga Varslavova.
The Media Days will conclude with an interactive, multimedia "Media Night", offering a view ahead to the future of European media.
20081013IPR39235 Papildu informācija
20081013IPR39235 All information on the European Youth Media Days is available online
Žurnālistikas balvas laureāts Pete Pakarinen: „pievērsiet lielāku uzmanību ES”
"1000 bucks for a hazardous sea voyage" scoops web journalism prize
Vai Jūs varētu īsos vārdos atstāstīt raksta saturu?
You were awarded the EP Journalism Prize, in the domain "online media".
Kādēļ Jūs izvēlējāties tieši šo tēmu?
Could you explain to us why you chose your subject and summarize your article?
Es rakstīju par nelegālo imigrāciju no Āfrikas uz Eiropu, it īpaši par situāciju Maltā, kā to redz kāds imigrants, kurš aptuveni divus gadus uzturējās vienā no Maltas imigrācijas centriem.
I wrote about illegal immigration from Africa to Europe, and more particularly about the situation in Malta from the point of view of an immigrant who was staying for about two years in an immigration centre there.
Viņš no Āfrikas Maltā bija ieradies laivā, tādēļ es aprakstīju šo ierasto dzīvībai bīstamo imigrācijas maršrutu, kas maksā aptuveni tūkstoti dolāru.
He had come to Malta by boat from Africa, so I described the normal immigration route from Africa by boat and the life-threatening boat trip, which cost something like one thousand dollars.
Es aprakstīju arī plašākas imigrācijas problēmas un pasākumus, kas būtu veicami, lai tās atrisinātu.
Then I described the broader immigration problems and the measures about to be taken in order to solve them.
Gadu vēlāk jāsaka, ka situācija nav daudz mainījusies.
After one year, I can say the situation hasn't changed a lot.
Imigrācijas tēmu es izvēlējos tādēļ, ka tajā laikā biju Maltā un tādēļ, ka imigrācija Maltā ir ļoti būtisks jautājums.
I chose immigration because I was in Malta at the time, as I was attending a study day organised by the EPP-ED group, and because immigration is a very crucial question in Malta.
Man arī bija iespēja apmeklēt imigrācijas centru, lasīt daudzus laikrakstus, sarunāties ar dažādiem cilvēkiem, un no šī materiāla es izveidoju tipisku reportāžas stila rakstu.
Then I had the possibility to visit the immigration centre, read a lot of newspapers, talk with different people and thus I have structured a typical reportage-kind of article from all this material.
Vai, Jūsuprāt, tiešsaistes medijiem ir pievienota vērtība salīdzinājumā ar citiem?
Do you think that the online media has any added value in comparison with the other media?
Un, ja tā, vai tie kādu dienu varētu apdraudēt citu mediju eksistenci?
And, if so, could online media one day threaten the existence of other media - print, radio, TV?
Tiešsaistes medijos raksti ir īsāki un tiek ātrāk sagatavoti.
On the web, the stories are shorter and more rapidly produced.
Es tomēr neuzskatu, ka tiešsaistes mediji varētu apdraudēt citus medijus.
However, I don't believe that online media can threaten the other media.
Grāmatu bojāeja tika pareģota pirms gadu desmitiem vai varbūt pat pirms gadu simtiem, taču grāmatas vēl arvien ir sveikas un veselas.
The death of a book has been announced for decades or perhaps hundreds of years, but books are still alive and kicking.
Vai, Jūsuprāt, eiropieši labi izprot Eiropas jautājumus?
The same stands for radio
Ja nē — kā mediji vai tādas institūcijas kā Eiropas Parlaments varētu veicināt iedzīvotāju izpratni?
Are citizens of Europe well aware of European issues in your opinion and, if not, how can the media or institutions like the European Parliament increase awareness?
Tiešsaistes mediji patiešām var palīdzēt veicināt izpratni par Eiropas jautājumiem, tāpat kā jebkurš cits medijs.
Online media can indeed help raise awareness on European issues, as well as any other media.
Ir pieejams liels informācijas apjoms, taču varētu būt vairāk mediju informācijas par struktūrām, lēmumu pieņemšanas procesiem ES, visu, ko ir grūti saprast.
There is plenty of information available but there could be more journalistic information about the structures, the decision-making processes and all the things that are difficult to understand about the EU.
Lielākā problēma, cenšoties sasniegt cilvēkus, tomēr ir tā, ka daudzi tikai meklē skandālus vai jocīgas ziņas un ka katrs raksts sacenšas ar visiem pārējiem.
The difficulty in reaching people though is that quite a lot of people just search for scandals or funny news and that every single story competes with all the other ones.
Publika varētu būt labi informēta, ja tā būtu ieinteresēta.
The public could be well informed if it is interested.
Es uzskatu, ka politiķu uzdevums ir padarīt savu darbu interesantu un svarīgu un vienkāršot sarežģīto.
I think it is the politicians' job to make their work interesting and important, and simplify the difficult things, not only the European politicians, but the national politicians too.
Šajā ziņā ļoti svarīgi ir ne tikai Eiropas politiķi, bet arī nacionālie politiķi, jo vismaz Somijā politiķi neredz Eiropas ziņu vērtību, viņi visu vainu noveļ uz ES, it kā tas būtu viengabalains bloks.
In Finland but I suppose the situation is pretty much the same everywhere national politics doesn't see the value of the European news, they blame everything on the EU or they look at the EU as if it was one monolithic block.
Ko Jūs vēlētos pateikt Eiropas iedzīvotājiem?
What is your message today to Europeans citizens?
Es teiktu tikai: „pievērsiet lielāku uzmanību ES”, tam, kas tur notiek, kā tā darbojas, kādus lēmumus tā pieņem.
I would just say look closer to the EU, to what is happening there, how it functions, what it really decides.
ES notiek lieliskas lietas.
There are quite magnificent, great things happening in the EU.
Balvas laureāti
EP journalism prize winners
Kategorijā "prese": Kirsten Wörnle (Vācija), Wolfgang Böhm (Austrija)
Kirsten Wörnle (GEOWissen, Germany)
Kategorijā "interneta mediji": Pete Pakarinen
Wolfgang Böhm (Die Presse, Austria)
Kategorijā "TV": Shirin Wheeler (Apvienotā Karaliste), Lars Feldballe Petersen (Danija)
Shirin Wheeler (BBC, United Kingdom)
20081013STO39203 Paziņojums presei (angļu valodā) Eiropas Parlamenta Žurnālistikas balva
20081013STO39203 Verkkouutiset - website that Mr Pakarinen writes for EP Journalism Prize Journalism Prize website
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081016IPR39745 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081016IPR39745 0 NOT XML V0//EN
Balsos par „zilajām kartēm” kvalificētiem viesstrādniekiem
Blue card scheme backed by MEPs
Zilās kartes piesaistīs kvalificētu darbaspēku Novembra sākumā Parlamenta Pilsoņu tiesību komiteja balsos par priekšlikumu ieviest „zilās kartes” augsti kvalificētiem viesstrādniekiem.
1 set of migration rules to replace 27 national ones is the aim A Blue Card scheme to attract highly qualified migrants to the EU came closer on Tuesday 4 November.
Eiropas Savienībai trūkst aptuveni 20 miljoni kvalificētu darbinieku — it īpaši inženieru un datoru speciālistu.
MEPs on the Civil Liberties Committee backed the measure as a way to help address Europe's skills shortage which is estimated at 20 million people.
Parlamenta atbildīgā referente Ewa Klamt (Eiropas Tautas partijas grupa, Vācija) iebilst pret jebkādiem vecuma ierobežojumiem.
Family members will also be allowed into the EU whilst individual countries would be able decide for themselves how many skilled migrants to admit.
„50% kvalificēto migrantu no Magriba valstīm dodas uz ASV un Kanādu, bet tikai 5,5% — uz Eiropu,” viņa saka.
By way of comparison the US Green Card allows permanent residency for 10 years and allows people to work and travel freely in America.
Deputāte norāda, ka, piemēram, Vācijā trūkst 95 000 inženieru, bet darba tirgū ir tikai 20 000 studiju beidzēju.
Speaking to us ahead of the committee vote Ewa Klamt stressed the need for skilled migrants.
Jāaizsargā izcelsmes valstis un imigranti
She said that in her native Germany "there is a lack of 95 thousand engineers" and that "the education system had only produced twenty thousand."
Vai „zilo karšu” sistēma neatņems vērtīgu darbaspēku viesstrādnieku izcelsmes valstīm?
She also warned of the need for Europe not to lose out on skilled labour saying that "50% of skilled migrants from Maghreb states go to the US or Canada, only 5.5 % come to EU."
Deputāte arī uzsver, ka jānosaka algas minimums — tai jābūt 1,7 reizes lielākai nekā attiecīgās valsts vidējai algai.
If you want to stop illegal migration, you can only close the door if you open up the door for legal migration."
Plenārsesijā novembrī
How to define a "highly skilled" individual is a key issue.
Par priekšlikumu komiteja balsos novembra sākumā ─ 13. oktobrī paredzētais balsojums tika pārcelts.
MEPs on the Civil Liberties Committee support Ms Klamt's view that there should be two possibilities.
Pēc tam ziņojumu izskatīs plenārsēdē.
The report also rules out an upper age limit for migrants.
Parlaments patlaban izskata arī citus ar imigrāciju saistītus ziņojumus, piemēram, par nelikumīgu imigrantu nodarbināšanas sodīšanu.
Regarding the salaries to be paid to migrants, Ms Klamt told us that "we have put down that it has to be 1.7 times of the gross monthly or annual average wages under national law which is different in each country."
Jūnijā Parlaments pirmajā lasījumā balsoja par imigrantu atpakaļnosūtīšanas direktīvu.
The parliament will later vote on the agreement reached in the committee.
Zilā karte
Blue Card
Būs derīga 2 gadus
Does not give permanent residency
Būs atjaunojama
Valid for 3 years and renewable
Pēc 2 gadiem ļaus kartes īpašniekam un viņa ģimenei brīvi pārvietoties ES
Allows free movement within EU for holder and family
Pēc 5 gadiem piešķirs pastāvīgas uzturēšanās tiesības
Long-term resident status granted after 5 years
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070921STO10548 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080625FCS32672 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080623IPR32500 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070921STO10548 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080625FCS32672 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080623IPR32500 0 NOT XML V0//EN
Eiropa cīnās par ietekmi ANO
Europe struggles to influence UN human rights agenda
Kā galvenos piemēros tie min ES neveiksmīgos mēģinājumus panākt rīcību Zimbabvē un Dārfūrā.
It cites the EU's setbacks in getting action on Zimbabwe and Darfur.
Kopš 1990. gadiem ES cilvēktiesību jomā ir zaudējusi 41 bijušā ANO sabiedrotā atbalstu.
These stand as key examples of where the goal of multilateral human rights is being frustrated says the report.
Ja pirms desmit gadiem to atbalstīja vairāk nekā 70% ANO locekļu, tad tagad ES saņem mazāk nekā pusi balsu.
The report by the European Council on Foreign Relations (ECFR) shows that on matters concerning human rights, the European Union is losing ground to Russia and China.
Tā nav pietiekami izmantojusi savus ietekmes līdzekļus, turklāt, tā vietā lai runātu ar citiem, tā vērš skatu uz iekšpusi — Ņujorkā ik gadu notiek aptuveni 1000 iekšējas sanāksmes.
A consequence of this is that Europe has not been able to get Security Council resolutions passed condemning human rights violations in Burma and Zimbabwe.
Tā arī nav pratusi izlīdzināt skrambas tās reputācijā kā cilvēktiesību un daudzpusējības līderei.
Closer to home the Union has suffered diplomatic "setbacks" regarding Kosovo and Darfur.
Tādējādi ES nespēja panākt ANO Drošības padomes rezolūciju pieņemšanu attiecībā uz Birmu un Zimbabvi.
The report's authors say this is because Russia and China are showing "their diplomatic skill in playing the UN system".
Neveiksmi tā cieta arī Kosovas un Dārfūras gadījumā.
It is also as European allies represent just 20% of UN members.
Pozitīvas atsauksmes par miera uzturēšanu
This figure will not really increase as not many European countries remain to be added.
Septembra beigās uz ANO Ģenerālasamblejas sanāksmi Ņujorkā devās eiroparlamentāriešu delegācija.
In September a group of MEPs went to the General Assembly in New York to discuss issues such as peacekeeping.
Viņš tomēr esot saņēmis „pozitīvas atsauksmes” par ES ieguldījumu miera uzturēšanā.
However, during the delegation Mr Burke said that MEPs had received "positive feedback" on the EU's contribution to peacekeeping.
Jāsadarbojas ar ASV
How can the EU's role be strengthened?
Ziņojums iesaka Eiropas Savienībai palūkoties tālāk par pašas bloku.
The European Council on Foreign Relations says "the EU has to look beyond its immediate bloc to build alliances in the UN system.
Daudzi diplomāti apgalvo, ka noteicošais faktors ANO nākotnē ir un būs ASV un ka Eiropas Savienībai jāveido Rietumu alianse ar Ameriku.
Many European diplomats argue that the decisive factor in the UN’s future remains the US, and believe that the default position of the EU is in a Western alliance with the Americans".
ANO ir pārstāvētas visas 27 ES valstis.
At present the European Union is represented at the UN in New York and Geneva by diplomatic missions from all its 27 members.
ES valstis un to sabiedrotie veido 20% ANO dalībnieku, bet pašreizējā ANO Drošības padomē ES dalībvalstis un kandidātvalstis veido vienu trešo daļu.
In addition the Council of the European Union is represented diplomatically by the country holding the rotating Presidency - currently France - and Javier Solana the high representative for foreign affairs.
Apvienotā Karaliste un Francija ir pastāvīgas ANO Drošības padomes locekles.
In the legal sense the EU essentially does not have a united presence at the UN.
20081013STO39207 Eiropas Ārlietu padomes ziņojums Eiropas Savienība ANO ES misija Čadā
An audit of European power at the UN" EU @ UN Press release: 60th anniversary of Universal Declaration on Human Rights: EU mission to Chad UN General Assembly
Finanšu izglītībai jāsākas bērnībā
MEP on ways to avert future credit crunch
Iliana Iotova uzsver, ka finanšu zinības jāapgūst no bērna kājas Pašreizējā pasaules finanšu krīze parāda, ka laikā, kad pastāvīgi pieaug preču un pakalpojumu pieejamība un sarežģītība, patērētāju zināšanu trūkumam un paļāvībai var būt katastrofiskas sekas.
Iliana Iotova: Advocates education and frugailty Teaching children about basic finance so they avoid getting into bad debts at a later age is the aim of a leading MEP.
Pagājušonedēļ Parlamenta Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja pieņēma ziņojumu par patērētāja izglītību un informētību kredīta jomā.
Bulgarian Socialist Iliana Iotova has also raised concern about children taking loans their parents are unaware of and mortgages where people don't understand the small print.
Pirmkārt, izglītošanai par finansēm jāsākas jau pamatskolā.
She proposes €1.5 million.
Finanšu izglītībā būtu jāņem vērā īpašas vecuma grupas.
This would have common principles and be similar right across Europe.
Otrkārt, mēs uzskatām, ka priekšlikumā jāiekļauj īpaša budžeta līnija.
Easy credit and child loans worrying
Vai labāka izpratne varētu palīdzēt novērst šādas krīzes?
We put it to Ms Iotova whether more awareness could actually help people avoid such crises?
Es esmu par to pārliecināta.
She was emphatic: "I am convinced.
Viens no galvenajiem krīzes iemesliem ir iedzīvotāju pārlieku lielie parādi, un tā nebija sagadīšanās, ka tā nāca no ASV.
One of the main causes of the crisis is the over-indebtedness of the population and this came from the United States.
Mūsu pētījumi liecina, ka Eiropa iet ASV pēdās — tiek ņemti vairāk kredītu, bet atmaksāti — mazāk.
Our studies show that Europe is heading the same way as the U.S. - more credit is being taken and less is being repaid."
Tā liek daudziem Eiropas iedzīvotājiem saprast, cik bīstama ir šī problēma.
Another problem is the fashion in Europe for mortgaging of housing.
Ieslīgšana pārmērīgos parādos un pārlieka pašpārliecinātība par to, ka mēs labi izprotam finanšu operācijas, noved pie pašapmāna un parāda, ka izglītošanās ir vairāk nekā nepieciešama.
Many people are not sufficiently financially literate and do not understand the small print in the contract for a home mortgage or loan and subsequently it appears that people can not repay these credits. "
Ko Jūs ieteiktu mūsu lasītājiem?
Watch the household budget
Katrai mājsaimniecībai es ieteiktu kaut to, kas varbūt skan vecmodīgi — pievērst uzmanību mājsaimniecības budžetam; cik daudz mēs tērējam elektrībai, pārtikai, apkurei; vai mums patiešām ir vajadzīgas lietas, ko mēs pērkam.
As well as drawing on the lessons of the crash of 1929, Ms Iotova also says: "What I recommend to each household is to pay attention to the household budget: how much do we spend on electricity, food, heating - do we really need the things we are buying?
Es iesaku būt piesardzīgākiem ar naudu un mācīt bērniem taupības un krāšanas priekšrocības.
I recommended being more cautious about our money and educating the children on the merits of saving."
Es esmu pārliecināta, ka krīze tiks pārvarēta — ir redzami eiro zonas valstu sanāksmes rezultāti un viņu apņemšanās izrādīt solidaritāti.
However, she ends on a positive note: "I am sure that this crisis will be overcome - we see the results of the meeting of the eurozone members and their will for solidarity.
Un lielākie Eiropas Kopienu, ES un Lisabonas līguma skeptiķi tagad var pārliecināties par to, kāpēc ir vērts būt ES.
And those sceptical of the European Union and the Reform treaty can now see why it is worthwhile to have the EU."
Eiropas Parlamenta Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja ziņojumu pieņēma 7. oktobrī.
In early October fellow Members of the cross party Internal Market Committee backed her proposals.
Parlaments pilnā sastāvā to izskatīs novembrī.
The full parliament will vote on them in November.
20081013STO39304 Ziņojuma projekts par patērētāja aizsardzību: patērētāja izglītības un informētības kredīta jomā uzlabošana Iliana Malinova Iotova Patērētāju izglītošana tiešsaistē Finanšu krīze: deputātu viedoklis Dosjē: Nauda, nauda, nauda…
20081013STO39304 The report Iliana Iotova Online consumer education Financial crisis: MEPs assess EU action and impact The economy and financial markets
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081006STO38719 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081006STO38719 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080707FCS33592 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080707FCS33592 0 NOT XML V0//EN
Uzlabos bērnu aizsardzību internetā
Protecting Europe's children from internet dangers
ES programma „Drošāks internets” paredz 55 miljonus eiro bērnu aizsardzības uzlabošanai nākamajos četros gados.
Monday sees MEPs discuss new measures to increase the security of children who use the internet.
Nākamnedēļ Eiropas Parlaments balsos par šīs programmas apstiprināšanu.
The report by Italian MEP Roberta Angelilli of the UEN group aims to create a "European Safer Internet Programme".
Faktiski visi aptaujātie bērni atbildēja, ka nejauši ir nonākuši saskarē ar pornogrāfiskiem attēliem.
Ms Angelilli's report targets the "physical, mental and moral integrity" of children across Europe.
Programmas „Drošāks internets” mērķis ir ierobežot nelegālu saturu un apkarot kaitīgas darbības internetā.
It highlights the risk of networking sites such as Facebook, Limewire and MySpace.
Tajā ietilps, piemēram, pasākumi, lai nodrošinātu kontaktpunktus un „karstās līnijas”, kur ziņot par nelegālu saturu un kaitīgām darbībām internetā.
With children seemingly having limitless boundaries on the internet, they can fall victim to acts of bullying, harassment and grooming by paedophiles.
Šādas līnijas jau ierīkotas 29 valstīs, tostarp Latvijā (skat. zemāk esošo saiti).
With the explosion of mobile phone ownership, the web has also become a space to upload malicious content.
Veicinās arī drošu tīmekļa vietņu marķēšanu un filtrēšanas sistēmu izveidi.
Sites like YouTube now actively regulate and monitor content in a bid to crack down on so called "happy slapping" videos where people film others being assaulted.
Tā veicinās paraugprakses un ideju apmaiņu starp valdībām, tiesībsargājošām iestādēm, kredītkaršu kompānijām un bērnu aizsardzības organizācijām.
The scheme will encourage responsible monitoring of content by immediate family members and try to help to increase the dialogue between media savvy youngsters and adults.