natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vai Komisija varētu izskaidrot Eiropas Savienības galvenos stratēģiskos mērķus gaidāmajā Konvencijas par bioloģisko daudzveidību Pušu konferencē, kas no 2010. gada 18. līdz 29. oktobrim notiks Nagojā (Japānā)?
Can the Commission explain the key strategic objectives for the European Union at the forthcoming Conference of the Parties to the Convention on Biological Diversity that will be held in Nagoya (Japan) from 18 to 29 October 2010?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0113/2010
Question for oral answer O-0113/2010
S&D grupas vārdā Temats: Jauns Eiropas regulējums attiecībā uz salām saskaņā ar Lisabonas līgumu
on behalf of the S&D Group Subject: A new European framework for islands under the Lisbon Treaty
Saskaņā ar Līguma 174. pantu Eiropas instrumentos un politikas virzienos ir jāiekļauj jauni īpaši pasākumi, lai Eiropas salu reģionu iedzīvotāji līdzvērtīgi varētu baudīt Līgumā noteiktās pamatbrīvības.
Pursuant to Article 174 of the Treaty new specific measures should be included in European instruments and policies to allow inhabitants of European island regions to benefit in an equitable way from the basic freedoms set out in the Treaty.
Virzoties uz teritoriālās kohēzijas mērķi, ar šiem pasākumiem vajadzētu ļaut salām ne tikai pārvarēt atpalicību, bet arī izmantot ar to īpašo situāciju saistītās iespējas.
By moving towards the territorial cohesion objective, these measures should permit islands not only to overcome their handicaps but also to exploit the potentials related to their particular situation.
Publicējot pētījumu „Teritorijas ar īpašiem ģeogrāfiskiem apstākļiem”, Komisija spērusi svarīgu soli, jo nepieciešama labāka izpratne par salu stāvokli.
The Commission took an important step by publishing its study 'Territories with specific geographical features', given that a better understanding of the insular reality is needed.
Tomēr daži tās secinājumi nav balstīti uz pamatotiem argumentiem.
However, some of its conclusions are not based on solid arguments.
Eiropas salām ir kopīgas vairākas iezīmes (ierobežota teritorija, apgrūtināta piekļuve, bagātas, bet trauslas ekosistēmas, ierobežota resursu pieejamība), kas tās atšķir no kontinenta un ietekmē to attīstību.
European islands share some features (limited territory, reduced accessibility, rich but fragile ecosystems, limited availability of resources) that differentiate them from the mainland, having an impact on their development.
Tālab nepieciešams īpašs ES regulējums (juridisks, politisks, finanšu), lai ES politikas virzienus varētu izmantot attiecībā uz salām, turklāt saglabājot pietiekamu elastību un individuāli reaģējot uz to attīstības vajadzībām, kā arī arvien ievērojot proporcionalitātes principu.
For this reason a specific EU framework (legal, political, financial) is needed to allow EU policies to intervene in relation to islands, keeping sufficient flexibility to respond on a case-by-case basis to their development needs, always in accordance with the principle of proportionality.
Saskaņā ar pašreizējo reģionālo politiku daži Eiropas salu reģioni nevar saņemt Eiropas finansējumu no pārrobežu sadarbības programmām, jo tiek ņemti vērā ar attālumu saistīti kritēriji (150 kilometru maksimālais attālums no jūras pierobežas reģioniem).
In the framework of the present regional policy, some European island regions, due to the distance-related criteria of a maximum separation of 150 km between maritime border regions, are not eligible for European financing under the cross-border cooperation programmes.
Šāds ierobežojums samazina salu reģionu iespējas sadarboties savā starpā vai ar citiem piejūras reģioniem, kam ir līdzīgas problēmas un vajadzības.
Such a limitation reduces the chances for island regions to cooperate among themselves or with other maritime regions which share some problems and needs.
Vai Komisija plāno virzīt uz priekšu īpašu regulējumu attiecībā uz salām, lai kohēzijas politikai kopā ar citiem attiecīgiem Eiropas politikas virzieniem, kam ir svarīga teritoriāla ietekme, būtu tā izšķirošā loma, kāda tai piešķirta kā galvenajam Eiropas instrumentam visu ES reģionu attīstības sekmēšanai?
Does the Commission intend to push forward a specific framework for islands so that Cohesion Policy, together with other relevant European policies with an important territorial impact, can play the crucial role it has been assigned as the main European instrument to promote the development of all EU regions?
Šī regulējuma pamatojumam vairāk vajadzētu balstīties uz statistiskiem pierādījumiem.
The justification of this framework should be based on more statistical evidence.
Līdz šim par atbilstības kritērijiem izmantotais IKP apjoms un bezdarba līmenis šķiet nepietiekami, lai aprādītu salu situāciju salīdzinājumā ar kontinentālo daļu.
GDP and unemployment rates, used until now as eligibility criteria, seem to be insufficient to show the situation of the islands in respect to the continent.
Vai Komisija apsver kādu jaunu teritoriālo rādītāju iekļaušanas iespēju, lai varētu labāk izprast Eiropas salu situāciju salīdzinājumā ar kontinentālo daļu?
Is the Commission considering the inclusion of new territorial indicators to better understand the insular situation in Europe in comparison to the mainland?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0114/2010
Question for oral answer O-0114/2010
Transporta un tūrisma komiteja komitejas vārdā Temats: Direktīvas 2008/6/EK īstenošana attiecībā uz iekšējā tirgus izveides pabeigšanu pasta pakalpojumu jomā
on behalf of the Committee on Transport and Tourism Subject: Implementation of Directive 2008/6/EC with regard to the completion of the internal market in postal services
Saskaņā ar Direktīvu 2008/6/EK pasta pakalpojumu iekšējā tirgus izveide tiks pabeigta līdz 2010. gada decembrim, padarot šo tirgu pieejamu ikvienam pasta pakalpojumu operatoram.
According to Directive 2008/6/EC , the internal market in postal services will be completed by December 2010, making it accessible to any postal operator.
Kā Komisija panāks to, ka dalībvalstis nodrošina tirgus atvēršanu?
How will the Commission guarantee that Member States ensure the opening of the market?
Direktīvā tomēr arī noteikts, ka dalībvalstīm jāaizsarga darba apstākļi un jāgādā par drošu universālo pakalpojumu sniegšanu.
However, the Directive also requires Member States to protect working conditions and to provide for reliable universal services.
Kā Komisija garantēs to, ka dalībvalstis nodrošina pasta darbinieku sociālos apstākļus gan valsts, gan privātajā sektorā un ka visi operatori saglabās un īstenos visus nodarbinātības un sociālos standartus, tostarp valstu mērogā spēkā esošās sociālās drošības sistēmas?
How will the Commission ensure that Member States safeguard social conditions for postal workers in both the public and private sectors and that all employment and social standards, including social security schemes presently in force at national level, are abided by and implemented by all operators?
Vai Komisija veiks pasta pakalpojumu tirgus ietekmes novērtējumu, balstoties uz Lisabonas līguma 9. pantu, kurā paredzēts, ka Savienība, nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, ņem vērā prasības, kas saistītas ar atbilstīga sociālās aizsardzības līmeņa nodrošināšanu?
Will the Commission carry out an impact assessment of the postal market opening based on Article 9 of the Lisbon Treaty, which stipulates that the Union shall take into account requirements related to the guarantee of adequate social protection when defining and implementing its policies?
Turklāt saskaņā ar direktīvu dalībvalstīm būtu jāveic pētījumi, lai aprēķinātu universālā pakalpojuma saistību tīrās izmaksas, kā arī attiecībā uz veidu, kāds izvēlēts šādu tīro izmaksu atgūšanai vai finansēšanai.
Moreover, according to the Directive Member States should carry out studies concerning the calculation of net costs of the universal service obligation and the way chosen to ensure the recovery of the financing of such net costs.
Kādas ir Komisijas prognozes par to, kad dalībvalstis iesniegs šādu pētījumu rezultātus?
When does the Commission expect Member States to deliver these studies?
Kā Komisija var garantēt, ka dalībvalstis atbilstoši universālā pakalpojuma saistībām nodrošinās pasta savākšanu un piegādi klientiem jebkurā vietā vismaz piecas reizes nedēļā, tostarp arī tiem klientiem, kas atrodas attālos lauku apvidos?
How can the Commission guarantee that Member States will ensure that mail will be collected from and delivered to customers everywhere, including those in remote rural areas, at least five days a week, in accordance with the universal service obligation?
Finanšu krīzes rezultātā Eiropas ekonomikā jau radušās vairākas problēmas.
As a result of the financial crisis the European economy is still facing many difficulties.
Vai Komisija (līdz 2013. gada 31. decembrim, kā noteikts 23. pantā) var sagatavot progresa ziņojumu par direktīvas īstenošanu, kurā būtu norādītas viskritiskākās ar krīzi saistītās izmaiņas, jo īpaši attiecībā uz ekonomikas un sociālajiem jautājumiem?
Can the Commission prepare a progress report on the implementation of the Directive (before 31 December 2013 as set out in Article 23) which points out the most critical developments related to the crisis, especially as regards economic and social issues?
OV L 52, 27.2.2008., 3. lpp.
OJ L 52, 27.2.2008, p.3.
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0115/2010
Question for oral answer O-0115/2010
Transporta un tūrisma komiteja komitejas vārdā Temats: Jūrā pazaudētie konteineri un kompensēšana
on behalf of the Committee on Transport and Tourism Subject: Containers lost at sea and compensation
Nesen notikušajā Vienpadsmitajā trīspusējā Vadenas Jūrlietu ministru konferencē tika uzsvērta šajā reģionā, no kuģiem pār bortu pārkrītot, jūrā pazaudēto kravas pārvadājumu konteineru skaita palielināšanās.
The recent 11th trilateral Wadden Sea Ministerial Conference highlighted the increased number of shipping containers lost overboard from vessels in the region.
Saskaņā ar nozares aprēķiniem ES katru gadu šādā veidā tiek pazaudēti vairāk nekā 2000 kravas pārvadājumu konteineru.
Industry estimates suggest that more than 2 000 shipping containers are lost overboard in EU waters each year.
To apstiprina arī Lashing@Sea izpētes projekts, kuru īstenoja MARIN institūts Nīderlandē un kurā secināts, ka galvenie konteineru krāvumu sabrukšanas iemesli ir nepareizs nostiprinājums, konteineru virssvars un neprecīzi veikta kraušana.
This has been backed up by the Lashing@Sea research project, undertaken by the MARIN Institute in the Netherlands, which found that the main reasons for container stack collapses were faulty lashings, overweight containers and inaccurate stowage.
Turklāt apkalpei uz lielākiem kuģiem ir grūti novērtēt, kad smaga krava laikapstākļu dēļ sasvērsies uz kuģa priekšgalu un kad — uz tā pakaļgalu, kas papildus kuģa konstrukcijas īpatnībām var palielināt vertikālo paātrinājumu šajās vietās.
In addition, crews on larger vessels have difficulty in assessing when severe loads are moving forward and aft owing to weather conditions, which can amplify vertical acceleration in these areas beyond the vessel’s design specifications.
Turklāt, tā kā nav konvencijas par stingru kompensēšanas atbildību attiecībā uz netoksiskām vielām — piemēro tikai 1996. gada Protokolu Konvencijai par atbildības ierobežošanu attiecībā uz jūras prasībām —, dalībvalstīm un piekrastes kopienām var būt jāsaskaras ar pārāk augstām izmaksām, lai tiesas ceļā pieprasītu kompensāciju par attīrīšanu no piesārņojuma.
Moreover, the absence of a strict liability compensation convention for non-toxic substances – only the 1996 Protocol to the Convention on Limitation of Liability for Maritime Claims is applicable – means that Member States and coastal communities face the potentially prohibitive cost of pursuing compensation for cleanup operations through the courts.
Ņemot vērā ES ūdeņos pazaudēto konteineru skaitu, vai Komisija plāno no jauna izskatīt Lashing@Sea projekta rezultātus un attiecīgi rīkoties, lai uzlabotu konteineru nostiprināšanas procedūras un aprīkojumu?
Given the number of containers lost overboard in EU waters, does the Commission intend to review the results of the Lashing@Sea project and act on its findings in order to improve container lashing procedures and equipment?
Ņemot vērā to, ka konteineru pazaudēšanu veicina to virssvars un neprecīzs krāvums, kādus noteikumus Komisija plāno pieņemt, lai nodrošinātu visu konteineru svēršanu ostā un to pareizu kraušanu pirms kuģa došanās jūrā?
Given that overweight and inaccurately stowed containers are factors that contribute to container losses, how does the Commission intend to regulate in order to ensure that all containers are weighed in port and are correctly stowed before vessels head to sea?
Ņemot vērā to, ka daudzi pazaudētie konteineri netiek atgūti un var saturēt bīstamas vielas, vai Komisija piekrīt, ka vajadzētu izpētīt iespēju izmantot automātiskas signālierīces, kas palīdzētu pareizi novietot konteinerus?
Given that many lost containers are not retrieved and may contain hazardous substances, does the Commission agree that the use of automatically activated beacons to aid container location should be investigated?
Visbeidzot, ko Komisija plāno darīt, lai novērstu nepilnības kompensēšanas režīmā un nodrošinātu, ka piesārņojuma negadījumiem, kuros no konteineriem jūrā nonāk netoksiskas vielas, piemēro stingras atbildības konvenciju?
Finally, how does it plan to close the gap in the compensation regime and ensure that pollution incidents involving non-toxic pollution from container ships are covered by a strict liability convention?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0116/2010
Question for oral answer O-0116/2010
ALDE grupas vārdā Temats: Kopienas nolīgumi ar trešām valstīm par atpakaļuzņemšanu
on behalf of the ALDE Group Subject: EU readmission agreements with third countries
Kopš Lisabonas līguma stāšanās spēkā Eiropas Parlamentam ir lielākas pilnvaras sniegt piekrišanu pirms starptautiska nolīguma noslēgšanas.
Following the entry into force of the Lisbon Treaty, Parliament has increased powers of consent in relation to international agreements.
Parlaments kā likumdošanas iestāde, kurai piešķirta papildu atbildība, vēlas likumiskas tiesības paust viedokli par šiem nolīgumiem, pilnībā iepazīstoties ar apstākļiem.
Given its new legislative responsibilities, Parliament has every right to expect to be able to make fully informed decisions on such agreements.
Tas prasa Komisijai izveidot mehānismu, ar kuru novērtē nolīgumus par atpakaļuzņemšanu, lai varētu pamatoti dot piekrišanu.
It is therefore asking the Commission to introduce an evaluation mechanism for readmission agreements that will enable it to give its consent on proper grounds.
Mehānismam kopumā vajadzētu sniegt atbildes uz šādiem jautājumiem:
This comprehensive mechanism should provide answers to the following questions:
Kādas garantijas Komisija var sniegt Eiropas Parlamentam attiecībā uz pārredzamību un tiesībām uz informāciju saistībā ar šādu nolīgumu sarunu procesu?
What guarantees can the Commission give Parliament regarding the transparency of the negotiations on such agreements and the right to be informed thereon?
Vai Komisija varētu apņemties regulāri un sistemātiski informēt Parlamentu par diskusijām, kuras notiek komitejās saistībā ar nolīgumiem par atpakaļuzņemšanu?
Will the Commission undertake to provide Parliament with regular reports on all ongoing discussions in joint committees on readmission agreements?
Kādas garantijas cilvēktiesību ievērošanā Komisija var sniegt gadījumos, kad trešās valstis nav parakstījušas Ženēvas konvenciju?
What guarantees can the Commission provide that human rights will be respected in cases where third countries are not parties to the Geneva Convention?
Vai ES nevajadzētu pārskatīt kritērijus, kuri tiek izmantoti sarunās par vīzu režīma atvieglošanas nolīgumiem, tajos iekļaujot prasību pievienoties Ženēvas konvencijai, kā arī citām konvencijām pamattiesību aizsardzības jomā?
Should the EU not include the signing of the Geneva Convention and other conventions protecting fundamental rights among the criteria used in negotiations on visa facilitation agreements?
Vai Komisija ir gatava apņemties īstenot pasākumus, lai ieviestu šo mehānismu, ar kuru uzrauga nolīgumus par atpakaļuzņemšanu un izvērtē šo nolīgumu ieviešanas ietekmi uz atpakaļuzņemtajām personām?
Is the Commission prepared to commit itself to implementing this mechanism for monitoring readmission agreements and evaluating the consequences of their implementation for readmitted persons?
Šādā mehānismā galvenā uzmanība būtu jāpievērš situācijai, kādā atrodas atpakaļuzņemtie trešo valstu pilsoņi, un jo īpaši situācijai, kādā atrodas personas, kas tiek vestas caur valstīm, par kurām ir noslēgts nolīgums, kā arī bezvalstnieki.
Such a mechanism should focus on the situation of readmitted third country nationals, particularly persons having transited through countries covered by the agreements and stateless persons.
Būtu arī jāsistematizē sadarbība un informācijas apmaiņa ar atbilstošajām starptautiskajām organizācijām (NVO, Starptautisko migrācijas organizāciju u.c.), lai vāktu statistikas datus un pēc iespējas precīzāk novērtētu šo atpakaļuzņemšanas nolīgumu iespējamo ietekmi uz atpakaļuzņemtajām personām.
It should also institutionalise cooperation and the exchange of information with the relevant international organisations (NGOs, International Organisation for Migration, etc.), with a view to compiling statistics and evaluating as precisely as possible the impact of these readmission agreements on readmitted persons.
Visbeidzot, ADLE grupa prasa Komisijai turpināt centienus, lai izveidotu saskaņotu kopējo patvēruma politiku, kura garantētu to, ka nolīgumi ar trešām valstīm par atpakaļuzņemšanu nekādā gadījumā neattiektos uz personām, kurām būtu jāpiešķir bēgļa statuss.
Finally, the ALDE Group calls on the Commission to continue its efforts to establish a coherent common asylum policy that will ensure that readmission agreements with third countries are never applied to persons who should be given refugee status.
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0117/2010/pārsk.1
Question for oral answer O-0117/2010/rev.1
S&D grupas vārdā Temats: Savstarpēja tādu laulību un partnerattiecību atzīšana, kas noslēgtas starp viena dzimuma partneriem
on behalf of the S&D Group Subject: Mutual recognition of marriages and civil partnerships contracted by same-sex couples
ES iedzīvotāji ir tiesīgi brīvi pārvietoties, ko paredz Direktīva 2004/38/EK un jo īpaši ietver noteikumus par likumīgu laulāto pārvietošanās brīvību, un šī nepārprotami ir Eiropas Savienības kompetences joma.
EU citizens’ right to freedom of movement, within the framework defined by Directive 2004/38/EC in particular, includes provision for the freedom of movement of their legal spouses and is a clear competence of the European Union.
Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras ziņojums „Homofobija un diskriminācija seksuālās orientācijas dēļ ES dalībvalstīs — I daļa — tiesiskā analīze (2008. gads)”, kā arī pilsoniskās sabiedrības pārstāvju apkopotie lūgumraksti un pierādījumi liecina, ka vairums uzņēmēju dalībvalstu neatzīst laulības vai partnerattiecības, kas likumīgi noslēgtas starp viena dzimuma partneriem.
The FRA (European Union Agency for Fundamental Rights) report Homophobia and Discrimination on grounds of Sexual Orientation in the EU Member States: Part I - Legal Analysis (2008), constituents’ petitions and evidence gathered by civil society demonstrate that an overwhelming majority of host Member States fail to recognise the marriages or civil partnerships legally contracted by citizens of the same sex.
Līdz ar to nav pilnībā īstenota Direktīva 2004/38/EK un ir radīta diskriminējoša situācija attiecībā uz fiskāliem un mantiskiem darījumiem, aizgādības, tikšanās un mantošanas tiesībām un konsulārām lietām.
This constitutes a failure to fully implement Directive 2004/38/EC and leads to discriminatory situations with respect to financial, property and taxation affairs, custody, visiting and inheritance rights, and consular affairs.
Eiropas Parlaments rezolūcijā par Stokholmas programmu ( P7_TA(2009)0090 ) aicināja dalībvalstis, „neskarot valstu tiesību aktus ģimenes tiesībās, [..] nodrošināt ES pilsoņu un viņu ģimeņu brīvu pārvietošanos [..], attiecinot to gan uz reģistrētās partnerattiecībās esošām personām, gan laulātajiem, kā arī izvairīties no visu veidu diskriminācijas jebkādu iemeslu dēļ, tostarp saistībā ar seksuālo orientāciju”.
In its resolution on the Stockholm programme ( P7_TA(2009)0090 ), the European Parliament called on Member States, ‘without prejudice to national legislation on family law, to ensure freedom of movement for EU citizens and their families, including both registered partnerships and marriages [...], and to avoid all kinds of discrimination on any ground, including sexual orientation’.
Pretēji tam Komisijas paziņojumā „Stokholmas programmas īstenošanas rīcības plāns” (COM(2010)171 un ar to saistītais Memo/10/139) nav ierosināti pasākumi, lai sekmētu tādu viena dzimuma personu pārvietošanās brīvību, kuras noslēgušas likumīgas laulības vai partnerattiecības, uz kurām būtu attiecināms iepriekš minētās direktīvas 2.2. panta a) un b) apakšpunkts.
By contrast, the Commission communication ‘Action Plan Implementing the Stockholm Programme’ (COM(2010)0171 and the related Memo/10/139) stops short of proposing measures to facilitate the freedom of movement of same-sex couples in legally contracted marriages or civil partnerships, who should come under Article 2(2)(a) and (b) of the aforementioned Directive.
· Vai Komisija uzskata, ka laulātie, kuri noslēguši likumīgas laulības Beļģijā, Nīderlandē, Portugālē, Spānijā vai Zviedrijā, ietilpst Direktīvas 2004/38/EC 2.2. panta a) apakšpunkta darbības jomā?
· According to the Commission, do spouses united by marriages legally contracted in Belgium, the Netherlands, Portugal, Spain or Sweden come under Article 2.2(a) of Directive 2004/38/EC?
· Vai Komisija uzskata, ka tādu likumīgi noslēgtu laulību neatzīšana, kas vieno divus viena dzimuma partnerus, ir diskriminācija seksuālās orientācijas dēļ?
· Does the Commission consider that failing to recognise legally contracted marriages between two spouses of the same sex constitutes discrimination based on sexual orientation?
· Ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 10. pantu, vai Komisija uzskata, ka Direktīvas 2004/38/EK 2.2. panta a) un b) apakšpunkts vienādi jāpiemēro pāriem, kuri noslēguši likumīgi atzītas laulības un partnerattiecības?
· In the light of Article 10 of the Treaty on the Functioning of the European Union, does the Commission consider that Article 2(2)(a) and (b) of Directive 2004/38/EC should apply both to couples in legally recognised marriages and those in legally recognised civil partnerships?
· Kā Komisija risinās jautājumu saistībā ar diskrimināciju pret viena dzimuma pāriem, kuri noslēguši likumīgi atzītas laulības un vēlas, lai tiktu ievērotas viņu tiesības brīvi pārvietoties?
· How will the Commission address the discrimination encountered by same-sex couples in legally-recognised unions seeking to exercise their right to freedom of movement?
OV L 158, 30.4.2004, 77. lpp.
OJ L 158, 30.4.2004, p.77.
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0118/2010
Question for oral answer O-0118/2010
ALDE grupas vārdā Temats: Viena dzimuma pāru diskriminācija, pārvietošanās brīvība, lesbiešu, geju, biseksuāļu un transpersonu (LGBT) tiesības, ES ceļvedis
on behalf of the ALDE Group Subject: Discrimination against same-sex couples, freedom of movement, LGBT rights, EU Roadmap
Komisijas rīcības plānā Stokholmas programmas īstenošanai un citos Komisijas plānošanas dokumentos nav nekādu īpašu un konkrētu jaunu iniciatīvu par LGBT tiesībām un par cīņu pret homofobiju.
The Commission Action Plan Implementing the Stockholm Programme and other Commission planning documents do not include any specific and concrete new initiative on LGBT rights and the fight against homophobia.