natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Attiecībā uz makroekonomiku un sociālo jomu — energoresursu augsto cenu ietekme uz inflāciju pamudināja ECB palielināt procentu likmi.
Macro-economic and social aspects: Increased energy prices on inflation contributed to the ECB decision to raise interest rates.
Kādus pasākumus paredzēts veikt a) mazāk aizsargāto grupu labā un b) lai mazinātu energoresursu augsto cenu ietekmi uz makroekonomiku un sociālo jomu?
What measures will be taken (a) to protect vulnerable groups and (b) to mitigate the negative macro-economic and social impact of higher energy prices?
Kur ir „mērķtiecīgo īstermiņa pasākumu” paraugprakses piemēri, un kādi ir sasniegtie rezultāti?
Where are the best practices regarding 'short-term and targeted' measures, with what results?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0083/08
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0083/08
Attiecībā uz energoapgādes drošību un ārpolitiku — kādi ir mērķi, turpinot dialogu ar galvenajiem ražotājiem, piemēram, Krieviju, Norvēģiju un OPEC valstīm, un veicamie pasākumi, lai panāktu drošu piekļuvi energoresursu krājumiem par pieņemamu cenu?
Energy security and foreign policy aspects: What are the objectives regarding dialogue with key producers like Russia, Norway and the OPEC and what steps will be taken to ensure adequate access to secure and affordable energy supplies?
Kādu palīdzību, meklējot alternatīvu fosilajiem energoresursiem, piedāvās jaunattīstības valstīm, kas ieved naftu?
What assistance will be given to oil-importing developing countries to develop alternatives to fossil fuels?
5 Attiecībā uz makroekonomiku un sociālo jomu — energoresursu augsto cenu ietekme uz inflāciju pamudināja ECB palielināt procentu likmi.
Macro-economic and social aspects: Increased energy prices on inflation contributed to the ECB decision to raise interest rates.
Kur ir „mērķtiecīgo īstermiņa pasākumu” paraugprakses piemēri un kādi ir sasniegtie rezultāti?
Where are the best practices regarding 'short-term and targeted' measures, with what results?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0084/08
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0084/08
Temats: Arktikas pārvaldība globālajā pasaulē
Subject: Arctic governance in a global world
Ir pagājuši 20 gadi, kopš Mihaila Gorbačova runas Murmanskā, kad viņš aicināja Arktiku kontrolējošās valstis izveidot "patiesu miera un pilnvērtīgas sadarbības zonu" Tālajos Ziemeļos.
It is now over 20 years since Gorbachev's speech in Murmansk when he challenged the Arctic States to form 'a genuine zone of peace and fruitful cooperation' in the far North.
Kopš tā laika ir saasinājušies daudzi nozīmīgi un izšķiroši jautājumi — piesārņojuma problēma, klimata pārmaiņas, kuru dēļ atvērās agrāk neizbraucami jūras ceļi, jautājumi par resursu izmantošanu, enerģijas piegāžu drošumu, zivju krājumiem — visi šie jautājumi pievērsuši pastiprinātu uzmanību tālo ziemeļu reģionam.
Over that period several key and critical issues – pollution, climate change leading to the opening of hitherto closed seaways, resource use, sustainability, security of energy supply, fish stocks – have merged, which have focused attention on the High North.
Piecas valstis, kas robežojas ar Arktiku — ASV, Kanāda, Dānija, Norvēģija un Krievija pieņēma deklarāciju (Illulisatas deklarācija), kuras mērķis ir panākt starptautisko jūras tiesību piemērošanu attiecībā uz Arktiku, bet tā iestājas pret īpaša juridiska nolīguma noslēgšanu Arktikas jautājumā.
At the end of May 2008 the five countries bordering the Arctic, Canada, Denmark, Norway, Russia and the USA, adopted a declaration (Ilulissat Declaration) which seeks the application of the international law of the sea to the Arctic but is against the conclusion of a specific legal agreement for the Arctic.
Tas ir nozīmīgs jautājums starptautiskajai sabiedrībai un visiem potenciālajiem dalībniekiem Arktikas jomā.
This is of significant importance for the international community and all potential Arctic players.
Tas ir īpaši svarīgs jautājums ES, kuras trīs dalībvalstis ir Arktikas valstis, un pārējās divas kaimiņvalstis ir cieši saistītas ar ES jo tās ir EEZ dalībvalstis, turklāt ekonomisku, vides un zinātnisku iemeslu dēļ ES nevar palikt vienaldzīga par to, kas notiek Arktikas reģionā.
It is of particular interest to the EU, which counts three Arctic nations amongst its Member States and an additional two neighbouring states closely related through the EEA, in addition to which economic, environmental and research issues dictate that the EU cannot be indifferent to the Arctic region.
Tā kā ES jau ir intereses Arktikas reģionā — gan saistībā ar Ziemeļu dimensijas politikas "Arktisko logu", gan arī vairākām citām politikas jomām, piemēram, attiecībā uz energoapgādes drošību, klimata pārmaiņām, jūrlietām vai zvejniecību, kādā veidā Komisija cenšas uzlabot koordinācijas procesu starp politikas virzieniem šajās jomās, kā arī attiecībā uz "īstas", holistiskas Arktikas vai tālo ziemeļu politikas veidošanu?
As the EU has already an interest in the Arctic, through the Arctic Window of the Northern Dimension policy and through the various policy areas, e.g. energy security, climate change, maritime issues or fishing, how is the Commission aiming at improving the coordination of its policies in these areas and when it comes to mapping out a 'real' holistic Arctic or High North policy?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0085/08
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0085/08
Temats: Ieteikuma 2001/331/EK, ar ko nosaka obligātos kritērijus vides pārbaudēm dalībvalstīs, pārskatīšana
Subject: Review of Recommendation 2001/331/EC providing for minimum criteria for environmental inspections in the Member States
Komisija 2007. gada 14. novembrī publicēja Paziņojumu (COM(2007)0707) par Ieteikuma 2001/331/EK, ar ko nosaka obligātos kritērijus vides pārbaudēm dalībvalstīs, pārskatīšanu.
On 14 November the Commission published a Communication (COM(2007)0707) on the review of Recommendation 2001/331/EC providing minimum criteria for environmental inspections in the Member States.
Šajā paziņojumā cita starpā bija norādīts še turpmāk minētais:
The Communication recorded inter alia that:
– dalībvalstu sniegtā informācija par to, kā tās īsteno minēto ieteikumu, „nebija pilnīga vai arī tā bija grūti salīdzināma”,
– the information submitted by the Member States on how they were implementing the Recommendation was 'incomplete or difficult to compare';
– joprojām ir būtiskas atšķirības, kādā veidā ES dalībvalstu, reģionu un vietējo pašvaldību līmenī veic vides pārbaudes,
– there are still large disparities in the way environmental inspections are being carried out by national, regional and local authorities in the EU;
– ieteikuma darbības joma nav pašreizējai situācijai atbilstoša un neietver daudzus būtiskus pasākumus, piemēram, Natura 2000, un nelegālās atkritumu pārsūtīšanas kontroli,
– the scope of the Recommendation is inadequate and does not include many important activities, such as Natura 2000, and the control of illegal waste shipments;
– daudzkārt nav īstenoti pārbaužu plāni un, ja arī tie ir izstrādāti, tie bieži nav pieejami atklātībai.
– inspection plans in many instances have not been implemented and, where they do exist, are often not publicly available.
Ir svarīgi ES tiesību aktus vides jomā īstenot pareizi un vienotā veidā.
Good and even enforcement of EU environmental law is essential.
Ja tā nenotiek, sabiedrības cerības netiek attaisnotas, un tas mazina ES kā efektīva vides aizstāvja reputāciju.
Anything less disappoints public expectations and undermines the reputation of the EU as an effective guardian of the environment.
Kāpēc Komisija vēlas tikai grozīt minēto ieteikumu un kāpēc tā neierosina izmantot ieteikumā norādīto iespēju iesniegt direktīvas priekšlikumu par vides pārbaudēm?
Why does it wish only to amend the Recommendation and why does it not propose to take up the reference in the Recommendation to the possibility of it submitting a proposal for a directive on environmental inspections?
Kāpēc Komisija nav gatava pārveidot ES sadarbības tīklu vides tiesību aktu īstenošanai (IMPEL) par efektīvu ES vides pārbaudes institūciju, kam ir tiesības pieprasīt dalībvalstu iestādēm sadarboties, jo tikai pēc šādas institūcijas izveides Komisija atbrīvosies no nepieciešamības paļauties uz tiem, ko tā cenšas kontrolēt?
Why it is not prepared to transform IMPEL into an effective EU environmental inspection force with the right to demand the cooperation of Member State authorities, since ultimately it is only through the creation of such a force that the Commission will free itself from reliance on those it is trying to control?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0086/08
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0086/08
Temats: "IASCF: konstitūcijas pārskats - publiskā atbildība un IASB priekšlikumu būtība attiecībā uz izmaiņām"
Subject: "IASCF: Review of the constitution - Public Accountability and the Composition of the IASB Proposals for Change"
Šā gada 21. jūlijā Starptautisko grāmatvedības standartu komitejas fonds (IASCF) izdeva apspriedes dokumentu “Konstitūcijas pārskats — publiskā atbildība un IASB priekšlikumu būtība attiecībā uz izmaiņām”.
On 21 July the International Accounting Standards Foundation issued a consultation document "Review of the constitution – Public Accountability and the Composition of the IASB Proposals for Change".
Jāatgādina, ka Eiropas Savienība, piemērojot komitoloģijas procedūru, IASB izstrādātos starptautiskos standartus pārveido par ES tiesību aktiem.
It should be recalled that the European Union transposes the international accounting standards developed by the IASB into EU law through comitology.
Ierosinātās izmaiņas IASCF konstitūcijā daļēji ir atbilde Eiropas Parlamenta rezolūcijai par starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem (IFRS) un Starptautisko grāmatvedības standartu padomes (IASB) vadību ( P6_TA(2008)0183 ).
The proposed changes to the constitution of the IASCF are partly a response to a European Parliament resolution on International Financial Reporting Standards (IFRS) and the Governance of the International Accounting Standards Board (IASB) ( P6_TA(2008)0183 ).
Ņemot vērā iepriekš minēto, Eiropas Parlaments vēlētos, lai Komisija sniedz atbildes uz šādiem jautājumiem:
Against this background, will the Commission explain:
Kā Komisija ir nodomājusi reaģēt uz apspriešanos?
1. how it intends to respond to the consultation?
Kā Komisija plāno nodrošināt, lai pienācīgi tiktu ņemtas vērā Eiropas Savienības intereses?
2. how it intends to ensure that the interests of the European Union are adequately taken into account?
Kāda saistība, pēc Komisijas domām, ir starp jaunajām vadības struktūrām un grāmatvedības standartu ekvivalenci?
3. how it sees the link between the new governance structures and equivalence of accounting standards?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0087/08
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0087/08
, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja s vārdā,
, on behalf of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ,
Temats: Tiesas sprieduma izpilde lietā "Turco" (pārskatāmība tiesību aktu sagatavošanas darbiem/dokumentiem)
Subject: Enforcement of the ECJ Judgment on the 'Turco' Case (transparency in the legislative preparatory works/documents
Tiesa noteica, ka šāds pamatojums (kurš drīzāk ir piemērots, lai aizsargātu savstarpējās diplomātu, nevis likumdevēju sarunas) vairs nav piemērojams, lai izvairītos no „prevalējošā” principa, saskaņā ar kuru tiek nodrošināts, ka ES likumdošanas process ir pakļauts ES pilsoņu demokrātiskai kontrolei.
According to the Court, such a justification (which is more suitable to protect negotiations between diplomats than between legislators) will no longer be invoked to outweigh the ‘overriding’ principle of ensuring democratic control by EU citizens over the EU legislative process.
Šajā kontekstā:
In the light of the above:
No kura brīža Padome stingri ievēros Regulas (EK) Nr. 1049/2001 12. pantu, kurā ir noteikts, ka:
When will the Council apply strictly Article 12 of Regulation (EC) No 1049/01 according to which:
Kā Padomes ģenerālsekretariāts noteiks, lai Padomes sekretariāts stingri ievērotu Regulu (EK) Nr. 1049/2001?
How will the General Secretariat of the Council enforce the strict compliance by the Council Secretariat of Regulation (EC) No 1049/01?
Raugoties no starpiestāžu aspekta, vai Padome piekrīt, ka šim Tiesas spriedumam būtu jāpiešķir jauns aspekts arī starpiestāžu sadarbībai un stratēģijai, kas saistīta ar tā sauktajiem „labākas likumdošanas” mērķiem, kā noteikts 1992. gada Eiropadomes Birmingemas deklarācijā, kas vēl joprojām ir pienācīgi jāīsteno?
In an interinstitutional perspective, does the Council agree that this ECJ judgment should also set in a new perspective the interinstitutional cooperation and strategy linked to the ‘better law-making’ objective as launched by the European Council Birmingham Declaration in 1992, which still need to be properly implemented?
Turklāt, ņemot vērā, ka pārskatāmības princips ir ļoti cieši saistīts ar labas pārvaldības principu, kā Eiropas Parlaments, Padome un Komisija noteica Pamattiesību hartas 41. pantā, vaicājam, vai Padome piekrīt, ka ES iestādēm — arī neleģislatīvu procedūru gadījumā — ir godīgi un pārskatāmi jāizskaidro iedzīvotājiem:
Moreover, given that the transparency principle is closely interlinked with the principle of good administration as proclaimed by the EP, Council and Commission in Article 41 of the Charter of Fundamental Rights, does the Council agree that the EU institutions should make clear to citizens in a fair and transparent way even when dealing with non-legislative procedures:
– sava organizatoriskā struktūra, norādot iekšējo nodaļu kompetenču sadalījumu,
– their organizational chart by indicating the remit of their internal units
– iekšējā darba gaita un orientējošie iekšējie termiņi attiecībā uz to kompetencē esošajām lietām,
– the internal workflow and indicative deadlines of dossiers falling within their remit
– tas, kuros dienestos iedzīvotājiem jāvēršas pēc palīdzības, informācijas vai nolūkā pārsūdzēt administratīvus lēmumus?
– to which services citizens should refer to obtain support, information or administrative redress?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0088/08
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0088/08
Temats: Tiesas sprieduma izpilde lietā "Turco" (pārskatāmība tiesību aktu sagatavošanas darbiem/dokumentiem)
Subject: Fulfilment of the CJ Judgment on the 'Turco' Case (transparency in legislative preparatory works/documents)
Eiropas Kopienu Tiesa savā principiālajā 1. jūlija spriedumā apvienotajās lietās C–39/05 P un C–52/05 P aicināja Padomi (bet netieši — arī citas likumdošanas procesā iesaistītās iestādes) nostiprināt „…Eiropas pilsoņu demokrātiskās tiesības pārbaudīt ziņas, uz kurām balstās tiesību akts” (67. punkts), dodot piekļuvi pat tiem dokumentiem (kā, piemēram, Juridiskā dienesta atzinumiem), kas līdz šim bija izslēgti ar pamatojumu „aizsargāt” iestādes lemšanas procesu.
By 1 July ECJ landmark judgment on the joint cases C-39/05 P and C-52/05 P, the ECJ called on the Council (but implicitly also the other institutions associated in the legislative process) to strengthen ‘... the democratic right of European citizens to scrutinise the information which has formed the basis of a legislative act’ (par.67) by giving even access to the documents (such as the Legal Service Opinions) which were until now excluded in order to ‘protect’ the institution’s decision-making process.
Tiesa noteica, ka šāds pamatojums vairs nav piemērojams, lai izvairītos no „prevalējošā” principa, saskaņā ar kuru tiek nodrošināts, ka ES likumdošanas process ir pakļauts ES pilsoņu demokrātiskai kontrolei.
According to the Court such a justification may no longer be invoked to outweigh the ‘overriding’ principle ensuring democratic control by the EU citizens of the EU legislative process.
No šā aspekta ne vien Padomei, bet arī pārējām ES likumdošanas procesā iesaistītajām iestādēm būtu steidzami jāizpilda Tiesas spriedums un pareizi jāpiemēro Regula (EK) Nr. 1049/2001 .
From this perspective not only the Council but also the other institutions associated to the EU legislative process should urgently fulfil the ECJ judgment and duly apply Regulation (EC) No 1049/01 .
Ņemot to vērā:
Bearing this in mind:
Ņemot vērā, ka šobrīd tūkstošiem pirmslikumdošanas dokumentu ir saglabāti dažādās vietās, vai Komisija piekrīt, ka Es būtu nepieciešama īpaša sadaļa Oficiālajā Vēstnesī, līdzīgi tam, kāds ir ASV Federālais reģistrs, kurā ikviens var saņemt ziņas par pašreizējām publiskajām apspriedēm?
Having regard to the thousands of pre-legislative documents currently stored in several places, does the Commission agree that the EU should have a special section of the Official Journal comparable to the US Federal Register, where everybody could be informed of the current public consultations?
Kad sāks darboties starpiestāžu izmēģinājuma projekts attiecībā uz likumdošanas pārskatāmību brīvības, drošības un tieslietu jomā (TRANS–JAI), ko 2004. gadā sāka komisārs A. Vitorino?
When will the interinstitutional pilot project on legislative transparency in the area of freedom, security and justice (TRANS-JAI) launched by Commissioner Vitorino in 2004 be operational?
Vai Komisija piekrīt, ka pārskatāmības princips ir ļoti cieši saistīts ar labas pārvaldības principu (Hartas 41. pants) un tādējādi pat attiecībā uz neleģislatīvām procedūrām Eiropas pilsoņiem jābūt iespējai uzzināt:
Does the Commission agree that the transparency principle is deeply interlinked with the principle of good administration (Art. 41 of the Charter) so that even for the non-legislative procedures the European citizen should know:
– katras Eiropas iestādes iekšējo nodaļu kompetenču sadalījumu,
– the remit of competences of each of the European Institutions’ internal units,
– konkrētās administratīvās procedūras oficiālo darba gaitu un orientējošos iekšējos termiņus,
– the formal workflow and the indicative internal deadlines of a specific administrative procedure,
– to, kuros dienestos iedzīvotājiem jāvēršas pēc palīdzības, informācijas vai nolūkā pārsūdzēt administratīvus lēmumus?
– the services to which the citizen should refer to obtain support, information or administrative redress?
Kad Komisija izpildīs Regulas (EK) Nr., 1049/2001 prasības, izveidojot pati savu reģistru, un sekos Eiropas ombuda ieteikumam (sūdzība 3208/2006/GG) attiecībā uz savu pienākumu „iekļaut reģistrā, ko paredz Regulas (EK) Nr. 1049/2001 11. pants, atsauces uz visiem tās rīcībā esošajiem dokumentiem 3.a panta nozīmē, ciktāl tas vēl nav izdarīts"?
When will the Commission comply with Regulation (EC) No 1049/01 by creating its own Register and follow the recommendation of the European Ombudsman (Complaint 3208/2006/GG) as regards its obligation to ‘include references to all documents within the meaning of Article 3(a) that are in its possession in the register foreseen by Article 11 of Regulation (EC) No 1049/2001, to the extent that this has not yet been done’?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0089/08
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0089/08
Temats: Energoresursu cenu noregulēšana
Subject: Getting a grip on energy prices
Aizvadītajos mēnešos bija vērojamas jēlnaftas cenas svārstības, un to rezultātā cena ir būtiski palielinājusies.
In the past few months, crude oil has been subjected to price fluctuations, resulting in dramatic increases.
Tā kā arvien pieaug pieprasījums visā pasaulē, palielinās ES atkarība un piegādes nav pietiekami diversificētas, ES ekonomiku cenu izmaiņas ietekmē jo īpaši.
With the increase in world demand, growing EU dependency and the lack of supply diversification, the EU economy in particular is exposed to the impact of price changes.
Padomei jānoskaidro, kādi ir ES sasniegumi, īstermiņā un ilgtermiņā mīkstinot pieaugošo naftas cenu ietekmi uz sabiedrību, turklāt gan ģimeņu ienākumu, gan uzņēmējdarbības jomā.
The Council needs to clarify how the EU is performing to cushion in a short- and long-term manner the impact of higher oil prices in society, concerning both family incomes and business.
Cenu noteikšanas aspekti — kā naftas tirgus var padarīt pārredzamākus un informāciju par tajos notiekošo — uzticamāku?
Pricing aspects: How can oil markets be made more transparent with reliable information?
Vai Padome ir apmierināta ar konkurences līmeni starp lielākajiem naftas uzņēmumiem?
Is the Council satisfied with competition levels between major oil companies?
Vai Padome ir konstatējusi nepārprotamu saikni starp ASV dolāra maiņas kursu un naftas cenu izmaiņām?
Has the Council established a clear relationship between the $ exchange rate and oil price trends?
Nodokļu politika — kā Padomes ieskatā pašreizējais naftas nodokļu režīms sekmē mērķi samazināt naftas cenas un centienus pāriet uz tādu tautsaimniecību, kas rada zemas oglekļa emisijas?
Taxation: How does the Council assess the impact of the current oil taxation regime on the aims of reducing oil prices and on the efforts to shift towards a low carbon economy?
Naftas tirgu pārredzamība — vai Padome ir veikusi visaptverošu analīzi par to, kā naftas uzņēmumi palielināja un samazināja patērētajiem pārdodamās degvielas cenas atbilstoši nesenajai naftas cenu krīzei?
Transparency of oil markets: Has the Council made a thorough analysis of how oil companies have raised and reduced fuel prices for consumers on the basis of the recent oil price crisis?
Kad Padome gatavojas apstiprināt konkrētus priekšlikumus par naftas komerciālo krājumu „iknedēļas ziņojumu” mehānismu?
When does the Council plan to approve concrete proposals on the mechanism of ‘weekly reporting’ on commercial oil stocks?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0090/08
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0090/08
Vai Komisija ir apmierināta ar konkurences līmeni starp lielākajiem naftas uzņēmumiem?
Is the Commission satisfied with competition levels between major oil companies?
Vai Komisija ir konstatējusi nepārprotamu saikni starp ASV dolāra maiņas kursu un naftas cenu izmaiņām?
Has the Commission established a clear relationship between the $ exchange rate and oil price trends?
Nodokļu politika — kā Komisijas ieskatā pašreizējais naftas nodokļu režīms sekmē mērķi samazināt naftas cenas un centienus pāriet uz tādu tautsaimniecību, kas rada zemas oglekļa emisijas?
Taxation: How does the Commission assess the impact of the current oil taxation regime on the aims of reducing oil prices and on the efforts to shift towards a low carbon economy?
Naftas tirgu pārredzamība — vai Komisija ir veikusi visaptverošu analīzi par to, kā naftas uzņēmumi palielināja un samazināja patērētajiem pārdodamās degvielas cenas atbilstoši nesenajai naftas cenu krīzei?
Transparency of oil markets: Has the Commission made a thorough analysis of how oil companies have raised and reduced fuel prices for consumers on the basis of the recent oil price crisis?
Kad Komisija gatavojas iesniegt konkrētus priekšlikumus par naftas komerciālo krājumu „iknedēļas ziņojumu” mehānismu?
When does the Commission plan to come up with concrete proposals on the mechanism of ‘weekly reporting’ on commercial oil stocks?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0091/08
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0091/08
Temats: energoresursu cenu noregulēšana
Subject: Getting a grip on energy prices
Kamēr nebūs saskaņotas būtiskas maiņas attiecībā uz enerģijas ražošanu un patēriņu, pieprasījums aizvien pieaugs.
Unless there is a concerted shift of paradigm in energy production and consumption, demand will continue to increase.
Saglabāsies cenu kāpums gan enerģijai, gan naftai.
Both energy and oil prices will keep on rising.
Kā tā nodrošinās, ka ES pieņems obligāto enerģijas taupīšanas un energoefektivitātes 2020. gada mērķi?
How will it be ensured that the EU adopts a mandatory 2020 energy saving / efficiency target?
Vai Komisija varēs līdz 2009. gada 30. jūnijam nākt klajā ar juridiski saistošu modeli dalībvalstu rīcības plānu izstrādei attiecībā uz atjaunojamo enerģiju (RAPs), kā Eiropas Parlaments ierosināja ziņojumā, par kuru ITRE komiteja balsoja 2008. gada 11. septembrī?
Will the Commission be in a position to make a binding template for the national renewable energy action plans (RAPs) available by 30 June 2009, as put forward by the European Parliament in the report adopted by the ITRE committee on 11 September 2008?