natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Eiropas Parlamenta rezolūcija par politiskajām represijām Kambodžā
European Parliament resolution on political repression in Cambodia
Eiropas Parlamenta rezolūcija par invaliditāti un attīstību
European Parliament resolution on disability and development
-//EP//TEXT TA 20060119 ITEMS DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT TA 20060119 ITEMS DOC XML V0//EN
Eiropas Parlaments vēlreiz aptur ostu pakalpojumu liberalizāciju
The European Parliament again puts a brake on the liberalisation of port services
Ostu pakalpojumu liberalizācijas plāni būs jāpārskata
Port Services plan rejected by Parliament
Ostu pakalpojumu "pakete", kā to dēvē ES žargonā, ir izraisījusi plašas pretrunas gan Parlamentā, gan arī citās institūcijās.
The port services package, as it is known in EU circles, has aroused a great deal of feeling and controversy both within and outside Parliament.
Priekšlikuma atbalstītāji uzskata, ka ostu pakalpojumu liberalizācija veicinās darbavietu veidošanos un izaugsmi.
For the proposal’s supporters, liberalising port services can contribute to job creation and growth.
Pretinieki ir pārliecināti, ka tas radīs milzīgus darbavietu zudumus un darba apstākļu pasliktināšanos.
Its opponents see it as being synonymous with huge job losses and worsening working conditions.
Kādēļ šīs pretrunas?
So what is it all about?
Jaunie noteikumi ļautu pakalpojumu sniedzējiem sniegt loču pakalpojumus kuģiem, kas ienāk ostā un atstāj to, sniedzot arī pietauvošanas, izkraušanas un pasažieru pakalpojumus (palīdzību, uzkāpjot uz kuģa un nokāpjot no tā).
The legislation would enable service providers to perform pilot services for ships entering and leaving port along with mooring, towing and handling services or to provide passenger services (helping with boarding and disembarking).
Eiropas Komisijas iesniegto tiesību aktu mērķis tādējādi ir modernizēt Eiropas ostas un veicināt to konkurenci, jo caur ostām pārvadā 90 % no ES iekšējās un arējās tirdzniecības apjoma.
The European Commission’s proposed bill aimed to modernise and strengthen the competitiveness of European ports, which are the conduit for 90% of trade between the European Union and its external partners.
Lai pilnībā izprastu, kas notika Strasbūrā, jāatskatās nesenā vēsturē.
A quick look back at recent history is needed in order to understand fully what happened in Strasbourg.
Pirmais mēģinājums liberalizēt šo nozari notika 2001. gadā.
The first attempt at liberalising this sector was made in 2001.
2003. gada 20. novembrī, pēc intensīvām pārrunām ar visām iesaistītajām pusēm, Parlaments noraidīja Komisijas iesniegto piedāvājumu.
On 20 November, 2003, following intense negotiations with all the parties concerned, Parliament rejected the Commission's proposal.
Galvenais strīda iemesls bija kuģu īpašniekiem sniegtā iespēja izmantot savu kuģu komandas kravas iekraušanai kuģos un izkraušanai no tiem (jeb paškraušana, ja lietojam tehnisko terminu).
The main bone of contention was the possibility of ship owners being able to use their own crews to load and unload ships (self-handling to use the technical term).
Vairākas politiskās grupas, it īpaši sociāldemokrāti, zaļie un Eiropas Apvienotās kreiso grupas deputāti, iebilda pret šādu risinājumu.
Several political groups, in particular Socialists, Greens and MEPs from the European United Left, opposed this measure.
Viņi pauda bažas, ka šāda iespēja pavērs durvis lētam, arodbiedrībās neiesaistītam darbaspēkam no trešām valstīm, kā dēļ daudz kvalificētu dokeru zaudētu darba vietas.
They feared that it would open the door to cheap, non-unionised labour from the third world and, into the bargain, would lead to major job losses among skilled dock workers.
Turklāt šāds lēmums nozīmētu arī draudus drošībai: kuģu apkalpei ne vienmēr ir šo uzdevumu veikšanai nepieciešamās prasmes — tas var radīt sarežģījumus un bīstamas situācijas.
Furthermore, it posed a safety threat: ships’ crews do not always have the skills needed to carry out tasks which can turn out to be difficult and dangerous.
Tādēļ tūkstošiem ostu strādnieku devās Strasbūras ielās, lai protestētu pret šo priekšlikumu.
As a result, thousands of dockers came on to the streets of Strasbourg to demonstrate their opposition to the proposal.
Pēc šīs sakāves Komisijas pārstāvjiem būs jāatgriežas pie saviem biroju galdiem.
After this defeat, the Commission had to go back to the drawing board.
Komisijas iesniegtais priekšlikums un it īpaši jautājums par paškraušanu neguva pietiekamu Parlamenta priekšsēdētāja un vairuma EP deputātu atbalstu.
But its proposal, particularly the issue of self-handling, did not find favour with Parliament’s President and the vast majority of MEPs.
Kā norādīja Parlamenta priekšsēdētājs Josē Borrels: " Mēs jau vienreiz teicām "nē".
As EP President, Josep Borrell, commented: “We said ‘no’ once before.
Tā [Komisija] nosūtīja direktīvu atpakaļ uz virtuvi, uzsildīja to un pasniedza to pašu ēdienu mums vēlreiz ."
It (the Commission) sent the directive back to the kitchen, reheated it and served up the same dish to us again.”
Šāda nostāja dominēja arī Parlamenta plenārsēžu zālē.
This was the prevailing feeling on Parliament’s benches.
"Komisija ir atsūtījusi mums jaunu dokumentu paketi ar „svaigu glazūru ”, bet zem tās atrodam to pašu ," sūkstījās Beļģiju pārstāvošā EP deputāte Marianna Tīsena ( Marianne Thyssen ), kas pārstāv Kristīgo demokrātu politisko grupu.
“The Commission has sent us a new package with a fresh coat of varnish, but underneath it’s the same thing”, lamented Belgian Christian Democrat Marianne Thyssen .
Franciju un Sociāldemokrātu politisko grupu pārstāvošais EP deputāts Žils Savarī ( Gilles Savary ) minēja " parlamentārās demokrātijas noliegšanu ", viņa kolēģis no Vācijas Vilhelms Ernsts Pjeciks ( Wilhelm Ernst Piecyk ) uzskatīja, ka direktīvai jānonāk " ostu atkritumu konteinerā ".
French Socialist Gilles Savary spoke of a “denial of parliamentary democracy” while the view of his German colleague, Wilhelm Ernst Piecyk, was that the directive “belongs in the dockside rubbish container.”
Zaļo politisko grupu pārstāvošais EP deputāts no Holandes Josts Langendijks ( Joost Lagendijk ) norādīja, ka šis priekšlikums ir " tipisks piemērs tiesību aktiem, kas rada vairāk problēmu, nekā atrisina ".
For the Dutch Green MEP, Joost Lagendijk, the proposal is “a typical example of legislation which creates more problems than it solves.”
Arī kreiso spārnu pārstāvošie EP deputāti bija tikpat kritiski noskaņoti un dēvēja iesniegto tekstu par " nevajadzīgi antisociālu un ekonomikai nedraudzīgu ".
Those MEPs furthest on the left were equally critical, calling the text “unnecessary, anti-social and hostile to the economy.”
Kā jau dažkārt notiek, kad sarežģīti jautājumi ietekmē Eiropas celšanas projektu, var izveidoties arī dīvainas alianses.
As sometimes happens in the case of complex issues affecting the European construction project, some strange alliances can be formed.
Tā notika arī šoreiz, kad Lielbritānijas konservatīvie EP deputāti balsojumā vienojās ar kreisā spārna pārstāvjiem.
Thus UK Conservative MEPs added their voices to those on the left.
Viņuprāt, liberalizācija nav nepieciešama, jo Lielbritānijā tā jau ir notikusi.
In their view, liberalisation was unnecessary as it had already occurred in the United Kingdom.
Savā atbalsta runā šai direktīvai viņš sacīja, ka ierosinātās izmaiņas nodrošinātu "augstāku ostas darbības efektivitāti un zemākas izmaksas patērētājiem, tajā pašā laikā garantējot brīvu piekļuvi tirgum".
Speaking in support of the directive, he said that in return for making a number of adjustments the directive would allow “greater efficiency in port operations and lower costs for consumers, while guaranteeing fair market access.”
Viņš arī norādīja, ka kuģu īpašnieki un pārvadātāji šo tiesību aktu projektu atbalstītu, jo tas viņiem sniegtu iespēju "izvēlēties labāko cenu un atteikties no monopoliem".
He also noted that ship owners and transporters are in favour of legislation which allows them to “select the best price and to break up monopolies.”
Arī Liberāļu grupas deputātu viedokļi šajā jautājumā krasi atšķīrās.
MEPs from the Liberal group were also sharply divided.
Daži atbalstīja G.Jarzembovska ierosinājumus, bet citi balsoja pret tiem.
Some supported Mr Jarzembowski’s proposals while others voted against.
Arī jūras pārvadājumu speciālistiem, ar kuriem regulāri konsultējās, šajā jautājumā bija dažādi viedokļi.
There were also divisions among the sea transport professionals who had been regularly consulted.
Viskritiskākie bija dokeri, kuru tūkstoši devās uz Strasbūru paust savu neapmierinātību.
Dockworkers were the most critical and they came in their thousands to Strasbourg to express their wrath.
Viņuprāt, Eiropas Komisija, nemainot savu nostāju kraušanas pakalpojumu jautājumā, ir pilnībā ignorējusi viņu prasības.
In their eyes, the European Commission, by maintaining its position on self-loading, had turned a deaf ear to their demands.
Kas notiks turpmāk?
What’s going to happen?
Tagad jārīkojas Eiropas Komisijai.
The ball is in the European Commission’s court.
Transporta komisārs Žaks Baro ( Jacques Barrot , Francija) balsojuma nobeigumā pieminēja, ka viņš " apspriedīsies ar citiem komisāriem, lai izdarītu secinājumus ”.
Jacques Barrot (France), the Transport Commissioner, said at the end of the vote that he “was going to consult with the other Commissioners in order to draw conclusions.”
Tomēr viņš skaidri norādīja, ka cer " turpināt darbu ar visām iesaistītajām pusēm, lai liktu pamatus Eiropas ostu politikai ".
However he made it clear that he hoped to “continue working with all those concerned to lay the foundations of a European ports policy.”
20060123STO04583 Transporta un tūrisma komiteja Eiropas Parlaments noraida likumprojektu par ostu pakalpojumu liberalizāciju
20060123STO04583 Transport and Tourism Committee More details about the plenary debate on port services
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060113BKG04268 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060113BKG04268 0 NOT XML V0//EN
Ekoloģiskās pārvaldības principi jāievēro arī Parlamentam
Eco-management also applies to Parliament
Priekšsēdētājs J.Borrels un ģenerālsekretārs Dž.Prīstlijs paraksta pazinojumu
Signature of the EP's Environmental declaration
Tautas gudrība vēsta, ka vienmēr jāsāk ar sava pagalma sakopšanu.
Popular wisdom has it that you should clean up your own back yard first.
Tieši tāpēc Parlamenta priekšsēdētājs Josē Borrels un ģenerālsekretārs Džulians Prīstlijs šodien parakstīja Eiropas Parlamenta paziņojumu par vidi, tādējādi Parlamentam apņemoties pielikt papildu pūles, lai darbotos un pārvaldītu savus resursus cik vien iespējams videi draudzīgi.
Thus today’s signing of the “European Parliament Environmental Statement” by Parliament’s President, Josep Borrell, and Secretary General Julian Priestley represents an undertaking to step up Parliament’s efforts to be as eco-friendly as possible in terms of managing its own activities and facilities.
Parlamenta trīs darba vietās - Briselē, Strasbūrā un Luksemburgā - pašlaik strādā vairāk nekā 5000 ierēdņu.
Parliament currently employs more than 5000 civil servants in its three workplaces in Brussels, Strasbourg and Luxembourg.
Viņi aizņem vairāk nekā 900 000 m² biroja telpu un katru gadu izmanto vairāk nekā 800 tonnas papīra.
It occupies more than 900,000m² of office space and uses over 800 tons of paper each year.
Parlamenta ikgadējais elektroenerģijas patēriņš izmaksā aptuveni 6 miljonus eiro.
On top of that, its annual electricity bill comes to around 6 million euros.
Tā kā Parlaments ir iesaistīts arī vides likumdošanā, ir īpaši svarīgi, lai savus principus Parlaments piemērotu arī savā "saimniecībā".
As Parliament is heavily involved in environmental legislation, it is a matter of applying the principles that it champions to its own “housekeeping”.
Parlaments pilnīgi noteikti nav gaidījis 2006. gada sākumu, lai sāktu pildīt savus Jaungada solījumus.
Parliament certainly hasn’t waited until the start of 2006 to make its own new year resolutions.
Vides aizsardzības pasākumi tiek īstenoti jau vairākus gadus, samazinot papīra un enerģijas patēriņu, šķirojot atkritumus un izmantojot videokonferenču sniegtās iespējas, lai samazinātu ceļojumu skaitu.
For several years measures have been taken to make savings through reducing paper consumption and energy use, by sorting waste material and by using videoconferencing as a way of cutting down on travel.
Tomēr vides paziņojuma parakstīšana šodien iezīmē sākumu pilnvērtīgai ilgtermiņa un strukturētai iekšējai politikai, kuras mērķis ir nodrošināt atbilstību EMAS (ekoloģiskās pārvaldības un audita plāna) standartiem.
However, today’s signing of the Environmental Statement marks the formal start of a proper long-term and structured internal policy which aims to meet European standards contained within EMAS (Eco-Management and Audit Scheme).
2006. gadā šī paziņojuma tekstu, kā arī visu Eiropas Parlamenta jauno vides pārvaldības sistēmu, pārbaudīs ārēja audita ietvaros, kura mērķis būs šīs sistēmas oficiāla reģistrācija saskaņā ar EMAS noteikumiem un norādījumiem.
During 2006, the text, along with the whole of the European Parliament’s new environmental management system, will be subjected to an external audit aimed at getting the system officially registered within the context of EMAS’s rules and regulations.
EMAS ir pārvaldības instruments, kuru Eiropas Savienība izveidoja 1990. gadā.
EMAS is a management tool that was devised by the European Union in the 1990s.
Sākotnēji šis plāns bija orientēts uz ražošanu, bet 2001. gadā tika paplašināts, attiecinot to arī uz visām citām nozarēm (tostarp valsts pārvaldi), lai sniegtu tām iespēju izvērtēt un pilnveidot savas darbības ietekmi uz apkārtējo vidi, kā arī saņemt EMAS reģistrāciju (līdz ar logotipu, kas norādītu, ka attiecīgā iestāde atbilst labākās prakses standartiem).
Initially aimed at industry, the scheme was widened in 2001 to cover all sectors of activity (including public administration) to enable them to assess and improve their environmental performance and to obtain EMAS registration (along with a logo which demonstrates that they are meeting best practice standards).
Eiropas Parlaments uzsāka darbu pie šī uzdevuma jau 2001. gadā, vispirms izvērtējot savas darbības ietekmi uz vidi un pēc tam uzstādot sev mērķus.
The European Parliament set to work on this task in 2001 by first of all assessing the environmental impact of its own activities and then by setting itself targets.
Visbeidzot 2005. gada decembrī Parlamenta prezidijs apstiprināja vides pārvaldības programmu (sadarbībā ar nelielu iekšējās vadības pārstāvju darba grupu).
Finally, in December 2005, its Bureau approved an environmental management programme (supported by a small internal management set-up).
Kad programma apstiprinās ārējā auditā, tās mērķis līdz 2006. gada beigām būs nokārtot Parlamenta EMAS reģistrāciju.
Following validation of the programme by an external audit, the aim is to get EMAS registration for Parliament by the end of 2006.
Formālajā dokumenta tekstā, kas tika parakstīts otrdien, priekšsēdētājs Borrels norādīja: "Eiropas Parlaments lepojas ar savu ticību ilgtspējīgas attīstības mērķiem un līdzsvarotai vides politikai, ko tas ir parādījis ar savu ieguldījumu Eiropas Savienības likumdošanas procesā.
In the formal text signed on Tuesday, President Borrell said, "The European Parliament is proud of the commitment to the goals of sustainable development and sound environmental policy that it has shown by its contribution to the law-making process in the European Union.
Tagad ekoloģiskās pārvaldības un audita plāns sniedz mums iespēju apliecināt savu uzticību šiem mērķiem arī praksē.
Now the Eco-Management and Audit Scheme offers us the opportunity to show our solidarity with these objectives in a practical way.
Šis vides paziņojums pauž Eiropas Parlamenta vēlmi nodrošināt, lai tā darbība atbilstu pašreiz labākajai vides pārvaldības praksei un nodarītu minimālu kaitējumu videi.”
This Environmental Statement is an expression of the European Parliament's will to ensure that its activities are consistent with best current practice in environmental management and cause a minimum of harm to the environment."
20060124STO04628 Eiropas Parlaments paraksta paziņojumu par vidi Ekoloģiskas pārvaldības un revīzijas plāns Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja
20060124STO04628 Signature of the EP's Environmental declaration The Eco-Management and Audit Scheme (EMAS): Environment, Public Health and Food Safety
Putnu gripa: EP deputāti aicina attīstīt informācijas apmaiņu un veikt plašākus pētījumus
Avian Flu: MEPs urge better communication, more research
Vēlamies zināt vairāk par putnu gripu!
More information needed on avian flu
Sveicot komitejā veselības un patērētāju tiesību aizsardzības komisāru Markosu Kiprianu ( Markos Kyprianou ), kurš bija ieradies, lai apspriestu ar putnu gripu saistītus jautājumus, K. Florencs izteica cerību, ka komisārs jūtoties labi, ņemot vērā viņa nesenos ceļojumus uz Ķīnu un Turciju, kur no putnu gripas miruši arī cilvēki.
Introducing Health and Consumer Protection Commissioner Markos Kyprianou, who came to discuss avian flu with the Committee, Mr Florenz said he hoped the Commissioner was well, given his recent visits to China and Turkey, where there have been human deaths from avian influenza.
Viņš norādīja, ka sabiedrībai trūkst informācijas par to, kādā veidā inficēšanās var notikt, un par drošības pasākumiem, ko ieviesusi ES.
He said that the public lacks clear information about how they can actually catch the disease and what safeguards are in place to protect the EU.
EP vēlējās noskaidrot, ko dara dalībvalstis, lai novērstu iespējamo vīrusa uzliesmojumu un nodrošinātu tūlītēju analīzi.
MEPs were very keen to hear what measures are being taken at national level to contain any outbreak of the virus and to perform real-time analysis.
Komisārs sacīja, ka " ES ir vislabāk sagatavotais reģions pasaulē, bet darāmā joprojām ir daudz, mēs nevaram atļauties slīgt pašapmierinātībā ."
The Commissioner said "the EU is still the best prepared region in the world but there is still a lot to do, we can't allow complacency."
Viņš aicināja dalībvalstis uzlabot informācijas apmaiņu un būt modrām.
He urged Member States to improve information exchange and keep alert.
Viņš piekrita komitejas locekļu viedoklim, ka izpēte ir ļoti nozīmīga, un tieši tādēļ no 100 miljoniem eiro, ko Eiropas Komisija ir solījusi putnu gripas apkarošanas pasākumiem ārpus ES, 20 miljoni novirzīti izpētes projektiem.
He agreed with committee members that research is very important, which is why of the 100 million euros the European Commission is pledging to support the fight against avian influenza outside the EU, 20 million is committed to research projects.
Uz jautājumu, kā tieši ar šo slimību var inficēties un vai ES pilsoņiem jājūtas apdraudētiem, M. Kiprianu paskaidroja, ka termiski apstrādātā gaļā šī slimība nevar būt, turklāt ES slimi putni jebkurā gadījumā tirgū nenonāk, līdz ar to " šo divu faktoru kombinācija garantē mūsu drošību ".
To those MEPs who asked exactly how the disease could be contracted and in what danger EU citizens stand, Mr Kyprianou said that well-cooked meat doesn't contain the disease and in any case, in the EU, sick birds don't get onto the market so "the combination of the two makes it safe."
Viņš sacīja, ka daudzas konstatētās problēmas radušās, saskaroties ar jēlu gaļu, asinīm un slimiem dzīvniekiem.
He said that many of the problems had arisen from the handling of raw meat, blood and sick animals.
Minot kā piemēru kādu gadījumu Turcijā, kad maltītes gatavotājs saslima, bet cilvēki, kas to ēda nesaslima, M. Kiprianu norādīja: " Ja cilvēki ir mācīti ievērot personīgās higiēnas noteikumus…mazgāt rokas," iespēja saslimt ir mazāka.
Noting that in one Turkish case, someone preparing the meal got sick but the people eating it didn't fall ill, "If people are educated to follow personal hygiene rules...to wash their hands" risks would be reduced.
20060125STO04674 Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs Eiropas Komisijas Veselības un patērētāju tiesību aizsardzības ģenerāldirektorāts Eiropas Komisija, ģenerāldirektorāts, Kopīgais pētniecības centrs Eiropas Komisija, dzīvnieku veselība un labturība Europe prepares its defences against bird flu
20060125STO04674 Committee on the Environment, Public Health and Food Safety European Agency for Disease Prevention and Control European Commission, Health & Consumer Protection DG European Commission, Directorate General, Joint Research Centre European Commission, Animal Health and Welfare Europe prepares its defences against bird flu
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060120IPR04556 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060120IPR04556 0 NOT XML V0//EN
Saulainas debesis ES pasažieriem
Sunny skies for EU passengers
Eiropas Kopienu Tiesa nolemj par labu pasažieriem
Court of Justice backs air passenger rights
Vai jums kādreiz ir bijušas problēmas ar avioreisiem?
Have you had problems with flights?
Vai reisu aizkavēšanās un atcelšana nav izjaukusi jūsu plānus?
Have long delays and flight cancellations upset your plans?
Eiropas Kopienu Tiesas nesen pieņemtais lēmums par kompensācijām pasažieriem, kuru reisi ir atcelti vai ilgi aizkavējušies, situāciju, cerams, būtiski uzlabos.
A recent ruling by the European Court of Justice concerning compensation for passengers bumped off flights or faced with long delays could bring significant improvements.
Tiesa atbalstīja noteikumus, par kuriem bija vienojušies Parlamenta pārstāvji un ministri un kuru mērķis ir labāka pasažieru aizsardzība.
The Court lined up behind rules agreed by the Parliament and ministers which aim to provide better protection to passengers.
Eiropas Parlamenta Transporta komitejas priekšsēdētājs Paolo Kosta ( Paolo Costa ) atzinīgi novērtēja Tiesas lēmumu, norādot, ka ES tiesību akti ir būtiski veicinājuši aviopasažieru tiesības gadījumos, ja lidojums ir atcelts vai ilgi kavējies, kā arī, ja pasažierim liegts iekāpt lidmašīnā.
Paolo Costa, the Chairman of the European Parliament's Transport Committee welcomed the Court's decision, noting that the legislation has introduced big improvements to air passenger rights in the EU in the event of flight cancellation, denied boarding or long delays.
Noteikumi par kompensācijām pasažieriem tika ieviesti 2005. gada februārī, bet Eiropas Zemu cenu aviolīniju asociācija ( ELFAA ) un Starptautiskā gaisa transporta asociācija ( IATA ) apstrīdēja tos Lielbritānijas tiesās, apgalvojot, ka noteikumi ir diskriminējoši un ierobežo patērētāju izvēli.
The rules to provide compensation to passengers were introduced in February 2005, but were challenged in the British court by the European Low Fares Airline Association (ELFAA) and the International Air Transport Association (IATA), which claimed the legislation was discriminatory and limits consumer choice.
Asociācijas norādīja, ka tiesību normas ir ne tikai diskriminējošas pret aviopārvadātājiem salīdzinājumā ar dzelzceļu, prāmjiem un autobusiem, bet arī ir pretrunā ar Monreālas Konvenciju — starptautisku līgumu, kas reglamentē aviosabiedrību atbildību reisa aizkavēšanās gadījumā.
They asserted that in addition to unduly discriminating against air carriers when compared with rails, ferries and buses, the law also contravenes the Montreal Convention, the international treaty regulating the liability of the airlines in case of delay.
Lielbritānijas Augstākā tiesa pieprasīja ES tiesai nolēmumu par to, vai šie noteikumi par kompensācijām ir pretrunā ar ES tiesībām.
The British High Court asked the EU court to rule on whether the legislation does infringe EU rules.
Aviolīniju asociācijas Eiropas Kopienu Tiesā atbalstu neguva, jo tā lēma, ka "pasažieri, kuru reisi ir atcelti vai ilgi kavējas, ir atšķirīgā stāvoklī, lielākā mērā atkarīgi no transporta salīdzinājumā ar pasažieriem, kas izmanto citus transporta veidus un ir nonākuši līdzīgā situācijā."
The airline associations got cold comfort at the Court of Justice, which ruled that "passengers whose flights are cancelled or subject to a long delay are in an objectively different situation from that of the passengers on the other means of transport in the event of incidents of the same nature."