natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tā tas ir “neslavas celšanas tiesāšanās tūrisma” gadījumā.
This is the situation with 'libel tourism'.
Atšķirības valstu tiesību aktos par neslavas celšanu un īpaši juridiskie noteikumi attiecībā uz kaitējumu un tiesību aizskārumu noved pie izdevīgākas jurisdikcijas izvēles, prasītājam neslavas celšanas lietā izvēloties tās dalībvalstis, kurās ir stingrāki likumi vai precedentu tiesības attiecībā uz neslavas celšanu, proti, valstis, kurās pierādīšanas pienākums ir apgriezta virziena.
Differences between national libel laws and the special jurisdiction rules in tort and delict cases lead to 'forum shopping' where plaintiffs are able to file their libel suits in the Member State with the most stringent defamation law or case-law, notably in countries with a reversed burden of proof.
Vai Komisija var paskaidrot savu nostāju attiecībā uz savstarpējas atzīšanas, “neslavas celšanas tiesāšanās tūrisma” un vārda un plašsaziņas līdzekļu brīvības saistību?
Could the Commission explain its position on the relation between mutual recognition, 'libel tourism' and the protection of freedom of expression and freedom of the media?
Vai Komisija uzskata par pieņemamu un ilgtspējīgu situāciju, kurā atbildētāji, piemēram, žurnālisti, izdevēji, zinātnieki utt., tiek tiesāti citās dalībvalstīs, kurās to darbi netika publicēti, tikai tā iemesla dēļ, ka viņu publikācijas ir pieejamas internetā vai tās var iegādāties tiešsaistē prasītāja mītnes valstī?
Does the Commission find it an acceptable and sustainable situation in which defendants, i.e. journalists, publishers, scientists etc., are faced with lawsuits in other Member States than the Member State where they published their work, simply because the publication is also accessible on the Internet or can be ordered online in the plaintiff's country of residence?
Vai Komisija iesniegs jaunu priekšlikumu, lai novērstu nepilnības šajā jautājumā Roma II regulā?
Will the Commission commit to bringing forward a new proposal to fill the gap on this issue in the Rome II Regulation?
Vai Komisija būtu ar mieru izpētīt iespēju pieņemt tiesību aktu, lai nodrošinātu ES pilsoņiem juridisku noteiktību, nosakot, ka juridiskais pamats cilvēku saukšanai pie atbildības par neslavas celšanu saistībā ar viņu paziņojumiem var būt tikai publikācijas izcelsmes valsts tiesību akti, vienlaicīgi ievērojot likumīgās tiesības aizsargāt savu reputāciju?
Would the Commission be willing to examine possible legislative action to ensure the protection of legal certainty for EU citizens entailing that the legal basis used for prosecuting people for libel on the basis of statements they have made can only be found in the legislation of the country in which the publication originated whilst respecting the legitimate right of reputation of the defendant?
Kāda ir Komisijas nostāja attiecībā uz atbildētājiem neslavas celšanas lietās, kuriem būs jāsaskaras ar ārkārtīgi dārgiem tiesas procesiem valstīs ar apgrieztu pierādīšanas pienākumu, kuri būs spiesti atvainoties un panākt izlīgumus, maksājot kompensācijas, vienkārši tā iemesla dēļ, ka prasītājs juties “personīgi aizskarts un emocionāli cietis”?
What is the Commission's position on libel defendants, facing the prospect of extremely expensive legal proceedings in countries with a reversed burden of proof, feeling compelled to issue apologies and reach settlements with compensation, simply because the plaintiff claims to feel 'personally harassed and emotionally damaged'?
Kādas iniciatīvas Komisija būtu ar mieru uzņemties, lai garantētu vārda brīvību un preses brīvību gan fiziskām personām, gan juridiskām personām Eiropā, tajā pašā laikā nodrošinot likumīgas tiesības aizsargāt savu reputāciju?
What initiatives would the Commission be willing to take to guarantee the freedom of expression and freedom of the press for both natural and legal persons in Europe whilst guaranteeing the legitimate right to reputation?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0046/2010
Question for oral answer O-0046/2010
Reglamenta 115. pants
Rule 115
Verts/ALE grupas vārdā
on behalf of the Verts/ALE Group
ALDE grupas vārdā
on behalf of the ALDE Group
S&D grupas vārdā
on behalf of the S&D Group
GUE/NGL grupas vārdā Temats: Likumprojekts par Izraēlas NVO
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Draft bill on Israeli NGOs
Izraēlas valdība 2010. gada 14. februārī balsoja par atbalstu tiesību akta projektam „Likumprojekts par informācijas izpaušanas prasībām personām, kuras saņem atbalstu no ārvalstu politiskām struktūrām — 2010”.
On 14 February 2010 the Israeli Government voted to support a legislative bill entitled the 'Bill on disclosure requirements for recipients of support from a foreign political entity – 2010'.
Pēc sākotnējās balsošanas Kneseta 2010. gada 17. februāra plēnumā paredzēts, ka drīzumā notiks galīgā balsošana par šo likumprojektu.
After having passed a preliminary vote in the Knesset plenum on 17 February 2010, this bill is scheduled to be brought for a full vote soon.
Pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir paudušas nopietnas bažas par šo likumprojektu, ar kuru prasa reģistrēt visus ārvalstu finansējuma saņēmējus, kuri līdzekļus saņem, lai veiktu politisko darbību Izraēlā saskaņā ar politisko partiju reģistru.
Civil society organisations have expressed their serious concern over this bill which requires registering all recipients receiving foreign funding for the purpose of 'political activity' in Israel under the political parties’ registrar.
Jēdziena „politiskā darbība” definīcija ir ļoti neskaidra, iekļaujot visas darbības, kuru mērķis ir ietekmēt sabiedrisko domu Izraēlā vai jebkuru personu jebkurā valdības struktūrā attiecība uz jebkādiem Izraēlas valsts iekšpolitikas vai ārpolitikas jautājumiem.
It provides a vague definition of 'political activity' which covers all activities that aim to influence public opinion in Israel or to influence any actor within any governmental authority regarding any of the elements of domestic or external policies of the State of Israel.
Ja šo likumprojektu pieņems, tas skars daudzas pilsoniskās sabiedrības organizācijas Izraēlā un okupētajās palestīniešu teritorijās, tostarp vides un miera uzturēšanas grupas un cilvēktiesību organizācijas.
The bill, if adopted, would affect a broad range of civil society organisations in Israel and the occupied Palestinian Territories, including environmental and peace groups as well as organisations promoting human rights.
Lai gan vairums attiecīgo organizāciju jau ir reģistrētas kā apvienības un regulāri un pilnībā ievērojot pārredzamības principu ziņo par visu saņemto finansējumu, šo organizāciju statusa pārdefinēšana par politiskām partijām var tās publiski deleģitimizēt, palielināt valsts pārraudzību attiecībā uz to darbībām un apdraudēt to labdarības/no nodokļiem atbrīvoto struktūru statusu, kas var arī liegt ārvalstu līdzekļu devējiem turpināt finansējuma piešķiršanu šīm organizācijām.
Although the vast majority of the organisations concerned are already registered as associations and report regularly with full transparency on all funding they receive, the redefinition of their status under 'political parties' may publicly de-legitimise them, increase state monitoring of their activities, and undermine their charity/tax exempts status, which may also render it impossible for foreign donors to continue their funding.
Ja šo likumprojektu neievēro, var uzlikt soda naudu vai pat ieslodzīt cietumā.
Non-compliance with the bill may result in fines or even imprisonment.
Parlaments 2010. gada 10. marta rezolūcijā ( P7_TA(2010)0054 ) jau pauda bažas par spiedienu uz NVO, ar ko saistībā tika izstrādāts R. Goldstone ziņojums un tika sāktas pārbaudes izmeklēšanas, kā arī šajā rezolūcijā Parlaments aicināja visu iesaistīto pušu iestādes atturēties no visiem pasākumiem, kas ierobežo sabiedrisko organizāciju darbību.
In its resolution of 10 March 2010 ( P7_TA(2010)0054 ), Parliament already expressed its concern about pressure placed on NGOs that had contributed to the elaboration of the Goldstone Report and were involved in follow-up investigations, and called on authorities on all sides to refrain from any measures restricting the activities of these organisations.
Ņemot vērā to, ka ES tieši finansē Izraēlas cilvēktiesību organizācijas un rīkojas saskaņā ar pašnoteiktām pamatnostādnēm par cilvēktiesību aizstāvju aizsardzību, kāda būs augstās pārstāves/Komisijas priekšsēdētāja vietnieces reakcija uz iepriekš minēto likumprojektu?
Taking into account the fact that the EU provides direct funding to human rights organisations in Israel and acts according to its own guidelines on the protection of human rights defenders, how will the High Representative/Vice President of the Commission react to the above-mentioned bill?
Kāda var būt šā tiesību akta ietekme uz Eiropas finansējuma piešķiršanas kārtību un uz Izraēlas un Palestīnas pilsoniskās sabiedrības organizācijām?
What might be the consequences of this legislation for European funding and the implications for Israeli and Palestinian civil society organisations?
Kā šis tiesību akts ietekmēs ES un Izraēlas attiecības, jo īpaši saistībā ar asociācijas nolīgumu?
How will this legislation affect the relationship between the EU and Israel, within the context of the Association Agreement in particular?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0047/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0047/10
Temats: Regula par grupālo atbrīvojumu mehānisko transportlīdzekļu nozarē
Subject: Motor Vehicle Block Exemption Regulation
Komisija 2002. gadā pieņēma Regulu par grupālo atbrīvojumu mehānisko transportlīdzekļu nozarē (Komisijas Regula (EK) Nr. 1400/2002 ), jo tā uzskatīja, ka mehānisko transportlīdzekļu nozarē nav jāpiemēro regula par vispārējo vertikālo vienošanos grupālo atbrīvojumu (Komisijas Regula (EK) Nr. 2790/1999 ).
In 2002 the Commission adopted the MVBER (Commission Regulation (EC) No 1400/2002 ) because it considered that the motor vehicle sector should not be brought within the general vertical agreements block exemption regulation (Commission Regulation (EC) No 2790/1999 ).
Komisija uzskatīja, ka ir vajadzīgi īpaši noteikumi, lai risinātu Komisijas pamanītās nozares problēmas saistībā ar konkurenci, jo īpaši oligopola stāvokli Eiropas automobiļu tirgū.
It considered indeed that specific provisions were needed to address particular competition problems it had identified in this sector, namely an oligopolistic situation in the European car market.
Regula par grupālo atbrīvojumu mehānisko transportlīdzekļu nozarē zaudēs spēku 2010. gada 31. maijā.
The MVBER will expire on 31 May 2010.
Komisija plāno no 2013. gada 1. jūnija uz sākotnējo tirgu (t.i., jaunu automobiļu pirkšanas un pārdošanas tirgu) attiecināt vispārējo režīmu, savukārt uz otrreizējo tirgu joprojām attieksies īpaša regula.
The Commission intends to bring the primary market (i.e. the market for purchase and sale of new vehicles) into the general regime on 1 June 2013, whereas the after sales market will still have a specific regulation.
Kādi tirgus analīzes rezultāti Komisijai liek secināt, ka sākotnējais tirgus pašreiz ir konkurētspējīgs un ka otrreizējais tirgus joprojām ir nestabils?
Which results of market analysis led the Commission to conclude that the primary market is currently competitive and the after sales market is still problematic?
Kā Komisija vērtē spēku samēru starp automobiļu ražotājiem un automobiļu tirgotājiem saistībā ar spēkā esošo regulu par grupālo atbrīvojumu mehānisko transportlīdzekļu nozarē un ierosināto tiesisko regulējumu?
How does the Commission evaluate the balance of power between car manufacturers and car dealers under the current MVBER and under the proposed legislative framework?
Vai iesaistītie dalībnieki atrodas vienkāršā vai kolektīvā dominējošā stāvoklī?
Are there players with a simple or collective dominant position?
Kā Komisija plāno uzraudzīt tirgus spējas attīstību sākotnējā un otrreizējā tirgū?
How does the Commission intend to monitor the evolution of market power in the primary and after sales markets?
Kādus pasākumus Komisija ir paredzējusi veikt, ja tiek konstatēts, ka tieši sākotnējā tirgus konkurētspēja ir būtiski pasliktinājusies?
Which measures does the Commission envisage should it appear that the competitive conditions, in particular in the primary market, have significantly worsened?
Kāda ir jaunā tiesiskā regulējuma sagaidāmā ietekme uz patērētājiem, jo īpaši attiecībā uz cenām un piedāvātajiem nosacījumiem?
What is the expected impact of the new legislative framework on consumers, in particular as regards prices and conditions offered?
Kurus viedokļus, kas no ieinteresētajām personām saņemti apspriežu laikā, Komisija plāno iekļaut galīgajā tiesiskajā regulējumā?
Which comments received from stakeholders, particularly during the consultations, does the Commission intend to incorporate in the final legislative framework?
Vai Komisija ir ar mieru ierosināt tiesību aktu saskaņošanu izplatīšanas jomā, piemēram, grozot direktīvu par tirdzniecības pārstāvjiem (Padomes Direktīva 86/653/EEK ), lai nodrošinātu, ka uz visiem tirgotājiem attiecas vienādi augsta līgumiskā aizsardzība visās ES dalībvalstīs?
Does the Commission agree to consider proposing harmonising legislation in the area of distribution, for instance by amending the Commercial Agency Directive (Council Directive 86/653/EEC ), in order to ensure that all dealers benefit from the same high level of contractual protection in every EU Member State?
OV L 336, 29.12.1999., 21. lpp.
OJ L 336, 29.12.1999, p.
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0048/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0048/10
Temats: Ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes un spēcīgāka ekonomikas pārvaldība (tostarp eiro pārvaldība) stratēģijas "Eiropa 2020" kontekstā
Subject: Broad Economic Policy Guidelines and enhanced economic governance (including the governance of the euro) in the context of the Europe 2020 Strategy
Komisija 2010. gada 27. aprīlī pieņēma priekšlikumu Padomes ieteikumam par dalībvalstu un Eiropas Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm stratēģijas „Eiropa 2020” īstenošanai, un sagaidāms, ka 2010. gada maija vidū Komisija iesniegs konkrētus priekšlikumus par to, kā uzlabot un stiprināt ekonomikas politikas koordinēšanu un pārraudzību Eiropas Savienībā, jo īpaši starp vienotās valūtas zonas dalībvalstīm.
On 27 April 2010, the Commission adopted a recommendation for a Council Recommendation on broad guidelines for the economic policies of the Member States and the Union for implementing the Europe 2020 strategy, and it is expected to come forward in mid-May 2010 with concrete proposals on how to improve and strengthen economic policy coordination and surveillance in the Union, in particular among Member States belonging to the single currency area.
Kā Komisija ir iecerējusi panākt, lai ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes būtu saistošākas, tiktu stingrāk kontrolētas un īstenotas?
How does the Commission intend to strengthen the commitment, monitoring and implementation of the BEPGs?
Kā tā nodrošinās dalībvalstu parlamentu un Eiropas Parlamenta aktīvu līdzdalību daudzpusējas uzraudzības procesā?
How will it ensure an active role of the national parliaments and the European Parliament in the multilateral surveillance process?
Kādus tieši papildu instrumentus Komisija plāno ieviest, lai pilnveidotu Stabilitātes un izaugsmes paktu un izstrādātu pastāvīgu sistēmu makroekonomikas krīzes novēršanai?
Which concrete additional instruments is the Commission foreseeing to complement the SGP and to work towards a permanent macro-economic crisis prevention framework?
Kādas izmaiņas instrumentos Komisija apsver, lai stiprinātu daudzpusējas uzraudzības sistēmu?
Which instrument changes is it considering so as to strengthen the multilateral surveillance framework?
Vai Komisija ir gatava ierosināt ES grafiku un kopīgas prognozes valstu budžeta procedūrām?
Is the Commission ready to propose an EU calendar and common forecast assumptions for national budget processes?
Vai tā ir gatava ierosināt sekundāros tiesību aktus, kas ļautu noteikt saistošāku sistēmu plašākai un rūpīgākai daudzpusējai uzraudzībai?
Is it ready to propose secondary legislation in order to establish a more binding framework for wider and deeper multilateral surveillance?
Kāda būtu makroekonomikas krīzes novēršanas sistēmas juridiskā būtība un nosacījumu prasības?
What would be the legal nature and the conditionality requirements of the macro-economic crisis prevention framework?
Kādi, no Komisijas viedokļa, būtu Komisijas un Parlamenta pienākumi darba grupā, ko 2010. gada martā izveidoja Eiropadome ar mērķi uzlabot ekonomikas pārvaldību Eiropas Savienībā?
What role does the Commission see for the Commission and the Parliament in the task force established by the European Council in March 2010 in order to improve economic governance in the Union?
Papildus priekšlikumiem par spēcīgāku ekonomikas koordinēšanu kā vēl Komisija plāno atjaunot uzticību Eiropas bankām un finanšu tirgiem, nostiprināt pilsoņu ticību Eiropas projektam un izvairīties no protekcionisma un nacionālisma tendencēm, ko joprojām veicina problemātiska un pretrunīga ekonomikas attīstība Eiropas Savienībā?
In addition to the proposals for enforced economic coordination, how is the Commission planning to rebuild trust in European banks and financial markets, to strengthen citizens’ trust in the European project and to avoid protectionist and nationalistic tendencies growing due to the challenging and diverging economic developments inside the Union?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0049/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0049/10
Temats: Kredītreitinga aģentūras
Subject: Credit rating agencies
Lai gan visas ES iestādes atzīst kredītreitinga aģentūru negatīvo lomu pašreizējās krīzes izraisīšanā (COM(2008)0704), ES ir piešķīrusi šīm aģentūrām tiesības izvērtēt ne tikai uzņēmējdarbību, bet arī dalībvalstu ekonomiku.
Despite the fact that all EU institutions recognise the negative role played by credit rating agencies in the current crisis (COM(2008)0704), the EU has granted to the latter the right to evaluate not only businesses but also Member States’ economies.
Regulā (EK) Nr. 1060/2009 tā vietā, lai ierobežotu kredītreitinga aģentūru darbību, būtībā tiek formalizētas un pastiprinātas to funkcijas.
Regulation (EC) No 1060/2009 , instead of restricting the activities of CRAs, in essence, formalises and upgrades their functions.
Tikmēr ir kļuvis zināms, ka kredītreitinga aģentūras ne tikai neparedzēja augsta riska kredītu tirgus krīzi, bet arī nespēja objektīvi novērtēt kredītrisku saistībā ar virkni finanšu skandālu.
At the same time, credit rating agencies have failed not only to predict the subprime crisis but also to objectively measure the credit risk in a series of financial scandals.
Turklāt neskaitāmas sūdzības no uzņēmumiem visā pasaulē par kredītreitinga aģentūru veikto izspiešanu attiecībā uz maksām norāda, ka kredītreitinga aģentūrām lielā mērā ir raksturīga nepārredzamība.
Moreover, the numerous complaints from businesses around the world about extortion on the part of CRAs as regards fee payments, indicate that a considerable degree of opacity characterises CRAs.
Ņemot vērā to, ka ES un tās dalībvalstīm ir politiski nepieņemami un no ekonomikas viedokļa riskanti izmantot privātu uzņēmumu veiktus kredītu novērtējumus un pieļaut, ka kredītreitinga aģentūras pilda funkcijas ekonomikas jomā, kuras nekādā gadījumā nevajadzētu uzticēt privātiem uzņēmumiem, kādas tūlītējas darbības Padome plāno veikt, lai atņemtu kredītreitinga aģentūrām tiesības novērtēt dalībvalstu ekonomiku?
Given that it is politically unacceptable and economically risky for the EU and its Member States to take into account credit assessments of private companies and also to have CRAs perform economic functions which should under no circumstances be in the hands of private firms, what immediate action does the Council intend to take in order to remove the right of CRAs to evaluate the economies of Member States?
Kāda ir Padomes nostāja šajā jautājumā?
What is the Council's position on this?
Pašlaik lielākās kredītreitinga aģentūras ir ASV aģentūras.
At present, the major rating agencies are US-based.
Kāda ir Padomes nostāja jautājumā par publiskas Eiropas Kredītreitinga aģentūras izveidi, lai pārvarētu interešu konfliktus, kas kavē kredītu novērtēšanas procesu?
What is the Council's position on a public European Credit Rating Agency in order to overcome conflicts of interest which impair the credit rating process?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0050/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0050/10
Temats: Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 20. februāra Direktīvas 2008/6/EK īstenošana
Subject: Implementation of Directive 2008/6/EC of the European Parliament and of the Council of 20 February 2008
Atbilstoši 2008. gada 20. februāra Direktīvas 2008/6/EK noteikumiem Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus pilnīga izveide jāpabeidz līdz 2010. gada 31. decembrim.
In accordance with the provisions of Directive 2008/6/EC of 20 February 2008 the accomplishment of the internal market in Community postal services is to be completed by 31 December 2010.
Līdz ar to pasta pakalpojumu tirgus kļūs pieejams ikvienam pasta operatoram.
This will make the postal services market accessible to any operator.
Tirgus pieejamība jebkuram operatoram nav vienīgais svarīgais šajā direktīvā iekļautais noteikums, jo tā arī skaidri uzliek par pienākumu dalībvalstīm aizsargāt labus darba apstākļus un ievērot universālo pakalpojumu sniegšanas pienākumu, un šis ir aspekts, ko gan dalībvalstis, gan Komisija ignorē.
The accessibility of the market to any operator is not the only significant provision contained in the directive, which also clearly instructs Member States to protect good working conditions and meet universal service obligations, something which they and the Commission seem to be ignoring.
Turklāt, kā noteikts šīs direktīvas I pielikumā, saistībā ar Direktīvas 97/67/EK 3. pantā paredzētajām saistībām dalībvalstīm ir jāveic attiecīgi pētījumi par universālo pakalpojumu saistību neto izmaksu aprēķināšanu un veidu, kāds izvēlēts šādu neto izmaksu atgūšanai vai finansēšanai.
Moreover, as stated in Annex I to the directive, referring to the obligations set out in Article 3 of Directive 97/67/EC , Member States should provide appropriate studies concerning the calculation of the net costs of universal service obligations and the way chosen to ensure the recovery or the financing of such net costs.
Kad Komisija sagaida, ka dalībvalstis veiks šādus pētījumus?
When does the Commission expect the Member States to deliver such studies?
Vai Komisija veiks pasta tirgus atvēršanas ietekmes novērtējumu, kā to paredz Lisabonas līguma 9. pants (horizontālā sociālā klauzula)?
Will the Commission provide an impact assessment of the opening-up of the postal market, on the basis of Article 9 (horizontal social clause) of the Lisbon Treaty?
Vai Komisija var garantēt, ka pasts tiks savākts no klientiem un piegādāts tiem visur, tostarp attālos reģionos, vismaz piecas reizes nedēļā, kā to nosaka pienākums sniegt universālos pakalpojumus?
Can the Commission guarantee that mail will be collected and delivered to and from customers everywhere, including in remote rural areas, at least five days a week, in accordance with the universal service obligation?
Kā Komisija nodrošinās, ka dalībvalstis aizsargā augsto sociālās aizsardzības līmeni, kāds patlaban ir pasta darbiniekiem gan valsts, gan privātajā sektorā, un ka visi šīs nozares operatori ievēros un īstenos visus darba un sociālos nosacījumus, tostarp pašlaik dalībvalstīs spēkā esošās sociālā nodrošinājuma shēmas.
How will the Commission ensure that Member States safeguard the high level of social conditions enjoyed by postal workers in both the public and private sectors and that all employment and social conditions, including social security schemes currently in force at national level, will be observed and implemented by all operators in this sector?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0051/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0051/10