natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dažas dalībvalstis ir ieviesušas ierobežojošus pasākumus, un viena no dalībvalstīm ir aicinājusi grozīt direktīvu, norādot, ka izmaiņas ir nepieciešamas, lai vērstos pret šīs direktīvas ļaunprātīgu izmantošanu.
Some Member States have introduced restrictive measures, and one has called for the modification of the Directive, claiming that changes are necessary in order to tackle abuse of the Directive.
Tā kā šādi ierobežojumi vēl vairāk mazinātu starptautiskajos cilvēktiesību instrumentos atzītās tiesības uz ģimenes dzīvi, vai Komisijas rīcībā ir dati par šo jautājumu un vai kāda dalībvalsts ir sniegusi informāciju, kas apstiprinātu šāda veida šaubas?
Considering that any such restrictions would further limit the right to family life as recognised in the international human rights instruments, does the Commission possess data on the matter, or has any Member State provided data to substantiate these concerns?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000016/2012
Question for oral answer O-000016/2012
Zivsaimniecības komiteja komitejas vārdā Temats: Regulā par KPN un kvotām 2012. gadam noteiktie pasākumi, kas pārsniedz LESD 43. panta 3. punkta darbības jomu
on behalf of the Committee on Fisheries Subject: Measures in the TAC and Quotas Regulation for 2012 exceeding the scope of Article 43(3) TFEU
Padome 2011. gada 16. decembrī panāca politisku vienošanos par zvejas iespējām nākamajam gadam, proti, tā kā ir stājies spēkā LESD, tad, pamatojoties uz tā 43. panta 3. punktu, ir jāpieņem trešā regula par KPN un kvotām.
On 16 December 2011, the Council reached a political agreement on the fixing of fishing opportunities for the following year – the third ‘TAC and quotas’ Reg. to be adopted since the entry into force of the TFEU, on the basis of Art. 43(3) thereof.
Šajā pantā noteiktā procedūra neparedz iesaistīt Parlamentu, un to var attiecināt vienīgi uz „zvejas iespēju noteikšanu un piešķiršanu”, bet ne uz visiem pārējiem pasākumiem, kuri vērsti uz KZP mērķu sasniegšanu un kuri jāpieņem saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, kā noteikts 43. panta 2. punktā.
The procedure provided for in this art., which does not involve Parliament, can only be applied to the mere ‘fixing and allocation of fishing opportunities’ to the exclusion of all other measures aimed at the pursuit of the objectives of the CFP, which must be adopted in accordance with the OLP as specified in Art. 43(2).
Taču jau trešo gadu pēc kārtas Komisija, pamatojoties uz regulu par KPN un kvotām, ir izvēlējusies ierosināt un Padome ir izvēlējusies pieņemt, pasākumus, kuri nepārprotami pārsniedz to pasākumu darbības jomu, kurus ir iespējams pieņemt saskaņā ar 43. panta 3. punktu; starp šiem pasākumiem ir tādi svarīgi tehniski pasākumi kā zvejas aizliegums vai ierobežošana noteiktās zonās un periodos, zvejas dziļuma ierobežošana un īpašas prasības saistībā ar zvejas rīkiem.
However, for the third consecutive year, the Commission has chosen to propose, and the Council has chosen to adopt, in the framework of the TAC and quotas Reg., measures which clearly exceed the scope of those which it is possible to adopt on the basis of Art. 43(3), including important technical measures, such as prohibition or restriction zones and periods, restricted fishing depths, and specific requirements related to fishing gears.
Tā kā LESD 43. panta 2. punktā ir noteikts, ka parastā likumdošanas procedūra ir juridiskais pamats visiem pasākumiem, kuri vērsti uz KZP mērķu sasniegšanu, 43. panta 3. punkts ir uzskatāms par izņēmumu, tāpēc tas būtu jāinterpretē precīzi.
As Article 43(2) TFEU providing for the ordinary legislative procedure is the legal basis for all measures pursuing the objectives of the CFP, Article 43(3) remains an exception and should thus be interpreted strictly.
Kā Padome var attaisnot tik plašu 43. panta 3. punkta interpretāciju, attiecinot šo punktu nevis tikai uz zvejas iespēju noteikšanu un piešķiršanu, bet arī uz citiem pasākumiem, jo īpaši pasākumiem, kuri iepriekš tika iedalīti tehnisku pasākumu kategorijā saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 4. panta 2. punkta g) apakšpunktu?
How can the Council justify a broad interpretation of Article 43(3) that extends it to cover items other than the mere fixing and allocation of fishing opportunities, in particular measures previously categorised as technical measures within the meaning of Article 4(2)(1)(g) of Council Regulation (EC) No 2371/2002?
Ar kuru(-iem) LESD noteikumu(-iem) Padome var pamatot to, ka regulas par KPN un kvotām 3. apsvērumā ir iekļauta atsauce par „dažiem funkcionāliem nosacījumiem”, kas saistīti ar „zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu”?
On the basis of which provision(s) in the TFEU can the Council justify the insertion in Recital 3 of the TAC and Quotas Regulation of a reference to ‘certain conditions functionally linked (...) to (the fixing and allocation of fishing opportunities)’?
Vai Padome ir paredzējusi arī turpmākajās regulās par KPN un kvotām iekļaut pasākumus, kuri jāpieņem, pamatojoties uz 43. panta 3 punktu, bet kuri nav uzskatāmi par „zvejas iespēju noteikšanas un piešķiršanas” pasākumiem?
Is it the Council’s intention to keep including measures going beyond the mere ‘fixing and allocation of fishing opportunities’ in future TAC and quotas regulations adopted on the basis of Article 43(3)?
Vai Padome tiešām solās nodrošināt, ka neatkarīgi no tā, kādas jaunas procedūras varētu tikt piemērotas saskaņā ar notiekošo KZP reformu, šāda veida tehnisko pasākumu pieņemšana būs pilnībā atbilstoša LESD un ka tiks ievērotas Parlamenta prerogatīvas?
Is the Council genuinely committed to ensuring that whichever new procedures might be put into place in the framework of the ongoing CFP reform, the adoption of this type of technical measures will be fully in line with the TFEU and respect the prerogatives of Parliament?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000017/2012
Question for oral answer O-000017/2012
Kā Komisija var attaisnot tik plašu 43. panta 3. punkta interpretāciju, attiecinot šo punktu nevis tikai uz zvejas iespēju noteikšanu un piešķiršanu, bet arī uz citiem pasākumiem, jo īpaši pasākumiem, kuri iepriekš tika iedalīti tehnisku pasākumu kategorijā saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 4. panta 2. punkta g) apakšpunktu?
How can the Commission justify a broad interpretation of Article 43(3) that extends it to cover items other than the mere fixing and allocation of fishing opportunities, in particular measures previously categorised as technical measures within the meaning of Article 4(2)(1)(g) of Council Regulation (EC) No 2371/2002?
Ar kuru(-iem) LESD noteikumu(-iem) Komisija var pamatot to, ka regulas par KPN un kvotām 3. apsvērumā ir iekļauta atsauce par „dažiem funkcionāliem nosacījumiem”, kas saistīti ar „zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu”?
On the basis of which provision(s) in the TFEU can the Commission justify the insertion in Recital 3 of the TAC and quotas Regulation of a reference to ‘certain conditions functionally linked (...) to (the fixing and allocation of fishing opportunities)’?
Vai Komisija ir paredzējusi arī turpmākajās regulās par KPN un kvotām iekļaut pasākumus, kuri jāpieņem, pamatojoties uz 43. panta 3 punktu, bet kuri nav uzskatāmi par „zvejas iespēju noteikšanas un piešķiršanas” pasākumiem?
Is it the Commission’s intention to keep including measures going beyond the mere ‘fixing and allocation of fishing opportunities’ in future TAC and quotas regulations adopted on the basis of Article 43(3)?
Vai Komisija tiešām solās nodrošināt, ka neatkarīgi no tā, kādas jaunas procedūras varētu tikt piemērotas saskaņā ar notiekošo KZP reformu, šāda veida tehnisko pasākumu pieņemšana būs pilnībā atbilstoša LESD un ka tiks ievērotas Parlamenta prerogatīvas?
Is the Commission genuinely committed to ensuring that whichever new procedures might be put into place in the framework of the ongoing CFP reform, the adoption of this type of technical measures will be fully in line with the TFEU and respect the prerogatives of Parliament?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000018/2012
Question for oral answer O-000018/2012
GUE/NGL grupas vārdā Temats: Iespējamo interešu konfliktu novēršana, ES ierēdņiem stājoties darbā ārpus ES iestādēm
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Preventing potential conflicts of interest when EU officials are taking up jobs outside the EU institutions
Pārredzamības un ētikas noteikumu lobēšanas alianse ( ALTER-EU ) 2011. gada novembrī publicēja pētījumu par iespējamiem interešu konfliktiem, ES ierēdņiem stājoties darbā ārpus ES iestādēm.
In November 2011 the Alliance for Lobbying Transparency and Ethics Regulation (ALTER-EU) published a study about the potential conflicts of interest when EU officials take up jobs outside the EU institutions.
Šajā pētījumā ALTER-EU minēja vairākus piemērus, kad ES ierēdņi stājas lobistu amatos, kas var radīt interešu konfliktus.
In the study ALTER-EU cites a number of examples of EU officials taking up lobbying jobs, which could lead to a risk of conflicts of interest.
Tomēr saskaņā ar pētījumu neviens no minētajiem ES ierēdņiem netika atturēts no stāšanās šādā amatā pēc zināma laika posma, t. i., pēc apdomāšanās perioda.
However, according to the study, none of the EU officials mentioned was prevented from accepting such a post after a certain period of time, i.e. a ‘cooling-off period’.
Pētījumā norādīts, ka vairāk nekā 50 % no vecākajām amatpersonām un/vai lobistiem, kuri strādā četrās lielākajās lobēšanas konsultāciju aģentūrās Briselē, iepriekš ir strādājuši ES iestādēs.
According to the study, more than 50% of the senior and/or lobby staff working at four of the biggest lobbying consultancies in Brussels have previous experience inside EU institutions.
Ņemot vērā iepriekš minētā pētījuma piemērus, vai Komisija piekrīt, ka šajā jomā ir vajadzīgi stingrāki noteikumi, piemēram, nosakot apdomāšanās periodu, kurā bijušie ES ierēdņi nedrīkstētu stāties lobistu amatos, kas saistīti ar viņu iepriekšējo darbu ES iestādē?
With the examples from the above-mentioned study in mind, does the Commission agree that more regulation in this area is needed, e.g. by installing a cooling-off period in which former EU officials will not be allowed to take up lobbying jobs involving their former institution?
Īpaši ņemot vērā komisāra M. Šefčoviča komentārus, kas pausti AFCO 2010. gada uzklausīšanā saistībā ar viņa apstiprināšanu amatā, ko Komisija ir darījusi, lai risinātu iespējamos interešu konfliktus, ES ierēdņiem stājoties darbā ārpus ES iestādēm?
With particular reference to the comments of Commissioner Šefčovič at the AFCO confirmation hearing in 2010, what progress has the Commission made in tackling the potential conflicts of interest when EU officials take up jobs outside the EU institutions?
Kā Komisija nodrošina, ka ES iestādēs saņemtā konfidenciālā informācija un gūtā pieredze netiek izmantota privātiem mērķiem?
How does the Commission ensure that confidential information and experience gained within the EU Institutions is not used for private gain?
Visbeidzot, vai Komisija sekos Apvienotās Karalistes valdības piemēram, kas savā tīmekļa vietnē publicē atjauninātu sarakstu, norādot amatu rotācijas gadījumus vai vismaz tos gadījumus, kad iesaistītas vecākās amatpersonas?
Finally, will the Commission follow the example of the UK government, which publishes an up-to-date list of revolving door cases, or at least those involving top officials, on its website?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000019/2012
Question for oral answer O-000019/2012
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja komitejas vārdā Temats: Zaļās jostas iniciatīva
on behalf of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety Subject: Green Belt initiative
Eiropas Zaļā josta ir unikāla 12 500 km gara josla, kas savieno 24 valstis pa bijušā "dzelzs priekškara" līniju, kurā, daudzus gadus paglābušies no cilvēku darbībām, ir raduši patvērumu apdraudētu sugu dzīvnieki un augi.
The European Green Belt is a unique strip running for over 12 500 km and connecting 24 countries along the former ‘Iron Curtain’ where, undisturbed by human activities for many years, endangered animals and plants species have found refuge.
Zaļās jostas iniciatīvas mērķis ir izveidot ekoloģisko tīklu, kas aptvertu daudzas dažādas ekosistēmas un bioloģiskās daudzveidības dzīvotnes no Barenca jūras līdz Melnajai jūrai, kas varētu būt simbols pārrobežu sadarbībai dabas saglabāšanas un ilgtspējīgas reģionālās attīstības jomā un iespēja saglabāt Eiropas kopīgo dabas mantojumu.
The Green Belt initiative aims at creating an ecological network spanning many different ecosystems and habitats for biodiversity, from the Barents Sea to the Black Sea, which could represent a symbol for transboundary cooperation in nature conservation and sustainable regional development and for the preservation of Europe’s shared natural heritage.
Kādā veidā Komisija atbalsta Zaļās jostas iniciatīvu?
How is the Commission supporting the Green Belt initiative?
Vai Komisija plāno finansēt pārrobežu projektus un darbības, sadarbojoties arī ar valstīm, kas nav ES sastāvā, lai saglabātu, aizsargātu un pilnveidotu Eiropas Zaļo jostu?
Does the Commission plan to finance transboundary projects and activities, also in cooperation with non-EU countries, aimed at the conservation, protection and development of the European Green Belt?
Kādas iniciatīvas Komisija ir īstenojusi vai plāno, lai abpus bijušajam "dzelzs priekškaram" veicinātu sabiedrības informētību par Zaļās jostas iniciatīvu?
What initiatives is the Commission undertaking or planning to raise public awareness of the Green Belt initiative on the two sides of the former Iron Curtain?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000020/2012
Question for oral answer O-000020/2012
Juridiskā komiteja komitejas vārdā Temats: Direktīvas priekšlikums par kolektīvo tiesību pārvaldību
on behalf of the Committee on Legal Affairs Subject: Proposal for a directive on collective rights management
Komisija ir sniegusi viedokli par kolektīvo tiesību pārvaldību kopš 90. gadu vidus un par šo jautājumu ir publicējusi daudzus dokumentus, paziņojumus un dokumentu kopumus, kuriem sekoja šīs tēmas sabiedriska apspriešana (cita starpā 2004., 2007., 2009. un 2011. gadā).
The Commission has consulted on the question of rights management since the mid-nineties and has published a series of documents, communications and papers addressing this issue, followed by public consultations (inter alia in 2004, 2007, 2009 and 2011).
Parlaments jau aicināja izstrādāt Kopienas nostādnes attiecībā uz autortiesību un blakustiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijām 2004. gada 15. janvāra rezolūcijā, 2007. gada 13. marta rezolūcijā par Komisijas 2005. gada 18. oktobra Ieteikumu par likumīgu mūzikas tiešsaistes pakalpojumu autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārrobežu pārvaldījumu un 2008. gada 25. septembra rezolūcijā par likumīgu mūzikas tiešsaistes pakalpojumu autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārrobežu pārvaldījumu.
Parliament already called for a Community framework for collective management societies in the field of copyright and neighbouring rights in its resolution of 15 January 2004, then in its resolutions of 13 March 2007 on the Commission Recommendation of 18 October 2005 on collective cross-border management of copyright and related rights for legitimate online music services and of 25 September 2008 on collective cross-border management of copyright and related rights for legitimate online music services.
Šajā sasaukumā Parlaments no atkārtoja savu aicinājumu, cita starpā 2011. gada 12. maija rezolūcijā par kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošanu un 2010. gada 22. septembra rezolūcijā par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu iekšējā tirgū.
In this term the Parliament repeated its calls, inter alia, in its resolutions of 12 May 2011 on unlocking the potential of cultural and creative industries and of 22 September 2010 on enforcement of intellectual property rights in the internal market.
Komisija ir atkārtoti paziņojusi savos dokumentos un darba programmā, ka tā kā stratēģisko iniciatīvu pieņems priekšlikumu izveidot tiesisko regulējumu autortiesību kolektīvam pārvaldījumam, lai darītu iespējamu daudzteritoriālu un Eiropas mēroga licencēšanu.
The Commission has repeatedly announced in its documents and work programme that it will adopt, as a strategic initiative, a proposal to create a legal framework for the collective management of copyright to enable multi-territorial and pan-European licensing.
Komisija 2011. gada stratēģijā par intelektuālā īpašuma tiesībām (IĪT) apņēmās iesniegt priekšlikumus 2011. gadā.
In its 2011 IPR Strategy the Commission promised to submit proposals in 2011.
Nesen, paziņojumā par izaugsmes pētījumu ( AGS ) 2012. gadā tā paziņoja, ka 2012. gada pirmajā ceturksnī tiks iesniegts operatīvs nākamais priekšlikums, par kuru līdz 2012. gada beigām Parlaments un Padome panāks vienošanos.
Most recently it announced, in the Communication on Annual Growth Survey 2012, that a ‘fast-track future proposal’ was to be made in the first quarter of 2012, with agreement being reached by Parliament and the Council by the end of 2012.
Juridiskā komiteja ir vairākkārt apspriedusi nepieciešamību izstrādāt kolektīvo tiesību pārvaldības priekšlikumu, tostarp strukturālā dialoga laikā ar Komisiju un autortiesību darba grupas sanāksmēs.
The Committee on Legal Affairs has debated the need for a proposal on collective rights management on a number of occasions, including in the context of the structural dialogue with the Commission and in the framework of its Working Group on Copyright.
Kādā datumā Komisija ir paredzējusi iesniegt tiesību akta priekšlikumu par kolektīvo tiesību pārvaldību un kāda būs šā priekšlikuma darbības joma?
What date is envisaged for the Commission’s submission of the legislative proposal on collective rights management and what will be its scope?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000021/2012
Question for oral answer O-000021/2012
PPE grupas vārdā Temats: Nelegālā derību slēgšana un organizētā noziedzība - sadarbības nolīgumi tirdzniecības un tieslietu jomā ar trešām valstīm
on behalf of the PPE Group Subject: Illegal betting and organised crime - commercial and judicial cooperation agreements with third countries
Šā gada vasaras Olimpisko spēļu Londonā un Eiropas futbola čempionāta Polijā un Ukrainā izdošanos varētu nopietni apdraudēt gan dopinga gadījumi, gan nelegāla derību slēgšana, proti, problēma, kas pieaug satraucošā ātrumā dalībvalstīs un visā pasaulē.
The success of this year’s Summer Olympic Games in London and European Football Championship in Poland and Ukraine could be seriously compromised both by cases of doping and by illegal sport betting, a problem which is growing at an alarming rate in the Member States and across the globe.
Globālās uzņēmējdarbības vērtība šajā jomā tiek lēsta aptuveni EUR 385 miljardi gadā; tas ir uzskatāms par ļoti lielu tirgu, kas radīts, lai starptautiskās kriminālās organizācijas varētu iedzīvoties, daudzos gadījumos tiešsaistē reģistrējot likmes par atsevišķiem sporta pasākumiem tīmekļa vietnēs, kurās attiecībā uz katrām sacensībām nav noteikti azartspēļu ierobežojumi.
Global business in this sector has been estimated at EUR 385 billion per year; this represents an enormous market created to enrich transnational criminal organisations which, in many cases, collect online bets on fixed sporting events through websites that do not set gambling limits for each competition.
ES iestādes veic atbilstošos pasākumus, lai kontrolētu un uzraudzītu aizdomīgās spēles, pieņemot optimālu azartspēļu licenču sistēmu.
EU authorities are taking adequate steps to control and monitor suspicious matches by adopting an appropriate system of gambling licences.
Tomēr citu valstu šajā jomā pieņemtie tiesību akti (it īpaši Tālo Austrumu valstu tiesību akti) joprojām nešķiet apmierinoši, ko apliecina fakts, ka Interpols 2010. gada pasaules čempionāta laikā par nelegālām azartspēlēm veica vairāk kā 5000 arestu Singapūrā, Malaizijā, Ķīnā, Honkongā un Taizemē.
However, other countries’ legislation in this area (particularly in the Far East) still appears to be unsatisfactory, as evidenced by the fact that during the 2010 World Cup Interpol made more than 5 000 arrests for illegal gambling in Singapore, Malaysia, China, Hong Kong and Thailand.
Ņemot vērā šo situāciju, vai Komisija varētu precizēt:
In the light of this situation, could the Commission clarify:
1. kādus pasākumus trešās valstis, kas risina sarunas par brīvo tirdzniecību ar ES, ir veikušas policijas sadarbības jomā attiecībā uz nelegālo derību slēgšanu?
1. what measures third countries negotiating free trade agreements with the EU have undertaken in the field of police cooperation in relation to illegal bets?
2. vai nolīgumos ar trešām valstīm ir noteikti minimālie standarti par tiešsaistes pakalpojumiem, kas jo īpaši attiecas uz azartspēlēm?
2. whether agreements with third countries lay down minimum standards for online services specifically related to gambling?
3. vai tā uzskata, ka pateicoties tādas ES īpašās valstu ekspertu darba grupas izveidei, kas strādātu roku rokā ar pakalpojumu sniedzējiem un iestādēm, var izmeklēt derību slēgšanu par sporta sacensībām, uzņemties pašreiz notiekošo uzraudzību (līdzīgi kā UEFA preventīvās trauksmes modelis) un atklāt nelegālās tiešsaistē un ārpus tās darbojošās aģentūras visā pasaulē, lai efektīvi atbalstītu tiesību īstenošanu un tiesu iestādes cīņā pret organizēto noziedzību, naudas atmazgāšanu un nelegālajām azartspēlēm?
3. whether it believes that the creation of an EU task force of national experts – working in conjunction with operators and authorities – would make it possible to investigate bets on sporting events, undertake ongoing monitoring (along the lines of the UEFA Preventive Alarm model) and identify illegal online and offline agencies around the world, so as to provide effective support for law enforcement and judicial authorities in the fight against organised crime, money laundering and illegal gambling?
4. kādas iniciatīvas ir veiktas vai tiks veiktas, lai garantētu sporta godīgumu, aizsargātu ES patērētājus, nodrošinot tiesiskas derību slēgšanas iespējas un atbildīga totalizatora darbību, un turpinātu nopietni virzīties uz priekšu cīņā pret nelegālo derību slēgšanu?
4. what initiatives have been, or will be, undertaken in order to guarantee integrity in sport, protect EU consumers through legal betting and responsible gaming, and continue to make serious inroads in the fight against illegal betting?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000022/2012
Question for oral answer O-000022/2012
PPE grupas vārdā Temats: Trešo valstu tiesību aktu eksteritoriāla ietekme un ES datu aizsardzības tiesību akti
on behalf of the PPE Group Subject: Extra-territorial impact of third-country legislation and EU data protection laws
Trešo valstu tiesību aktiem var būt eksteritoriāla ietekme, kas tiešā veidā skar uzņēmumus un pilsoņus ES.
Third-country legislation may have an extra-territorial impact directly affecting companies and citizens within the EU.
Šādi tiesību akti var būt pretrunā ar ES tiesību aktiem, piemēram, datu aizsardzības jomā, kur Medicare Act , FATCA , FISA un Patriot Act pieprasa Eiropā uzglabātus personas datus iesniegt ASV varas iestādēm.
Such legislation may clash with EU legislation, for example in the field of data protection where the Medicare Act, FATCA, FISA and the Patriot Act require the submission of personal data stored in Europe to the US authorities.
Vai Komisija uzskata, ka trešo valstu tiesību akti, piemēram, šie iepriekš minētie ASV tiesību akti, praksē var būt pārāki par attiecīgajiem ES datu aizsardzības tiesību aktiem un tiesībām un garantijām, ko tie sniedz pilsoņiem un uzņēmumiem?
Does the Commission consider that third-country legislation, such as these examples of US legislation, can effectively overrule relevant EU data protection legislation and the rights and guarantees it provides for citizens and businesses?