natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Slovēnija reģionu pazīst ļoti labi, pateicoties kopējai vēsturei un ciešajām ekonomiskajām un cita veida saitēm ar Rietumbalkānu valstīm.
Slovenia knows the region very well because of our common history and has close economic and other ties with the Western Balkan states.
Slovēnijas zināšanas par šo reģionu un kopā gūtā pieredze ir liela priekšrocība.
Slovenian knowledge and shared experiences in the region are a big advantage for it during the presidency.
Politikā mēs ne vienmēr izvēlamies starp labu un labāku risinājumu.
In politics we do not always choose between the good and better solution.
Kosovas neatkarības pasludināšana atbalsojās visā pasaulē.
The proclamation of Kosovo's independence had repercussions around the world.
Tā iedragāja arī ES vienotību — attiecībā uz EULEX misijas nosūtīšanu uz Kosovu un ES Padomes kopējo nostāju, kurā teikts, ka katrai valstij par Kosovas atzīšanu jālemj individuāli.
So did the unity of the EU regarding sending the EULEX mission to Kosovo and the common position of the Council, that each country would decide individually whether to recognise Kosovo.
Situācija uzlabosies, kad visi dalībnieki pieņems tos pašus spēles noteikumus, kas noveda pie mierpilnas un veiksmīgas ES attīstības pēc Otrā pasaules kara.
The situation will improve when all participants adopt the same rules of the game that led to a peaceful and successful development of the EU after WW2.
Nacionālās identitātes respektēšanai un vēlmei izlīgt un sadarboties ir jākļūst par dažādu nāciju un minoritāšu sadzīvošanas pamatu šajā Eiropas daļā.
Respecting national identity and a willingness to reconcile and cooperate have to become the basis for living together for different nations and minorities in this part of Europe.
Tas ļaus ES iestādēm strādāt efektīvāk un pārredzamāk, tālāk paplašināt Eiropas Savienību un piešķirs nozīmīgāku lomu Eiropas Parlamentam un nacionālajiem parlamentiem.
It enables a more effective and transparent working of the EU's institutions, further enlargements and gives a more important role to the EP and national parliaments.
Tas arī nodrošina spēcīgu ārpolitiku ar kopēja diplomātiskā dienesta atbalstu.
It also establishes a strong foreign policy with the support of a common diplomatic service.
Ko lietas labā var darīt Eiropas Parlaments?
How can the EP contribute?
Vēzis kļūst par ES galveno veselības problēmu.
Cancer is becoming the main health problem in the EU.
Šobrīd jau katrs trešais iedzīvotājs riskē saņemt šo neaptīkamo diagnozi.
Today already every third citizens can reckon to this unpleasant diagnosis.
Mums steidzami jārīkojas!
We have to act urgently!
Eiropas Parlaments var izstrādāt likumus cīņai pret vēzi, kā arī sadarboties ar Padomi, Komisiju un nacionālajiem parlamentiem.
It can also strengthen the political will for better cooperation with the Council and the Commission as well as with national parliaments.
Viena no galvenajām idejām ir Eiropas Vēža operatīvās grupas izveide.
One of the key ideas is the establishment of a European Cancer Task Force.
Veselība ir dalībvalstu kompetencē, taču dažus jautājums veiksmīgi var atrisināt tikai Eiropas līmenī.
Health is in the competence of the member states but some issues can be solved successfully only at the European level.
Arī iedzīvotāji no Eiropas sagaida rīcību.
Also citizens expect European action.
20080225STO22153 Alojz Peterle Jaunā ES prezidentvalsts Slovēnija atklāj Eiropas Starpkultūru dialoga gadu Intervija ar Slovēnijas premjerministru Janez Janša Jacek Saryusz-Wolski: Serbijas un Kosovas nākotne ir Eiropas Savienībā
20080225STO22153 Alojz Peterle Slovenia's EU Presidency inaugurates Year of Intercultural Dialogue Slovenia's Janša ready to solve Kosovo impasse The future of Serbia and Kosovo lies in the EU - Saryusz-Wolski
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080107STO17490 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080107STO17490 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111STO18361 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111STO18361 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080204STO20426 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080204STO20426 0 NOT XML V0//EN
Atzīmējot pusgadsimta jubileju Strasbūrā 2008. gada 12. martā, Parlamenta priekšsēdētājs Hans-Gert PÖTTERING atgādināja — Eiropas Parlaments savas tiesības ir izcīnījis soli pa solim.
The European Parliament celebrated its 50th anniversary on 12 March 2008 in Strasbourg during its plenary session.
Tas 1958. gada 19. martā sāka kā Parlamentārā asambleja ar 142 pārstāvjiem, kas bija norīkoti no 6 valstīm.
The President of the European Parliament, Hans-Gert Pöttering , the President-in-office of the Council and Prime Minister of Slovenia, Janez Janša and European Commission President José Manuel Barroso addressed the House.
"Šodien mēs esam 785 deputāti un pārstāvam 27 valstis.
This background note details the evolution of what was the European Assembly of 142 nominated Members with just four official languages and is now the directly elected European Parliament, with Members speaking 23 languages.
Mēs pārstāvam septiņas politiskās grupas un vairāk nekā 150 politiskās partijas.
The European Parliamentary Assembly met for its constituent meeting in Strasbourg on 19 March 1958 with simple consultative powers.
Mēs pieņemam tiesību aktus un lemjam par budžetu.
The European Parliament of 2008 has wide decision-making powers on legislation, the budget and control and scrutiny of the European Commission.
Mēs pārraugām Eiropas Komisijas darbu un ievēlam tās priekšsēdētāju.
In fact, the European Parliament is unique in the world.
Mēs pārstāvam gandrīz 500 miljonus Eiropas Savienības pilsoņu," priekšsēdētājs uzsvēra.
There is no other directly elected supra-national parliament with such wide-ranging power.
Ja tiks ratificēts Lisabonas līgums, pēc vēlēšanām 2009. gada jūnijā Eiropas Parlamentā būs 751 deputāts.
Once and if the Lisbon Treaty is ratified, the European Parliament, following the elections in June 2009, will be composed of 751 MEPs with its powers once more enlarged.
Galvenie notikumi un lēmumi kopš 1994. gada
The European Parliament in action - key events and legislation since Parliament enjoyed co-decision powers with the Council
Pašreizējais sasaukums (2004.–2009. gads)
Current parliamentary term:
Patēriņa kredīts
Consumer credit legislation adopted
Eiropas Parlaments apstiprina direktīvu par patēriņa kredītiem.
Parliament adopted a directive aiming to stimulate the European market while still protecting consumers.
Eiropas Parlaments pirmajā lasījumā atbalsta vienošanos par viesabonēšanas pakalpojumiem.
The Regulation was adopted by an overwhelming majority to ensure that consumers can benefit from cheaper roaming.
Regula nosaka pakalpojumu cenu ierobežojumus, līdz ar to vismaz 140 miljoniem mobilo telefonu lietotājiem ļaujot samazināt izmaksas, zvanot vai saņemot zvanus ārzemēs.
Thanks to an agreement brokered by the European Parliament, this new law cuts the cost of making and receiving mobile telephone calls while abroad in the EU, for at least 140 million users.
Deputāti kritizē daudzu dalībvalstu nepietiekamo sadarbību ar Parlamentu.
The draft regulation on REACH (Registration, Evaluation and Authorisation of CHemicals).
Ostu pakalpojumu liberalizācija
Services Directive adopted
Eiropas Parlaments otro reizi noraida projektu direktīvai par ostu pakalpojumu liberalizāciju.
The services directive which aims to facilitate the provision of cross-border services by removing obstacles to the free movement of services in the internal market reached its final stage with the European Parliament approving the Council common position with minor changes.
Vairāki deputāti prasa izstrādāt jaunu priekšlikumu, kas ostām garantētu godīgu konkurenci.
The final position adopted by Parliament broadly reflects the Parliament's first reading position achieving a balance between competition and social protection.
Eiropas Parlaments atbalsta REACH jeb ķimikāliju likumprojektu.
The European Parliament for a second time torpedoed proposals on market access to port services.
Deputāti panāk, ka viskaitīgākajām vielām jāiesniedz plāns par aizstāšanu, bet, ja alternatīvas nav, jāuzrāda pētniecības plāns.
It gave the green light for the introduction of an EU-wide blacklist of airlines that do not meet safety requirements.
Pakalpojumu direktīva
Software Patents rejected
Eiropas Parlaments direktīvu atbalsta otrajā lasījumā, izdarot tikai nelielus grozījumus dalībvalstu kopējā nostājā, kas saturiski atbilst Eiropas Parlamenta pirmajā lasījumā izstrādātajai redakcijai.
This decision, supported by 648 MEPs on 680 who voted, reflected disagreement between MEPs and the Council: Members sought a way to avoid the granting of patents on pure software, while protecting inventions using computer programmes.
Nedrošo aviokompāniju saraksts
Tony Blair launches UK Presidency in the EP
Eiropas Parlaments atbalsta plānu ieviest visai Eiropas Savienībai vienotu nedrošo aviokompāniju sarakstu.
Tony Blair makes a speech to the European Parliament to launch the UK Presidency of the EU (second half of 2005).
1999.–2004. gada sasaukums
1999-2004 Parliamentary term:
Pagaidu komiteja par jūras drošību
Temporary committee on improving safety at sea
Pēc kuģa Prestige avārijas Eiropas Parlaments izveido pagaidu komiteju.
Following the Prestige disaster, the European Parliament decided to set up a temporary committee.
Pilnvaru beigās tā aicina rīkoties, lai uzlabotu jūras drošību.
In its final report, MEPs called for the creation of a European maritime safety area.
Seko vairāki tiesību akti.
Port services, rejection
Parlaments pirmo reizi noraida ostu pakalpojumu liberalizācijas direktīvu.
MEPs rejected, by 209 in favour, 229 against and 16 abstentions, the text, proposed by the conciliation committee, on the liberalisation of port services.
Eksperimentu ar dzīvniekiem aizliegums
Ban on animal testing known as cosmetics directive
Parlaments apstiprina direktīvu, kas aizliedz eksperimentus ar dzīvniekiem kosmētikas ražošanā.
MEPs approved a directive to outlaw animal tests for finished cosmetics products throughout the EU as of 2004.
Atjaunojamās enerģijas
Renewable Energy
Pieņemta direktīva, kas paredz mērķi atjaunojamo enerģiju īpatsvaram no kopējā enerģijas patēriņa — 12 % līdz 2010. gadam.
The Directive on renewable energy sources set a target of 12% of energy consumption from renewables for the EU-15 by 2010.
Vēlāk tiks noteikts augstāks mērķis — 21 %.
With the 2004 enlargement, the EU's overall objective became 21%.
1994.–1999. gada sasaukums
It also constitutes an essential part of the measures needed to comply with the Kyoto Protocol.
Eiropas Parlaments prasa izveidot neatkarīgu ekspertu komiteju pārkāpumu pārbaudei Eiropas Komisijā.
Parliament approves by 319 in favour, 157 against and 54 abstentions, a resolution to set up a committee of independent experts.
Komiteja savus slēdzienu dara zināmus 15. marta ziņojumā.
On 15 March, the committee delivers its final report and denounces Commission's responsibility.
Nākamajā dienā Žaka Santēra ( Jacques Santer ) vadītā Komisija demisionē.
The day after, the Jacques Santer Commission resigns.
Telekomunikāciju tirgus liberalizācija
Legal protection of industrial designs and models
EP apstiprina virkni tiesību aktu par telekomunikāciju tirgus atvēršanu ES.
With a series of legislative acts, the telecommunications market was opened up to competition across the Union.
Pēc Eiropas Parlamenta prasības direktīvā iekļauta prasība garantēt iedzīvotājiem pamatpakalpojumus par pieejamu cenu (vispārējie pakalpojumi).
MEPs persuaded, inter alia , Council to introduce a requirement for Member States to ensure that all users have access to a basic set of quality services at a reasonable cost (universal service obligation).
Pagaidu izmeklēšanas komiteja par govju trakumsērgu
Temporary committee of inquiry on BSE
Parlamenta pagaidu izmeklēšanas komiteja pieņem ziņojumu ar 79 ieteikumiem govju trakumsērgas jeb spongiformās encefalopātijas apkarošanai.
MEPs adopt the final report of the temporary committee of inquiry set up in 1996 and make 79 recommendations to combat BSE.
Eiropas Parlamenta pilnvaru attīstība
8 May 1985, Ronald Reagan addressees the European Parliament in Strasbourg
1958. gada 19. marts
19 March 1958
Apspriežu pilnvaras
Consultative power
1962. gada 30. marts
30 March 1962
1970. gada 22. aprīlis
22 April 1970
Budžeta pilnvaras
Budgetary powers
1973. gada 15. oktobris
15 October 1973
Padome pieņem lēmumus, lai uzlabotu sadarbību ar EP, noslēdzot tirdzniecības līgumus un veicot apspriešanos ar Parlamentu, t.i., Parlamentam īstenojot padomdevēja pilnvaras.
Council adopts measures to improve its relations with the EP as regards the conclusion of trade agreements and improvements to the procedure for consulting the Assembly.
1974. gada 9. un 10. decembris
9 and 10 December 1974
Parīzes sammitā nolemj ieviest tiešas vispārējas EP vēlēšanas .
The Paris Summit decides on election to EP by direct universal suffrage .
Tiešas vēlēšanas
Direct election
1975. gada 4. marts
4 March 1975
Pēc plašāku budžeta pilnvaru iegūšanas tiek ieviesta saskaņošanas procedūra.
Joint declaration establishing a conciliation procedure following increase in the Assembly's budgetary powers.
1975. gada 22. jūlijs
22 July 1975
Briselē paraksta līgumu, kas papildina finanšu noteikumus iepriekšējos līgumos.
Signature in Brussels of the Treaty amending certain financial provisions of the treaties.
1976. gada 20. septembris
20 September 1976
Briselē pieņem lēmumu par Asamblejas pārstāvju tiešām vispārējām vēlēšanām.
Adoption in Brussels of the Act concerning the election of the representatives of the Assembly by direct universal suffrage.
Lēmums par EP tiešām vēlēšanām
EP direct election act
1984. gada 14. februāris
14 February 1984
Spinelli projekts.
Spinelli project
1987. gada 29.–30. jūnijs
29-30 June 1987
Eiropas Savienības Padome Briselē.
European Council in Brussels.
Pirmo reizi Eiropas Savienības Padomi pirms tās sēdes uzrunā EP priekšsēdētājs.
For the first time, the European Council is addressed by the President of the EP before the start of its proceedings.
Dalība Briseles sammitā.
Participation in Brussels Summit
1987. gada 1. jūlijs
1 July 1987
Spēkā stājas Vienotais Eiropas akts (VEA).
Entry into force of Single European Act (SEA).
Nosaukums "Eiropas Parlaments" kļūst oficiāls.
"EP" title now official.
Ievieš sadarbības procedūru (tiesības uz otro lasījumu) un piekrišanas procedūru (EP piekrišana vajadzīga starptautiskiem līgumiem un paplašināšanās jautājumos).
Introduction of cooperation procedure (right to a second reading) and assent procedure (EP's assent needed for conclusion of international agreements and enlargement).
Vienotais Eiropas akts
SEA: cooperation and assent
1992. gada 7. februāris
7 February 1992
Māstrihtā paraksta Līgumu par Eiropas Savienību.
Signature at Maastricht of Treaty on European Union.
Ievieš koplēmuma procedūru (piemērojama 15 tiesību jomām).
Introduction of codecision procedure (with a conciliation procedure, applicable to 15 legal bases).
Parlamentam tagad ir jāapstiprina Eiropas Komisija , kā arī Eiropas Ombuds .
The Commission must now be approved by the EP, which also appoints the European Ombudsman .
Stājās spēkā 01.11.1993.
Entry into force: 1.11.1993.
Māstrihtas līgums: koplēmuma procedūra.
Maastricht Treaty: codecision
1995. gada 18. janvāris
18 January 1995
Plenārsesijā deputāti ievēl (417 balsojot par, 104 pret) Jacques Santer par jaunās Eiropas Komisijas priekšsēdētāju.
In plenary session, MEPs vote (417 for, 104 against) to appoint Jacques Santer as President of the next European Commission.
Komisijas iecelšana.
Appointment of Commission
1997. gada 2. oktobris
2 October 1997
Stājās spēkā 01.05.1999.
Entry into force: 01.05.1999.
Amsterdamas līgums: Komisijas priekšsēdētāja apstiprināšana.
Amsterdam T.: approval of Commission President
2001. gada 26. februāris
26 February 2001
Stājās spēkā 01.02.2003.
Entry into force: 01.02.2003.
Nicas līgums
Nice Treaty
2007. gada 25. marts
25 March 2007
Berlīnē paraksta Romas līguma 50. gadadienai veltītu deklarāciju.
Signature in Berlin of the Declaration on the 50 years of the Treaties of Rome.
Berlīnes deklarācija.
Berlin Declaration
2007. gada augusts–oktobris
August-October 2007
Svinīgā sēdē Strasbūrā pasludina Eiropas Pamattiesību hartu .
Proclamation of the Charter of Fundamental Rights , formal sitting, Strasbourg.
Eiropas Pamattiesību harta.
Charter FR
2007. gada 13. decembris
13 December 2007
Lisabonā paraksta Lisabonas līgumu, kas koplēmuma procedūru paredz piemērot gandrīz 90 tiesību jomām.
European Council in Lisbon, signature of Lisbon Treaty: extension of codecision to 85 legal bases.
Tiesības apstiprināt Komisijas priekšsēdētāju, pamatojoties uz Padomes ieteikumu, kuru sniedzot, Padomei jāņem vērā Eiropas Parlamenta vēlēšanu rezultāti.
Right to appoint President of Commission on a proposal by European Council (which must take account of results of European elections).
Vēlēšanas, Parlamenta deputātu un valodu skaita pieaugums
EP: elections and growth in number of Members and official languages
1958. gada 1. janvāris
1 January 1958
Stājas spēkā Romas līgumi.
Entry into force of Rome Treaties.
142 Asamblejas biedri, ko norīko dalībvalstu parlamenti.
The Assembly meets with 142 Members.
142 deputāti
142 MEPs
4 valodas
4 languages
1973. gada 16. janvāris
16 January 1973
Pirmā paplašinātā Eiropas Parlamenta sēde pēc Apvienotās Karalistes, Dānijas un Īrijas pievienošanās.
First meeting of European Parliament expanded to 198 Members following accession of United Kingdom, Ireland and Denmark.
198 deputāti
198 MEPs
6 valodas
6 languages
1976. gada 12.–13. jūlijs
12-13 July 1976
ES Padomes Briseles sammitā nolemj, ka EP ievēlēs tiešās vispārējās vēlēšanās.
Brussels European Council decides that EP will be elected by direct universal suffrage.
Vietu skaits EP palielinās līdz 410.
Number of seats increased to 410.
410 deputāti
410 MEPs
1979. gada 7.–10. jūnijs
7-10 June 1979
Pirmās EP tiešās vispārējās vēlēšanas.
First elections to EP by direct universal suffrage.
Deviņas dalībvalstis; piedalās 63 % vēlētāju.
Nine Member States, turnout 63 per cent
1979. gada 17.–20. jūlijs
17-20 July 1979
Pirmā sesija Strasbūrā.
First constituent session in Strasbourg.
Simone Veil (Francija) ar absolūtu balsu vairākumu otrajā balsojumā ievēlē par priekšsēdētāju ( Veil 192 balsis, Amendola 47, Zagari 138).
Simone Veil (France) is elected President by absolute majority in second round
EP priekšsēdētāja vēlēšanas.
Election of EP President
1981. gada 1. janvāris
1 January 1981
434 deputāti
434 MEPs
7 valodas
7 languages
1984. gada 14. un 17. jūnijs
14 & 17 June 1984
Otrās EP tiešās vispārējās velēšanas.
Second EP elections by direct universal suffrage.
10 dalībvalstis; piedalās 61 % vēlētāju.
Ten Member States, turnout 61 per cent
1986. gada 1. janvāris
1 January 1986
Spānijas un Portugāles pievienošanās.
Accession of Spain and Portugal to European Communities.
518 deputāti.
518 MEPs.
518 deputāti
518 MEPs
9 valodas
9 languages
1989. gada 15.–18. jūnijs
15-18 June 1989
Trešās EP vēlēšanas.
Third EP elections.
12 dalībvalstis, piedalās 58,5 % vēlētāju.
Twelve Member States, turnout 58.5 per cent.
1994. gada 9.–12. jūnijs
Fourth EP elections.
Ceturtās EP vēlēšanas12 dalībvalstis, piedalās 56,8 % vēlētāju.
Twelve Member States, turnout 56.8 per cent.
1994. gada 19.–28. jūlijs
19-28 July 1994
Vācijas apvienošana.
German unification
567 deputāti
567 MEPs
1995. gada 1. janvāris
1 January 1995
Austrijas, Somijas un Zviedrijas pievienošanās ES.
Accession of Austria, Finland and Sweden to EU.
11 valodas
11 languages
1999. gada 10.–13. jūnijs
10-13 June 1999
Piektās EP vēlēšanas.
Fifth EP elections.
15 dalībvalstis, piedalās 49,8 % vēlētāju.
Fifteen Member States, turnout 49.8 per cent.
2004. gada 1. maijs
1 May 2004
20 valodas
20 languages
2004. gada 10.–13. jūnijs
10-13 June 2004
Sestās EP vēlēšanas.
Sixth EP elections.
25 dalībvalstis, piedalās 45,6 % vēlētāju.
Twenty five Member States, turnout 45.6 per cent.
2007. gada 1. janvāris
1 January 2007
Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās ES.
Accession of Bulgaria and Romania to the EU.
Līdz 2009. gada vēlēšanām EP ir 785 deputātu vietas.
The EP has 785 Members until the 2009 European elections.
ES iedzīvotāju skaits palielinās līdz 492,8 miljoniem.
The EU population increases to 492.8m.
Līdz ar bulgāru, rumāņu un īru (gēlu) valodām ES ir 23 oficiālās valodas.
With the addition of Bulgarian, Irish Gaelic and Romanian, the EU now has 23 official languages.
23 valodas
23 languages
2009. gada jūnijs
June 2009
Eiropas vēlēšanas, pirms kurām dalībvalstīm ir jāratificē Līgums.
European elections, prior to which the Treaty is due to be ratified by the Member States.
EP būs 751 deputātu vieta.
The EP will have 750 MEPs plus its President.
Izmaiņas vēlētāju aktivitātē Eiropas Parlamenta vēlēšanās.
Main treaty changes affecting the European Parliament
Pārraudzība pār izpildvaru
scrutiny of executive
Eiropas Ogļu un tērauda kopienas (EOTK) Līgums
ECSC Treaty
Iespēja izvēlēties starp tiešām vēlēšanām un valsts parlamenta vēlēšanām.
Choice between direct elections or national parliaments to select members
Tiesības atlaist Augsto pārvaldi.
Right to dismiss High Authority
Romas līgums
Rome Treaty
Īpašs noteikums par tiešām vēlēšanām (stājas spēkā 1979. gadā).
Specific provision for direct elections (implemented in 1979)
Tiesības sniegt savu viedokli Padomei.
Right to be consulted and to give its opinions to the Council
Budžeta līgumi (1970. un 1975. gads)
Budgetary treaties (1970 and 1975)
Tiesības noraidīt budžetu, izdarīt izmaiņas izdevumos un apstiprināt/noraidīt rēķinu slēgšanu ("izpildes procedūra").
Right to reject budget, modify level of expenditure and approve/disapprove accounts ("discharge")
Vienotais Eiropas akts (1986. gads)
Single European Act (1986)
Māstrihtas līgums (1992. gads)
Maastricht Treaty (1992)
"Koplēmuma procedūra," ko ar samierināšanas procedūru piemēro 15 tiesību jomām.
'Co-decision procedure' with conciliation to apply to 15 legal bases.
Tiesības uzaicināt Komisiju iepazīstināt Parlamentu ar likumprojektu.
Right to invite Commission to present a legislative proposal
Tiesības apstiprināt Komisiju kopumā, kā arī veidot izmeklēšanas komiteju .
Right to approve Commission as a whole + Committees of Inquiry.
Eiropas Centrālās bankas prezidentam ir jāatskaitās EP komitejai.
Appointment of Ombudsman and ECB President to report to EP committee
Amsterdamas līgums (1997. gads)
Amsterdam Treaty (1997)
Koplēmuma procedūras vienkāršošana un paplašināšana, piemērojot to 32 tiesību jomām.
Simplification and extension of co-decision to 32 legal bases
Tiesības apstiprināt Komisijas priekšsēdētāju.
Right to approve Commission President
Nicas līgums (2000. gads)
Nice Treaty (2000)
Koplēmuma procedūras paplašināšana, piemērojot to 37 tiesību jomām.
Extension of co-decision to 37 legal bases
Lisabonas līgums
Lisbon Treaty
Koplēmuma procedūras, ko turpmāk sauks par "ierasto likumdošanas procedūru", piemērošana 85 tiesību jomām.
Extension of co-decision to 85 legal bases and to be called 'ordinary legislative procedure'.
Iespēja atcelt deleģētās likumdošanas pilnvaras.
Possibility to revoke delegated legislation
Avots : The Institutions of the European Union, second edition, Oxford, Oxford University Press, edited by John Peterson and Michael Shackleton
Source and based on : The Institutions of the European Union, second edition, Oxford, Oxford University Press, edited by John Peterson and Michael Shackleton, p.106
Eiropas Parlamenta priekšsēdētāji
EP Presidents 1958 - present day
EP priekšsēdētāji pirms tiešām vēlēšanām (1958.–1979. gads)
EP Presidents before direct elections (1958-1979)
Robert Schuman , 1958. gada marts – 1960. gada marts
Robert Schuman, March 1958 - March 1960
Hans Furler , 1960. gada marts – 1962. gada marts
Hans Furler , March 1960 - March 1962
Gaetano Martino , 1962. gada marts – 1964. gada marts
Gaetano Martino , March 1962 - March 1964
Jean Duvieusart , 1964. gada marts – 1965. gada marts
Jean Duvieusart , March 1964 - March 1965
Victor Leemans , 1965. gada marts – 1966. gada marts
Victor Leemans, March 1965 - March 1966
Alain Poher , 1966. gada marts – 1969. gada marts
Alain Poher , March 1966 - March 1969
Mario Scelba , 1969. gada marts – 1971. gada marts
Mario Scelba, March 1969 - March 1971