natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Franču liberālis Jean-Marie Cavada , Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas priekšsēdētājs: „Portugāles prezidentūrai jānodrošina, lai sarunas novestu pie līguma, kas ļautu Eiropas Savienībai progresēt pārredzamības un demokrātijas virzienā.
Chair of Civil Liberties Committee Jean-Marie Cavada (also ALDE) stressed the need for more transparency and democracy from the EU.
It īpaši mēs vērtēsim Portugāles prezidentūru pēc tā, vai tā darīs pieejamu Eiropas Parlamentam tādu slepenu informāciju kā, piemēram, par CIP veiktajiem lidojumiem vai par teroristu organizāciju sarakstiem.
He said he would wait with interest the way the Portuguese Presidency cooperated with his committee especially over sensitive information concerning CIA flights in Europe.
Visbeidzot, mēs ceram, ka Portugāles prezidentūra veicinās pārdomas par patvēruma un imigrācijas politiku, kas, redzot drāmas Eiropas ostās, šķiet nepieciešamāka vairāk nekā jebkad.”
He also urged the Portuguese to reflect on the EU's asylum and immigration policies.
Rihards Pīks ( EPP-ED ): „Portugāles prezidentūrai vajadzētu novadīt līdz pozitīvam rezultātam Vācijas prezidentūras mantojumā atstāto Starpvaldību konferenci.
Rihards Pīks (EPP-ED) said "the Portuguese Presidency should bring to a positive result the Intergovernmental Conference inherited from the Germany Presidency.
Es no tās arī sagaidu, ka tā vairāk pievērsīsies nelegālajai imigrācijai Vidusjūras reģionā.”
I also expect it to focus on the illegal immigration in the Mediterranean".
Es ceru, ka neformālajā oktobra Eiropadomē tiks apstiprināts „reformu līgums”, ka ES samiti ar Brazīliju un Āfriku attaisnos cerības un ka Lisabonas stratēģija kļūs dinamiskāka, lai efektīvāk atbildētu uz globalizācijas izaicinājumiem un iedzīvotāju rūpēm.”
Portuguese PSE Member Edite Estrela expressed her hope that "the Reform Treaty will be approved by the informal Council of October, that the EU-Brazil and EU-Africa summits meet the expectations and that the Lisbon Strategy is made more dynamic".
Lietuviešu deputāts Gintaras Didžiokas no Nāciju Eiropas grupas: „Es ceru, ka Vācijas prezidentūras laikā uzsāktais darbs tiks veiksmīgi turpināts un ka tiks veikti konkrēti pasākumi, lai attīstītu bioloģiskās enerģijas izmantošanas politiku.
Gintaras Didžiokas (UEN): "I hope that the work started by German presidency will be successfully carried on and concrete actions in developing biogenetic policy will be taken.
Es arī uzskatu, ka jāuzsāk Komisijas un Padomes dialogs par Kopējās lauksaimniecības politikas „veselības pārbaudi””.
I think that first steps in the dialogue of Commission and Council on the "health check" of CAP could be taken".
Zaļo grupas pārstāvis no Spānijas Raül Romeva i Rueda : „Es ceru, ka tā konkretizēs reformu līgumu saturu, saglabājot proeiropeiskās līnijas, par kurām vienojās Vācijas prezidentūras laikā, it īpaši attiecībā uz klimata pārmaiņām.
Raül Romeva i Rueda for the Greens said he hoped for concrete measures in the reform treaty on climate change and said: "I ask the Portuguese presidency to unblock the conversion of the Code of Conduct on Arms exports in common position, thus making it legally binding".
Portugāļu deputāts Pedro Guerreiro no Kreiso grupas: „Portugāļu prezidentūrai nevajadzētu tikt iezīmētai ar nepieņemamo noraidītās „Eiropas konstitūcijas” būtības atgūšanu, kas ir jauns kvalitatīvs lēciens šajā federālistiskajā, neoliberālistiskajā un militārajā projektā, kas ir ES.
Pedro Guerreiro (GUE/NGL) a Portuguese MEP said "the Presidency should not stay marked by the unacceptable recovery of the essence of the rejected "European constitution" that represents a new qualitative jump in the federalist, neo-liberal and militarist project that is EU".
Šis būtu gan Eiropas Centrālās bankas statūtus un mērķus, gan Stabilitātes paktu, „flexicurity” (elastīgs un drošs darbs) noraidīšanu, kas ir darbinieku regress, kā arī tādas politikas veidošanu, kas vēršas pret rūpnīcu pārvietošanu uz citām valstīm un publisko pakalpojumu liberalizācijas un privatizācijas beigas.
He went on to say that this would be an opportune moment to adopt "policies that fight against globalisation and the end of the liberalisation and privatization of the public services".
Neatkarības/ Demokrātijas grupas priekšsēdētājs Nigel Farage (Lielbritānija): „Pašreizējā Portugāles prezidentūra ir tikai viena no Eiropas Savienības hidras galvām, kas cenšas iznīcināt demokrātiju un nacionālo valsti."
Nigel Farage - chair of IND/DEM group - said "the present Portuguese Presidency is just another head of the EU hydra that is attempting to destroy democracy and the nation state".
20070703STO08734 Portugāles prezidentūra
20070703STO08734 Portuguese Presidency website
Pilsoņu forums Lisabonā — uzmanības centrā jaunieši
Citizens' forum debate in Lisbon - young people centre stage
Lisabonā eirodeputātiem jautājumus uzdeva jaunieši
28-29 June - Citizens' forum in Lisbon
Forumā piedalījās 150 jaunieši, kā arī Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs Hanss-Gerts Poterings, Eiropas Parlamenta politisko grupu priekšsēdētāji un Parlamenta priekšsēdētāja vietnieks portugālis Manuel dos Santos.
They were joined by the leaders of Parliament's political groups as well as Parliament's President Hans-Gert Pöttering and its vice-President Manuel dos Santos.
Kā atgūt ticamību?
Iraq - how can the EU recover the "fractures" of the war?
Uz jautājumu par to, kā Eiropas Savienībai atgūt dēļ sašķeltības Irākas karā zaudēto ticamību itāļu deputāte Monica Frassoni no Zaļo partijas atbildēja, ka „valdībām ir grūti pieņemt Eiropas līmeņa lēmumus.
Replying to this, the leader of the Greens / EFA in Parliament Monica Frassoni pointed out that "most of the times, the governments have difficulties in taking European decisions.
Demokrātijas jautājums nav vēl pilnībā atrisināts, it īpaši ārpolitikā.”
The democratic question is not completely solved, especially in external policies".
Eiropas Tautas partijas un Eiropas Demokrātu grupas priekšsēdētājs Joseph Daul (Francija) piezīmēja: „Jaunais līgums ļaus tikt galā ar vairākiem kopējās politikas jautājumiem.”
Joseph Daul, President of the EPP-ED, remarked, "the Treaty will make possible to have (in some cases) a common policy."
Jaunais līgums
Goodbye Constitution - hello Reform Treaty?
Jaunais ES līgums bija viens no „karstākajiem” diskusiju tematiem, it īpaši tādēļ, ka to paredzēts izstrādāt Portugāles prezidentūras laikā.
José Rodrigues of the Young European Federalists regretted that the EU Constitution had been dropped by EU leaders: "what can we do with the expectations of the citizens of the 18 countries that have approved it?" he asked the forum.
Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs Hanss-Gerts Poterings atbildēja: „Neviens nevēlas, lai Eiropa būtu lielvalsts, bet gan, lai tā būtu demokrātiska un kompetenta.
On this point President Pöttering said that "no-one wants Europe to be a 'superstate' but a democratic and competent one - a strong Europe that will speak in the world and where our regions will be allowed to defend their identity.
Tikai spēcīga Eiropa var tikt sadzirdēta reģionos un būs spējīga nosargāt mūsu identitāti.”
Alone, Portugal would not be able to defend his values in the world".
Bruno Gollnisch no Identitātes, tradīciju un suverenitātes grupas, savukārt, izrādīja neapmierinātību ar jauno līgumu, norādot, ka tas daudz neatšķiras no Konstitūcijas līguma projekta.
Bruno Gollnisch of the Identity, Tradition and Sovereignty Group made the point that the new Treaty was similar to the old EU Constitution (which he is against) with "just words avoided".
Lisabonas stratēģija
Europe's young people: spectators or participants?
Foruma dalībnieki apsprieda arī Lisabonas stratēģiju, tās progresu un nākotni.
Some of the Group leaders were asked by Carla Mouro of the National Youth Council how they intended to involve young people in the EU's Lisbon strategy of growth and jobs.
Sociālistu grupas priekšsēdētājs Martin Schulz aicināja uz taisnīgu globalizāciju, nevis tādu, no kuras labumu gūst tikai daži.
For the Socialist PSE Group Martin Schulz wanted "globalization with justice and not a globalization where just some take advantages".
Uz jautājumu par to, kā šajā stratēģijā tiks iesaistīti jaunieši, Nāciju Eiropas grupas līdzpriekšsēdētājs Brian Crowley (Īrija) atbildēja, ka jauniešiem aktīvi jāiesaistās politikā, jo tikai tā viņu balss tiks sadzirdēta.
For the UEN Group (Union of Europe for the Nations) Brian Crowley called on young people to take action themselves: "only the young people can guarantee that his voice is being listened to...you have a strong voice".
Vides aizsardzība
Environment - what is the EP doing to include it in EU policies?
Vai vajadzīgs referendums?
Every time we discuss institutional questions we have to ask if the environmental ones are included".
Debates noslēdzās ar jautājumu, kas patlaban ir ļoti aktuāls Portugālē — vai, lai ratificētu jauno līgumu, vajadzīgs referendums.
The end of the debate concerned the question of whether a new "reform treaty" warranted a referendum.
Uz šo jautājumu atbildēja EP priekšsēdētājs Hanss-Gerts Poterings: „Katrai valstij būtu jāizlemj pašai, vai rīkot referendumu, vai nē.
Mr Pöttering said that "each country should decide whether to hold a referendum.
Es atbalstu parlamentāro sistēmu, taču šis lēmums jāpieņem Portugāles varas iestādēm.”
I defend the parliamentary systems but the decision is up to the Portuguese authorities".
20070703STO08735 Foruma videoieraksts (angļu valodā) Vācijas jaunā paaudze iztaujā eirodeputātus
20070703STO08735 Citizens Forum Lisbon
ASV vēstnieks Eiropas Savienībā: “attiecības ir spēcīgas un arvien uzlabojas”
Interview with US Ambassador to EU: "relations strong and getting better"
C. Boyden Gray, ASV vēstnieks Eiropas Savienībā
State of the Unions - Ambassador Gray makes his point
4. jūlijā, ASV Neatkarības dienā, mēs nolēmām paskatīties uz Eiropas Savienības un ASV attiecībām ar amerikāņu acīm.
On 4 July, American Independence Day, we thought it a good opportunity to look at the state of EU-US relations through American eyes.
Kas gan šim nolūkam varētu būt labāks kandidāts par C. Boyden Gray, ASV vēstnieku Eiropas Savienībā?
Who better to ask than C. Boyden Gray, US Ambassador to the European Union?
Politiskā ainava abās Atlantijas okeāna pusēs pēdējā laikā ir mainījusies.
The political landscape has changed recently on both sides of the Atlantic.
Kā Jūs šajā kontekstā novērtētu transatlantisko attiecību stāvokli?
In this context, how do you see the current health of the transatlantic partnership?
Es uzskatu, ka šīs attiecības ir diezgan spēcīgas un ka tās arvien uzlabojas; es arī domāju, ka nesenās politiskās pārmaiņas ASV tās veicinās.
I see these relations as pretty strong and getting better, and I think recent political changes in the US will help.
Es esmu republikānis, taču mums ir divpartiju sistēma, un šo pārmaiņu galvenā būtība ir tā, ka gan jūs, gan mēs dzīvojam demokrātijās, kam ir kopīgas vērtības.
I'm a Republican, but we're bipartisan over here, and the real point about these changes is that we both live in democracies which share values.
Pārmaiņas mums nāk par labu — mēs domājam, ka tajās slēpjas daudz jaunas enerģijas.
The changes here are good for us, we think, there's a lot of new energy.
Francijas prezidents Sarkozy nav tik refleksīvi skeptisks attiecībā uz ASV kā daži citi, viņš kampaņas laikā izturējās kā draugs — ne kā nekritisks draugs — taču draugs.
President Sarkozy is less reflexively sceptical about the United States than some - he campaigned as a friend - not an indiscriminate friend - but a friend.
ASV labprāt sadarbosies ar Eiropas Savienību, kurā viņš būs viens no galvenajiem spēlētājiem.
The US looks forward to working with the EU with him as one of the key players.
Jūs noteikti ziņojāt ASV valdībai par ES līgumu reformu projektu, kas tika parakstīts pagājušās nedēļas Eiropadomē.
You have doubtless reported back to the US administration on the constitutional deal sealed at last week's European summit.
Kā Jūs rezultātu novērtējat no ASV redzespunkta?
How did you assess the outcome from a US perspective?
Mēs joprojām cenšamies izprast, ko tas viss nozīmē, it īpaši „brīvas un nedeformētas konkurences” svītrošana no ES mērķiem.
We're still trying to figure out what it all means, especially on the removal of "free and undistorted" competition from the EU's objectives.
Es domāju, ka, līdz viss būs pārspriests starpvaldību procesa ietvaros, mums rezultāts nebūs skaidrs un mēs nevarēsim to komentēt.
I suppose that until it's all negotiated through in the intergovernmental process, we don't really know, nor can we really comment.
Visā visumā mēs tomēr atbalstām spēcīgu Eiropas Savienību, un šajā līgumā paredzēti zināmi pasākumi, kas to spēcinās.
Basically though, we are in favour of a strong European Union, and this Treaty provides certain measures which will strengthen the Union and this is very much supported by the United States.
Ilgstošās Eiropas Savienības un ASV attiecības šobrīd saskaras ar daudz savādāku pasauli — ar tādām jaunām lielvalstīm kā Indija un Ķīna, ar veidolu mainošām attiecībām ar Krieviju, ar jauniem draudiem drošībai un videi.
The long-standing EU-US partnership now faces a very different world, with rising and assertive global powers, such as China and India, a shifting relationship with Russia, new security threats, new environmental dangers.
Vai mūsu partnerībai ir viss nepieciešamais, lai stātos pretim šiem izaicinājumiem?
Does our partnership have what it takes to deal with them?
Lai arī neesam atrisinājuši visus šos jautājumus, ir labi, ka mēs spēlējam vienā toņkārtā.
No, we're not done with all of them, but it's good we're singing off the same page.
Attiecībā uz klimata pārmaiņām, atšķirības ir drīzāk retoriskas nekā programmatiskas.
On climate change, the differences loom larger rhetorically than programmatically.
Tehnoloģisko jauninājumu meklējumi, kas ļaus Ķīnai samazināt emisijas — un arī mums, bet bez Ķīnas mēs to nesasniegsim — ir intensīvi, jau ievērojami progresējuši un ļoti produktīvi, turklāt ir laba sadarbība.
The key search for the technological advances that will allow China to reduce its emissions - and us too, but without China we will fail on this - is intense, collaborative, well under way and very productive.
Laikrakstos par to daudz neraksta.
You don't read about that much in the papers.
Eiropas Parlamentam, savukārt, ir 8 politiskās grupas, ko veido vairāk nekā 160 politiskās partijas, un 23 oficiālās valodas.
The US Congress has 1 language, 2 parties whilst the EP has 23 languages and 8 political groups (and more than 160 political parties).
Kā Jūs domājat — kā divi tik atšķirīgi parlamenti var efektīvi sadarboties?
How do you think two such different parliaments can work effectively together?
Jūsu politiskās organizācijas fragmentācija mums sagādā grūtības.
The fragmentation of your political organisation is an issue for us.
Tas, ka mums ir divas partijas, nenozīmē, kas viss ir tik vienkārši, kā izklausās — abām partijām ir apakšgrupas.
On our side though, the fact that we have two parties doesn't mean it's as simple as that might sound: there are subgroups within both of them.
Tomēr ir vieglāk strādāt ar divām sašķeltām partijām nekā ar daudzām dažādām.
However, it is easier to deal with parties, even divided ones, than with many different ones.
Tāpēc mēs cenšamies sadarboties uz risināmo jautājumu pamata.
So we try to deal with all this on an issue-basis.
Mēs noskaidrojam, kādus jautājumus mēs varētu sākt risināt kopā, un ļaujam procesam pašam attīstīties.
We figure out what issues can we engage on and then let the process work itself out.
Mēs šādi rīkojāmies „atvērto debesu” un finanšu instrumentu jautājumā, ka arī — zināmā mērā pretterorisma pasākumu jomā.
We've done this on "open skies", we've done it on financial instruments, we've done it to some extent on anti-terrorism measures.
Es uzskatu, ka, lai nostiprinātu saites Parlamenta un Kongresa starpā, jāsāk ar risināmajiem jautājumiem, nevis ar struktūrām.
I think that's the way we forge greater ties between Parliament and our Congress: start with issues rather than with structures.
Kā Jūs domājat — ko Eiropas Savienība var mācīties no ASV?
What do you think the EU can learn from the US?
Un ko ASV var mācīties no Eiropas Savienības?
And what can the US learn from the EU?
Mums no jums jāmācās finanšu pakalpojumu jomā.
We need to learn from you on financial service issues.
Kad pie mums sākās lielais interneta uzņēmumu bankrotu vilnis, mēs pārcentāmies ar regulāciju.
We got a little over-regulatory when we had our big dot com bust - we went too far.
Jūs mums palīdzējāt, jo Jūs sapratāt, ka tā nav nulles summas spēle.
We got help from you, because you realise it is not a zero sum game.
Jo labāk iet Ņujorkai, jo labāk iet visiem.
The better New York does (in terms of its stock exchange), the better for everybody.
Mēs arī varētu uzlabot situāciju attiecībā uz uzņēmumu saistībām un atbildību.
We can also deal better with liability issues.
Eiropa, šķiet, nenoslogo akcionāru tiesības ar pārlieku daudzām tiesas prāvām.
Europe seems not to burden shareholder’s rights with so much litigation in the courts.
Ko jūs varētu mācīties no mums?
What can you learn from us?
Man šķiet, ka mēs esam tālāk tikuši inovācijas un uzņēmējdarbības kultūras jomā.
I think we do a little better with innovation and entrepreneurial culture.
Jūs varētu no mums mācīties, kā labāk apieties ar intelektuālo īpašumu universitātēs un kā to piesaistīt komerciālai darbībai.
You can learn from us how to draw better on the intellectual property in every university and then make it more easily transferable to commercial activity.
Arī attiecībā uz vidi — tas nav zināms atklātībai — ES amatpersonas atzīst, ka mēs esam pārāki gaisa kvalitātes un ļoti bīstamu piesārņojošu vielu kontroles ziņā.
On the environment too - this is not publicly known - EU officials acknowledge we have a lead on air quality, for example, and how we handle certain very dangerous pollutants.
Mēs ar lielāko prieku esam gatavi dalīties savā pieredzē.
We are happy to share what we have done.
Mēs viens no otra varam mācīties daudz.
This is a very target-rich environment of what we can learn from each other.
Tas ir viens no iemesliem, kādēļ man šis darbs tik ļoti patīk — abu kontinentu attiecību veicināšanas potenciālu nekad nevar izsmelt.
It's one reason I like this job so much; there's no end to the potential for reinforcing the relationship between the two continents.
Jūs sākāt pildīt savus amata pienākumus pirms 18 mēnešiem.
It is eighteen months now since you were sworn in.
Kā Jūs šajā laika esat juties, būdams amerikānis un dzīvojot Briselē?
What has it been like to be an American living in Brussels over that period?
Brisele ir mazs dārgakmens.
Brussels is a little gem.
Tā līdzinās snaudošai, mazai Džordžtaunai (Vašingtonas priekšpilsēta — red. piez.) pirms 30 gadiem.
It is like sleepy little Georgetown 30 years ago.
Tagad tas viss ir mainījies.
Now, that's all gone.
Pēc 30 gadiem jūs ilgosieties pēc Briseles, kas bija šāda — miegaina, maza pilsētiņa ar brīnišķīgu ēdienu un lietu.
Thirty years from now you will be longing for the days when Brussels was like that: a sleepy little town with fabulous food and much rain.
Lielā politika nāk uz Briseli.
The "Beltway" is coming to Brussels.
Šādu dārgakmeni nav iespējams ilgāk noslēpt.
You can´t hide a gem like this for much longer.
ASV pretraķešu aizsardzības sistēma Eiropā?
MEPs hold hearing on US missile interceptors in Europe
Vai mūsu kontinentu apdraud ballistiskas raķetes?
US firepower in action
Vai mūsu kontinentu patiešām apdraud raķetes un, ja tā, tad no kurienes?
MEPs were joined by defence experts for the hearing.
Kas šādu shēmu kontrolētu, kuras valstis ar to tiktu aizsargātas un kā tās izveide ietekmēs ES aizsardzības politiku?
Washington sees the interceptors as a key part of its defence against intercontinental missiles fired by states such as Iran and North Korea.
Šie jautājumi tika apspriesti 28. jūnija atklātajā uzklausīšanā, ko rīkoja Eiropas Parlamenta Ārlietu komiteja un Drošības un aizsardzības apakškomiteja.
Tehran's nuclear programme and its development of intercontinental missiles is particularly seen as a new emerging threat to America by the current Administration.
ASV plāni uzstādīt pretraķešu aizsardzības sistēmas elementus Polijā un Čehijas Republikā liek atminēties Auksto karu.
The US plans have been fiercely resisted by Russia - which sees itself as the target - with both sides at times trading rhetoric reminiscent of the Cold War.
Jautājums ir pasaules politikas degpunktā — tas tika gari un plaši apspriests nesenajā ES un Krievijas samitā, bet 1. un 2.jūlijā to divvientulībā iztirzāja Krievijas prezidents Putins un ASV prezidents Bušs.
At a meeting on 2 July President Putin called for Russia and other European allies to be included in the shield.
Draudu iespējamība
Are Europe and the US threatened by missiles?
ASV, kas vēlas no 2011. gada līdz 2013. gadam Čehijā uzstādīt radaru, bet Polijā — līdz pat 10 pārtvērējraķešu, pamato savus plānus ar potenciālajiem draudiem no valstīm, kurām līdz šim kodolieroči nav piederējuši.
At the hearing - held by Parliament's Committee on Foreign Affairs and Subcommittee on Security and Defence - there were sharp differences about the desirability of the missile interceptors, and the actions of Poland and the Czech Republic in agreeing to the US request.
Tā, piemēram, Irāna paziņojusi, ka tai ir visi nepieciešamie resursi, lai uzbūvētu starpkontinentālu ballistisku raķeti līdz 2015. gadam, bet Ziemeļkoreja attīsta kodolprogrammu.
Two experts in missile defence - Dr. Patricia Sanders from the US Missile defence agency and Peter Flory - Assistant Secretary General for defence investment at NATO, both agreed on the need for the system.
Šie plāni tomēr diez ko nepatīk Krievijai, kurai pašai ir pārtvērējraķetes Maskavas tuvumā.
Two MEPs - Italian Socialist Achille Occheto and Tobias Pflüger, a German member of the European United Left (GUE/NGL) strongly disagreed.
Buša un Putina sanāksmes laikā viņš tomēr izteica priekšlikumu izvērst pretraķešu aizsardzības tīklu, tajā iekļaujot ASV, ES un Krieviju.
At the heart of the hearing were calls for EU members to liaise with one another and cooperate on European security and defence policy and within NATO.
Arī Polijas un Čehijas iedzīvotāji nav pārliecināti par to, vai tie no pretraķešu sistēmas uzstādīšanas gūs kādu labumu — aptaujas liecina, ka 57% poļu un 62% čehu ir pret to.
There was consensus from MEPs and defence experts that if EU members go alone and conclude agreements with the US this was undesirable and could lead to wider escalation.
Saskaņā ar 2002. gadā ASV un Krievijas parakstīto Stratēģisko uzbrukumu samazināšanas līgumu (SORT), abām pusēm līdz 2012. gadam jāsamazina raķešu galviņu daudzums līdz maksimāli 2200.
Jacek Saryusz-Wolski - the Polish European People's Party and European Democrats (EPP-ED) MEP who Chairs the foreign affairs committee said we must "avoid new dividing lines between member states".
Uzklausīšanas dalībnieku domas par to, vai Eiropas Savienība ir konkrēti apdraudēta, dalījās.
He called for closer dialogue with Russia.
Dr. Patricia Sanders , ASV Raķešu aizsardzības aģentūras izpilddirektore, kuru atbalstīja arī NATO pārstāvis Peter Flory , runāja par „reāliem un pieaugošiem draudiem”.
Karl Von Wogau (EPP-ED) - Chair of the security and defence subcommittee deplored the "deficit of information" on the issue and said there should be more cooperation with the Union, and with the US and within existing NATO structures.
Viņa norādīja, ka gudrāk ir izveidot aizsardzības sistēmu nekā veikt pretuzbrukumus.
He ended by saying that "to have 2 zones of different security in Europe is unacceptable".
Šī sistēma papildinātu NATO sistēmu un nodrošinātu pilnīgu aizsardzību tiem, kurus apdraud tālā rādiusa raķetes.
The threat of a new arms race and the "weaponisation" of space were two issues raised by Professor Dave Webb of Leeds University in the UK.
Itāļu deputāts Achille Occhetto no Socialistu grupas un vācu deputāts Tobias Pflüger no Kreiso grupas tomēr pauda šaubas par reālu draudu iespējamību.
He warned of "creating a costly system aimed at threat that might even not exist".