natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0127/2010
Question for oral answer O-0127/2010
Verts/ALE grupas vārdā Temats: Aviācijas darbības saistībā ar shēmu siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā
on behalf of the Verts/ALE Group Subject: Aviation activities in the scheme for greenhouse gas emission allowance trading within the Community
Direktīvas 2008/101/EK mērķis bija iekļaut aviāciju shēmā, kas paredzēta siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā, un to nepiemēro tikai aviosabiedrībām Eiropas Savienībā; direktīvas darbības jomā ietilpst ne tikai lidojumi Eiropā, bet arī lidojumi uz trešām valstīm.
The aim of Directive 2008/101/EC was to include aviation in the scheme for greenhouse gas emission allowance trading within the Community, and it does not apply only to airlines in the EU; not only flights within Europe, but also flights to third countries fall under the directive.
No 2012. gada 1. janvāra visi lidojumi, kas notiek uz un no ES lidostām, tiks iekļauti šajā shēmā.
From 1 January 2012, all flights arriving at or departing from an EU airport will be included in the scheme.
Līdz ar to shēmā tiks iekļautas visu valstu operatori, kuri nodrošina šādus lidojumus, neatkarīgi no tā, vai to bāze atrodas ES.
Operators from all states providing such flights will therefore be included, regardless of whether they are based in the EU.
Šajā kontekstā ES uzskata, ka šī direktīva ir tikai pirmais pasākums, kā sasniegt globālā sektorālā nolīguma galīgo mērķi attiecībā uz aviācijas radītā siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu.
In this context, the EU considers that this directive is only a first step towards its final goal of a global sect oral agreement concerning the reduction of greenhouse gas emissions from aviation.
Tiesību aktā arī iekļauti noteikumi, kas ļauj to pielāgot, ja trešās valstis pieņem līdzīgus pasākumus savu aviācijas nozaru radītā siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanai.
The legislation also contains provisions that allow its adjustment should third countries adopt similar measures to reduce greenhouse gas emissions from their aviation sectors.
Taču trešās valstis nesen mudināja Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju (SCAO) pieņemt rezolūciju, kurā paziņots, ka „valstis, kuras cenšas īstenot emisiju tirdzniecības sistēmu, kas attiecas uz citu līgumslēdzēju pušu gaisa kuģu operatoriem, ir tiesīgas šādi rīkoties tikai saskaņā ar savstarpēju vienošanos”.
But in recent days, third countries have urged the International Civil Aviation Organisation to pass a resolution stating that countries ‘seeking to implement an emissions trading system that applies to other contracting states’ aircraft operators’ do so only ‘on the basis of mutual agreement’.
Šā mēneša beigās notiks SCAO asamblejas sanāksme.
The meeting of the assembly of the ICAO will take place at the end of this month.
Vai Komisija var sniegt informāciju par tās sarunu stratēģiju?
Could the Commission provide information's about its negotiation strategy?
Kādā mērā šajās sarunās tiek ņemta vērā Eiropas Parlamenta nostāja?
To what extent is the position of the European Parliament being taken into account in the negotiations?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0128/2010
Question for oral answer O-0128/2010
Savienības mērķi ir tās tautu labklājība un ilgtspējīga Eiropas attīstība, pamatojoties uz līdzsvarotu ekonomisko izaugsmi un cenu stabilitāti, un sociālā tirgus ekonomika ar augstu konkurētspēju, kuras mērķis ir panākt pilnīgu nodarbinātību un sociālo progresu (Līguma par Eiropas Savienību 3. pants).
The Union’s aim is the well-being of its peoples, sustainable development of Europe based on balanced economic growth and price stability, and a highly competitive social market economy aiming at full employment and social progress (Article 3, Treaty on European Union).
Dalībvalstu valdības un parlamenti un Eiropas Parlaments, ņemot vērā savu vēlētāju lūgumus, ir pastiprinājuši vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu (VNSP) juridisko pamatu.
Member State governments, national parliaments and the European Parliament, following the demands of their electorates, have strengthened the legal base for Social Services of General Interest.
9. pants paredz, ka nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, Savienība „ņem vērā prasības, kas saistītas ar atbilstīga sociālās aizsardzības līmeņa nodrošināšanu, ar sociālās atstumtības apkarošanu, kā arī ar izglītības, mācību un cilvēku veselības aizsardzības līmeņa paaugstināšanu”.
Article 9 states that in defining and implementing its policies and activities, the Union shall ‘take into account requirements linked to the promotion of a high level of employment, the guarantee of adequate social protection, the fight against social exclusion, and a high level of education, training and protection of human health’.
Eiropas Parlamentam, Komisijai un Padomei ir jānodrošina, ka šie jaunie noteikumi tiek pilnībā izmantoti, lai VNSP iekļautu Eiropas sociālajā un ekonomikas modelī.
The European Parliament, the Commission and the Council must ensure that these new provisions are used to the fullest extent to embed SSGI in our European social and economic model.
Arī dalībvalstu valsts, reģionālā un vietējā līmeņa varas iestādēm ir nepieciešama juridiskā noteiktība.
The authorities in the Member States – national, regional and local – also need legal certainty.
Vai Padome šajā sakarībā piekrīt, ka — lai pilnībā ņemtu vērā jaunos Līguma noteikumus par pastiprinātu Eiropas sociālo dimensiju nolūkā nodrošināt proaktīvu šo noteikumu īstenošanu un novērst grūtības, ar ko daži VNSP sniedzēji saskaras pašreizējo vienotā tirgus noteikumu interpretēšanā, — ir nepieciešama augsta līmeņa darba grupa, kurā piedalītos dažādu līmeņu un nozaru ieinteresētās personas?
Will the Council therefore accept that in order to take full account of the new Treaty provisions on the enhanced social dimension of Europe, to ensure a proactive implementation of those provisions and to overcome the difficulties that some providers of SSGI are experiencing with the current interpretation of single market rules, there is a need for a high-level multi-stakeholder taskforce.
Šādas darba grupas mērķis un pilnvaras būtu vadīt un uzraudzīt pakāpenisku tādas politikas un juridisko pielāgojumu īstenošanu, kas nepieciešami, lai nodrošinātu pilnvērtīgu VNSP sociālo un ekonomisko lomu Eiropas sabiedrībā, kā to paredz Lisabonas līgums.
The taskforce’s objective and mandate would be to guide step-by-step implementation of the policy and legal adaptations necessary to ensure full realisation of the social and economic role which SSGI can play in European society, as envisaged by the Lisbon Treaty.
Šādu darba grupu varētu vadīt Sociālo lietu komisārs, un tajā varētu iekļaut pārstāvjus no Konkurences, Vienotā tirgus un Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāta, Eiropas Parlamenta, Padomes un Reģionu komitejas, kā arī sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvjus.
Such a taskforce could be chaired by the Commissioner for Social Affairs and could have representatives on it of DG Competition, DG Single Market and DG Economic and Financial Affairs, the European Parliament, the Council, the Committee of the Regions, the Social Partners and civil society organisations.
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0129/2010
Question for oral answer O-0129/2010
PPE grupas vārdā Temats: Sekas, ko uz ES tekstilrūpniecību atstāj tirgus atvēršana konkurējošiem produktiem no Pakistānas
on behalf of the PPE Group Subject: Consequences for the EU textile industry of competition from products from Pakistan
– sarunu gaitā varētu tikt izskatītas vairākas iespējas: tā sauktās „nulles" tiesības, vislielākās labvēlības klauzula vai priekšlikums par izņēmumu PTO, kas ir tikai daži no piemēriem;
– A number of arrangements could be up for discussion, including zero duties, the Most Favoured Nation (MFN) clause, or a proposal for a WTO waiver.
– jebkura no šīm iespējām dramatiski ietekmēs tekstilrūpniecības nākotni Portugālē un Eiropā;
– Any of those proposals would be disastrous for the future of the textile industry in Portugal and Europe.
– Portugālē šī joma veido 11 % no eksporta kopējā apjoma, 22 % no apstrādes rūpniecības, 8 % no apstrādes rūpniecības apgrozījuma un 7 % no apstrādes rūpniecības produkcijas;
– In Portugal, that industry currently accounts for 11% of all exports, and for 22% of employment, 8% of turnover and 7% of production in all manufacturing industries.
– tekstilrūpniecības joma ir arī nozīmīga Eiropas IKP un nodarbinātības daļa;
– The textile industry also accounts for a substantial proportion of both employment and GDP in the EU.
– saskaņā ar Euratex ( European Apparel & Textile Organisation ) aplēsēm šī joma laikā no 2002. gada līdz 2009. gadam ir zaudējusi 1,2 miljonus nodarbināto, kas ir 40 % no nodarbināto kopējā skaita šajā nozarē, un ES tekstilrūpniecības nozare ir sarukusi par 37 %;
– According to an analysis carried out by Euratex (the European Apparel and Textile Organisation), between 2002 and 2009 the textile industry in the EU shed 1.2 million employees, or 40% of its workforce, while its assets fell by 37%.
– šīs jomas aptuvenā atlikusī vērtība vēl ir 99,4 miljardi eiro;
– Despite this, its total assets currently stand at approximately EUR 99.4 billion.
– tekstilrūpniecības produktu imports no citām valstīm ir izraisījis 616 000 darba vietu izzušanu ES;
– Over the same period, the textile sector in the EU lost 616 000 jobs, thanks to textile imports from third countries.
Vai tā atzīst vai nē, ka, ieplūstot Pakistānas tekstilrūpniecības produktiem un apģērbam, ko ražo uzņēmumos, kuriem bērnu nodarbināšana nesagādā problēmas, kuri nesedz strādājošo sociālās aizsardzības un vides aizsardzības izmaksas vai kuri ir vienaldzīgi pret izmantoto izejvielu veidu, tiek grauti parastie tirgus noteikumi un šādu apstākļu radītās problēmas nespēs risināt neviens Eiropas uzņēmums?
Does the Commission recognise or not that the entry of textile and clothing products from Pakistan, produced by companies which have no particular anxieties over child labour, and contribute virtually nothing towards their workers' welfare, the protection of the environment or the quality of their raw materials, would subvert the existing general market rules and create conditions which no European company would be able to handle?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0130/2010
Question for oral answer O-0130/2010
Verts/ALE grupas vārdā Temats: Atbalsts Eiropas Savienībā spīdzināšanas upuru rehabilitācijai
on behalf of the Verts/ALE Group Subject: Support within the EU for the rehabilitation of torture victims
ES ir apstiprinājusi savu lēmumu pārtraukt finansēt ES izvietotus rehabilitācijas centrus sakarā ar to, ka attiecīgā budžeta pozīcija tagad ietilpst EIDHR , kas ir ārējās darbības instruments.
The EU has confirmed its decision to phase out the funding of EU-based rehabilitation centres, on the basis that the relevant budget line came under the EIDHR, which is an external action instrument.
Šajā stratēģijas dokumentā ir norādīts, ka dalībvalstīm būtu jāuzņemas lielāka finansiāla atbildība, bet direktīvā par uzņemšanu (2003/9/EK ) ir skaidri teikts (15. panta 2. punktā par veselības aprūpi), ka tas ir pienākums.
While the strategy paper indicates that the Member States ‘should’ assume greater financial responsibility, the Reception Directive (2003/9/EC ) clearly states that this is an obligation (in Article 15(2) on health care).
Tomēr, kā uzsvērts pētījumā, ko veica akadēmiskais tīkls Odysseus , tikai nedaudzas valstis sniedz nepieciešamo palīdzību spīdzināšanas upuru rehabilitācijas vajadzībām savā valstī un daudzu valstu sniegtā palīdzība ir neliela vai pat vispār tā netiek sniegta.
Nevertheless, as underlined in a study carried out by the Odysseus Academic Network , few Member States provide the necessary support for torture rehabilitation needs in their own country, with many offering little or no support.
Arī fondam ERF , ko varētu uzskatīt par alternatīvu finansēšanas avotu, ir nopietni trūkumi — tā kā tas balstās uz valstu programmām, ko pārvalda dalībvalstis, katra dalībvalsts var noteikt savas prioritātes, atstājot novārtā jautājumu par spīdzināšanas upuru rehabilitāciju; tā kā šā fonda pamatā ir projekti, tas nevar nodrošināt bāzes finansējumu vai finansēt ilgtermiņa darbības, kas nepieciešamas terapijai; visbeidzot — pastāv trūkumi tā administrēšanā un maksājumi ievērojami aizkavējas.
The ERF , which could be regarded as an alternative source of funding, also presents some major disadvantages: because it is based on national programmes managed by the Member States, each Member State can define its own priorities, leaving aside the rehabilitation of torture victims; because it is project-based, it cannot provide core funding or finance the long-term activities needed for therapy; lastly, its administration is mismanaged and there are considerable delays in releasing payments.
Ārkārtējos gadījumos šo kavējumu rezultātā ir pārtraukuši darboties projekti.
In extreme cases, these delays have resulted in projects ceasing to operate.
Tā rezultātā spīdzināšanas upuru rehabilitācijas centriem Eiropas Savienībā drīz vairs nebūs pieejams stabils finansējums un tas kaitēs spīdzināšanas upuriem, kuri nespēs nodrošināt sev pienācīgu aprūpi.
As a result, EU-based rehabilitation centres for victims of torture will soon no longer have access to sustainable funding, to the detriment of torture victims themselves, who will not be able to secure appropriate care.
Tādēļ — kā Komisija ir nolēmusi nodrošināt nepārtrauktu atbalstu spīdzināšanas upuru rehabilitācijai Eiropas Savienībā?
How, therefore, does the Commission intend to ensure continued support for the rehabilitation of torture victims within the EU?
Šajā sakarībā un ņemot vērā Komisijas pienākumus, ko tai uzliek ES Pamattiesību harta — vai Komisija piekrīt, ka ir jāizveido jauna budžeta pozīcija rehabilitācijas darbībai Eiropas Savienībā, lai nodrošinātu stabilu ilgtermiņa finansējumu?
In this connection, and in the light of its obligations under the EU Charter of Fundamental Rights, does the Commission agree that a new budget line needs to be created for rehabilitation activities within the EU in order to ensure sustainable long-term funding?
Ja nē — kādā veidā Komisija ir iecerējusi nodrošināt, lai dalībvalstis pildītu savas saistības atbilstoši ES tiesību aktiem finansēt šādas darbības?
If not, how does it intend to ensure that the Member States fulfil their obligations under EU law to fund such activities?
Eiropas Bēgļu fonds.
European Refugee Fund.
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0131/2010
Question for oral answer O-0131/2010
Ekonomikas un monetārā komiteja komitejas vārdā Temats: Horizontālās sadarbības noteikumu pārskatīšana konkurences jomā
on behalf of the Committee on Economic and Monetary Affairs Subject: Review of the competition horizontal cooperation rules
Abas spēkā esošās regulas par specializācijas līgumu (Komisijas Regula (EK) Nr. 2658/2000 ) un pētniecības un izstrādes līgumu (Komisijas Regula (EK) Nr. 2659/2000 ) grupveida atbrīvojumiem zaudēs spēku 2010. gada 31. decembrī.
Both the current specialisation (Commission Regulation (EC) No 2658/2000 ) and R&D (Commission Regulation (EC) No 2659/2000 ) block exemption regulations will expire on 31 December 2010.
Lai tās aizstātu, Komisija ir paredzējusi pieņemt divas jaunas regulas par grupveida atbrīvojumiem un dažas vadlīnijas, kas ieinteresētajām personām palīdzētu analizēt sadarbības nolīgumus un noskaidrot, vai tie ir saderīgi ar konkurences noteikumiem, proti, Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. panta 3. punktu.
The Commission intends to adopt two new block exemption regulations to replace them and some guidelines to help the stakeholders analyse and understand if their cooperation agreements are compatible with the competition rules, namely Article 101(3) of the Treaty on the Functioning of the European Union.
Turklāt, atšķirībā no agrākā kritiskā vērtējuma par mazumtirdzniecības nozares pirktspēju, Komisija pašlaik kopīgus pirkuma līgumus kopumā vērtē atzinīgi.
Moreover, contrary to a formerly critical evaluation of buying power of the retail sector, the Commission now generally welcomes joint purchasing agreements.
Kurus no konkrētajiem ieinteresēto personu priekšlikumiem, kas saņemti apspriešanās procesā, Komisija ir paredzējusi iekļaut galīgajā tiesiskajā regulējumā?
Which specific contributions received from stakeholders during the consultation process does the Commission intend to incorporate in the final legislative framework?
Vai Komisija ir analizējusi to, vai ieinteresētajām personām būtu izdevīga jaunu regulu noteikšana par specializētajiem grupveida atbrīvojumiem, kas attiektos uz konkrētiem horizontālajiem nolīgumiem vēl citās jomās nekā specializētie līgumi un pētniecība un izstrāde?
Did the Commission analyse whether stakeholders would benefit from the establishment of new specific block exemption regulations to cover other particular types of horizontal agreements other than specialisation and R&D?
Vai Komisija uzskata, ka būtu lietderīgi izstrādāt jaunas regulas par grupveida atbrīvojumiem horizontālās sadarbības jomā?
Would the Commission consider it useful to draft new block exemption regulations in the horizontal cooperation area?
Vai Komisija ir paredzējusi risināt problēmu saistībā ar „patentu slazdu”, balstoties uz jaunajiem regulu projektiem, vai arī uzskata, ka, lai izvairītos no patenttiesību ļaunprātīgas izmantošanas, būtu vajadzīgi papildu tiesību akti attiecīgajās politikas jomās?
Does the Commission intend to tackle the problem of patent ambush in the framework of the new draft regulations or does it consider that complementary sector-specific legislation would be necessary to avoid abuse of patent rights?
Vai Komisija ir uzņēmusies saistības nodrošināt integrētu tiesisko regulējumu attiecībā uz konkurences noteikumiem un tiesību aktiem, kas regulē intelektuālā īpašuma tiesību jomu?
Is the Commission committed to ensure an integrated legislative framework between competition rules and sector-specific legislation in the area of intellectual property rights?
Kādus konkrētus lēmumus vai nokārtotus precedentus Komisija ir izmantojusi jauno noteikumu projekta izstrādāšanai?
Which specific decisions or case settlements did the Commission use to develop its new draft rules?
Cik lielā mērā jauno noteikumu izstrādē Komisija ir izmantojusi ES dalībvalstu konkurences iestāžu un starptautisko konkurences iestāžu pieredzi?
How much did the Commission also build on the experience of EU national competition authorities and international competition authorities to develop the new draft rules?
Vai ekonomikas krīze ir jebkādi ietekmējusi pasaules konkurences iestāžu sadarbību jauno tiesību aktu izstrādes procesā?
Did the economic crisis have any impact on cooperation between competition authorities worldwide in the process of drafting new legislation?
Vai konkurences politikas jomā Eiropas Konkurences tīkla līmenī vai kādā citā forumā tiek veidota „globāla pārvaldība”?
Is there any ‘global governance’ developing in the area of competition policy at the level of the International Competition Network or any other forum?
Kā Komisija projekta pārskatīšanā ir paredzējusi atrisināt savu pretrunīgo vērtējumu par kooperatīviem iepirkumiem, vienlaikus ņemot vērā Parlamenta iniciatīvas šajā jomā?
In the revision of the draft, how does the Commission intend to resolve the contradiction in its assessment of purchasing cooperatives and at the same time take into consideration the initiatives of the Parliament in this area?
OV L 304, 5.12.2000., 3. lpp.
OJ L 304, 5.12.2000, p.
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0132/2010
Question for oral answer O-0132/2010
ECR grupas vārdā Temats: Stāvoklis un izredzes saistībā ar antidempinga lietām
on behalf of the ECR Group Subject: Anti-dumping cases - state of play and prospects
Eiropas Parlaments piekrīt Komisijas uzskatam, ka kopsakarā ar starptautiskās tirdzniecības liberalizāciju par atklātas un taisnīgas tirdzniecības stratēģijas daļu būtu jāuzskata Eiropas ražošanas nozares aizsardzība pret tādiem starptautiskās tirdzniecības traucējumiem kā dempings.
The European Parliament shares the European Commission's view that, in the context of the liberalisation of international trade, the defence of European production against international trade distortions such as dumping should be considered as a component of an open and fair trade strategy.
Vai Komisija var Eiropas Parlamentam sniegt vispārīgu ieskatu par lietām, kas patlaban tiek izskatītas, un tās komentēt?
Can the Commission give the EP a general outlook, and comment on the ongoing cases?
Vai Komisija var nodrošināt, ka galīgajam lēmumam vienmēr būs tehnisks un faktisks pamatojums?
Can the Commission ensure that the final decision will always be founded on technical and factual elements?
Kā Komisija ierosina apkarot neatbilstīgu spiedienu, ko ieinteresētās aprindas izmanto izmeklēšanā par tirdzniecības aizsardzības instrumentiem (TDI)?
How does the Commission propose to counteract any undue pressure from stakeholders during trade defence instrument investigation?
Vai Komisija ir informēta par to, ka trešās valstis cenšas ietekmēt dalībvalstu nostāju antidempinga komitejā?
Is the Commission aware of third countries trying to influence Member States concerning their position in the anti-dumping committee?
Ņemot vērā pašreizējos PTO un ES noteikumus, kā Komisija var nodrošināt, lai antidempinga tirdzniecības aizsardzības instrumenta izmantošana vienmēr būtu efektīvs un atbilstīgs līdzeklis, ar kura palīdzību reaģēt uz tirgus traucējumiem?
Having regard to the current WTO and EU rules, how can the Commission ensure that the trade defence instrument of anti-dumping will always be an efficient and appropriate tool to react to the distortions of the market and will always match the concerns of EU industry on unfair competition?
Kā ES var nodrošināt to, lai mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) TDI būtu pieejami ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādus izmanto lielāki uzņēmumi?
How can the EU ensure that access to TDIs is guaranteed to SMEs, on an equal footing with bigger companies?
Kā tas ietekmē konkurētspēju Eiropas Savienībā un kā tas ietekmē MVU?
What is its impact on competition in the EU, and how does it affect SMEs?
Ņemot vērā Lisabonas līgumu, kādā veidā Komisija ir paredzējusi EP iesaistīt antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanā un informēt Parlamentu par to?
How does the Commission intend to involve, and provide full information to, the EP in anti-dumping and anti-subsidy investigations in the light of the Lisbon Treaty?
Kad un kādā veidā Komisija ir paredzējusi saskaņā ar Līgumu un EP piešķirtajām jaunajām pilnvarām ierosināt attiecīgus noteikumus autonomo tirdzniecības pasākumu jomā?
When and how does the Commission intend to put forward relevant regulations in line with the Treaty and the new powers granted to the EP in the area of autonomous trade measures?
Gan mūsu galvenie, gan mazāk svarīgie tirdzniecības partneri šo instrumentu arvien biežāk izmanto, lai vērstos pret ES eksportu.
The instrument is used more and more by our major and minor commercial partners against EU exports.
Vai Komisija paudīs viedokli šajā konkrētajā jautājumā un norādīs, kādā veidā tā ir paredzējusi vērsties pret šādu rīcību, ja tā pārkāpj PTO noteikumus?
Will the Commission express its opinion on this specific matter and point out how it intends to tackle such actions, should they breach WTO rules?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0133/2010
Question for oral answer O-0133/2010
ALDE grupas vārdā Temats: Komisijas uzliktie naudas sodi par konkurences pārkāpumiem
on behalf of the ALDE Group Subject: Commission fines in antitrust cases
Pēdējos gados Komisijai ir ļoti stingra nostāja attiecībā uz darbībām, kas vērstas pret konkurenci.
The Commission has taken a very firm stance on anti-competitive behaviour in recent years.
Tas ir apsveicami, jo pret konkurenci vērsta darbība izraisa lielu kaitējumu patērētājiem un ekonomikai.
This is to be welcomed, since anti-competitive behaviour causes great harm to consumers and to the economy.