natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Temats: Google pasaules grāmatu mantojuma digitalizācijas projekts
Subject: Google's project to digitise the world's book heritage
Paturot prātā priekšvēsturi:
Bearing in mind the following background:
nolīgums par Google grāmatu meklēšanas rīku tika noslēgts 2008. gada 28. oktobrī.
the Google Book Search agreement was concluded on 28 October 2008.
Šā nolīguma mērķis ir panākt izlīgumu tiesas prāvā, kura tika uzsākta ar ASV autoru un izdevēju kolektīvu prasību pret Google, tajā teikts, ka, digitalizējot viņu grāmatas, un darot to daļas pieejamas Google grāmatu meklētājā, Google pārkāpis viņu autortiesības.
The agreement attempts to settle a lawsuit brought, as a class action, by US authors and publishers against Google, claiming that Google infringed their copyright by digitising their books and making parts of them available through Google Book Search.
Izlīgumu vēl jāapstiprina ASV tiesām un sagaidāms, ka attiecīgā tiesa pieņems lēmumu 2009. gada oktobrī;
The settlement awaits the approval of US courts and the relevant court is expected to hand down its decision in October 2009;
2008. gada novembrī Komisija iesāka Europeana projektu;
in November 2008 the Commission launched the Europeana project;
2009. gada 28. augustā Komisija iesāka sabiedrisko apspriešanu par mūsdienīgu noteikumu kopumu, lai veicinātu grāmatu digitalizāciju Eiropā;
on 28 August 2009 the Commission launched a public consultation on a modern set of rules to encourage the digitisation of books in Europe;
2009. gada 7. septembrī Komisija Briselē organizēja uzklausīšanu par Google Book US vienošanos par izlīgumu un vairākas ar šo jautājumu saistītas sanāksmes;
on 7 September 2009 the Commission held a hearing and a series of related meetings in Brussels on the Google Book US Settlement Agreement;
2009. gada 7. septembrī par informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu jautājumiem atbildīgā komisāre Viviane Reding, par iekšējā tirgus un pakalpojumu jautājumiem atbildīgais komisārs Charlie McCreevy nāca klajā ar kopīgu paziņojumu, kurā norādīta grāmatu digitalizācijas ekonomiskā ietekme un ietekme uz kultūru Eiropā, un uzsvērts, ka jāpanāk, lai Eiropas tiesību akti autortiesību jomā atbilstu digitālajam laikmetam;
on 7 September 2009 Viviane Reding, Commissioner for the Information Society and Media, and Charlie McCreevy, Commissioner for the Internal Market and Services, made a joint statement which set out the cultural and economic implications of book digitisation in Europe and highlighted the need to adapt Europe's copyright legislation to the digital age.
Kāds ir Komisijas viedoklis par Google grāmatu meklēšanas projektu un tā ietekmi uz grāmatu digitalizāciju Eiropā, kā arī par iesaistīto pušu tiesībām?
What is the Commission's view of the Google Book Search project and its impact on the digitisation of books in Europe and the rights of stakeholders?
Kāda būs Komisijas rīcība attiecībā uz šiem jautājumiem?
What steps does the Commission intend to take in this respect?
Vai Komisija uzskata, ka jāpieņem Eiropas Savienības tiesību akti autortiesību jomā?
Is the Commission of the opinion that European Union copyright legislation needs to be adapted?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0102/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0102/09
, S-D grupas vārdā,
, on behalf of the S-D Group,
Temats: Vidēja termiņa finanšu palīdzība dalībvalstu maksājumu bilancēm un sociālā nosacītība
Subject: Medium-term financial assistance for Member States' balances of payments and social conditionality
Finanšu krīzes dēļ dažām dalībvalstīm bija jāizmanto ES (Padomes 2002. gada 18. februāra Regula Nr. 332/2002 ) un starptautiskā (Starptautiskais Valūtas fonds) palīdzība.
Due to the financial crisis some Member States have had to resort to the assistance of the EU (Council Regulation (EC) No 332/2002 of 18 February 2002) and international institutions (International Monetary Fund).
Ņemot vērā, ka krīze vēl smagāk ietekmē iedzīvotāju visneaizsargātākās grupas, ir svarīgi, lai šādi palīdzības pasākumi arī veicinātu sociālo tīklu stiprināšanu saņēmējvalstīs.
Given that the crisis hits the most vulnerable groups of the population even harder, it is important that such assistance measures also contribute to the strengthening of the social safety nets in the beneficiary countries.
Vai dalībvalstu ziņojumos ir jāiekļauj sociālās ietekmes novērtējums?
Are Member States required to include an evaluation of the social impact in their reports?
Vai Komisija ir paredzējusi veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka sociālā nosacītība kļūst par turpmāko vienošanos par EK finanšu palīdzību neatņemamu sastāvdaļu?
Has the Commission considered taking action in order to ensure that social conditionality becomes an integral part of any future agreements on financial assistance from the EC?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0103/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0103/09
Temats: Miera un sadarbības veidošana attiecībās ar Baltkrieviju un Krieviju
Subject: Peace- and cooperation-building in relations with Belarus and Russia
Krievijas un Baltkrievijas 29. septembra militārie manevri, kas bija lielākie pēdējos gados, beidzās tuvu ES robežai.
On 29 September, Russian-Belarusian military manoeuvres – the largest in recent years – came to an end near the EU border.
Eiropas Savienībai uz to ir jāreaģē, jo tas ir nesaraujami saistīts ar dalībvalstu drošību un ES austrumu kaimiņvalstu politikas integritāti.
This calls for a reaction from the European Union, as it is inseparably associated with the security of the Member States and the integrity of the EU’s eastern policies.
Septembra militāro mācību „Zapad (Rietumi) 2009” scenāriji bija ārkārtīgi pārsteidzoši un rada iebildumus no mūsu puses.
The scenarios for the September training exercises, known as ‘Zapad (West) 2009’, were extremely surprising and call for objections on our part.
Citu starpā manevri bija balstīti uz scenāriju, kad Baltkrievijas teritorijai tiek uzbrukts no ES teritorijas puses.
Among other things, the manoeuvres were based on the assumption of an attack on Belarusian territory from the direction of EU territory.
Mēs esam nobažījušos arī par septembra manevru pirmo daļu Baltijas jūras baseinā, kurā pirmo reizi tika izspēlēta „Nord Stream" cauruļvada aizsardzība.
We are also concerned about the first part of the September manoeuvres, in the Baltic basin, where a defence of the Nord Stream pipeline was practised for the first time.
Šo manevru scenāriju var uzskatīt par sākumu Krievijas Federācijas īstenotai Baltijas reģiona militarizācijas palielināšanai.
This manoeuvre scenario could be seen as a prelude to the expanding militarisation of the Baltic region by the Russian Federation.
Tas pavisam noteikti liks apšaubīt "neitrālo ūdeņu" neitralitāti un radīs drošības jautājumus visā reģionā, kā arī pārrāvumu Baltijas jūras reģiona dalībvalstu ierastajās attiecībās.
This will definitely call into question the neutrality of ‘neutral waters’ and raise security issues throughout the region, as well as interrupting normal connections for the EU Member States in the Baltic region.
Mulsina Baltkrievijas politiskā loma šajos manevros.
The Belarusian political role in these manoeuvres is confusing.
Saskaņā ar Austrumu partnerības programmu, ko Minska pieņēmusi, sadarbības attīstība balstās uz savstarpēju labu gribu un miermīlīgu pieeju.
The Eastern Partnership programme, accepted by Minsk, assumes the development of cooperation, based on mutual good will and a peaceful approach.
Mēs paļaujamies uz to, ka Baltkrievijas valdība mūs uzskatīs nevis par pretiniekiem, bet gan par uzticamiem partneriem.
We take it for granted that we will be treated as credible partners by the Belarusian Government, not as enemies.
Eiropas Savienības politika ir pārredzama un paredzama.
The European Union’s policies are transparent and predictable.
To pašu mēs sagaidām no Baltkrievijas.
We expect the same from Belarus.
Tikai tad Austrumu partnerības programma varēs būt sekmīga.
Only then will the Eastern Partnership programme have a chance of succeeding.
Iespēja Baltkrievijai pievienoties Austrumu partnerībai nav savienojama ar to, ka šīs valsts valdība veic militāros manevrus, kuros tik izspēlēta aizsardzība pret uzbrukumu no ES teritorijas.
The notion of Belarus joining the Eastern Partnership is inconsistent with the fact of the government of that country carrying out manoeuvres whose underlying assumption is defence against an attack from EU territory.
Jāpiebilst, ka manevri tika īstenoti kopā ar valsti, kura aizbildinās ar „aizsardzību”, lai uzbruktu saviem kaimiņiem, .
It is worth adding that the manoeuvres were carried out in cooperation with a State which uses the pretext of ‘defence’ to attack its neighbours.
Pašreizējā situācijā, ņemot vērā Eiropas Savienības un Baltkrievijas attiecības un topošo Austrumu partnerību, kā arī ES austrumu politikas uzticamību un integritāti, ir pilnīgi skaidrs, ka ES pārstāvjiem ir jāreaģē uz Baltkrievijas valdības rīcību.
In the current situation, in the interests of the quality of the relationship between the European Union and Belarus, the future of the Eastern Partnership and the credibility and integrity of the EU’s eastern policies, the reaction of the EU’s representatives vis-à-vis the Belarusian Government should be obvious.
Ņemot vērā iepriekš minētos argumentus, mēs lūdzam Padomi atbildēt uz jautājumu, vai un kā Eiropas Savienība ir reaģējusi uz Krievijas un Baltkrievijas manevriem, kuru scenārijā viena vai divas Eiropas Savienības dalībvalstis tika uzskatītas par agresoru?
Taking the above arguments into consideration, we kindly ask the Council to state whether, and how, the European Union has reacted to Russian-Belarusian manoeuvres in which one or two EU Member States are perceived as aggressors.
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0104/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0104/09
Mēs esam nobažījušos arī par septembra manevru pirmo daļu Baltijas jūras baseinā, kurā pirmo reizi tika izspēlēta „Nord Stream” cauruļvada aizsardzība.
We are also concerned about the first part of the September manoeuvres, in the Baltic basin, where a defence of the Nord Stream pipeline was practised for the first time.
Tas pavisam noteikti liks apšaubīt „neitrālo ūdeņu” neitralitāti un radīs drošības jautājumus visā reģionā, kā arī pārrāvumu Baltijas jūras reģiona dalībvalstu ierastajās attiecībās.
This will definitely call into question the neutrality of ‘neutral waters’ and raise security issues throughout the region, as well as interrupting normal connections for the EU Member States in the Baltic region.
Ņemot vērā iepriekš minētos argumentus, mēs lūdzam Komisiju atbildēt uz jautājumu, vai un kā Eiropas Savienība ir reaģējusi uz Krievijas un Baltkrievijas manevriem, kuru scenārijā atsevišķas Eiropas Savienības dalībvalstis tika uzskatītas par agresoru?
Taking the above arguments into consideration, we kindly ask the Commission to state whether, and how, the European Union has reacted to Russian-Belarusian manoeuvres in which certain EU Member States are perceived as aggressors.
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0105/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0105/09
, Juridiskā komiteja s vārdā,
, on behalf of the Committee on Legal Affairs ,
Temats: Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa kalpo pilsoņiem - Stokholmas programma
Subject: An area of freedom, security and justice serving the citizen - Stockholm programme
Kādu konkrētu darbību Padome veiks, veidojot savu nostāju pret brīvības, drošības un tiesiskuma telpu nākamajos piecos gados, ņemot vērā to, ka pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā Eiropas Savienība vairumā gadījumu rīkosies saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru?
What concrete action will the Council take in framing its approach to the area of freedom, security and justice for the next five years, taking account of the fact that upon the entry into force of the Treaty of Lisbon the Union will act in the majority of cases under the ordinary legislative procedure?
Kā Padome ir iecerējusi rīkoties, lai jo īpaši piemērotu un pielāgotu acquis jaunajai institucionālajai situācijai?
What course of action does it intend to take in particular in order to update and adapt the acquis in conformity with the new institutional situation?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0106/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0106/09
Kad Komisija nāks klajā ar priekšlikumiem, lai saskaņotu acquis ar Lisabonas līgumu, vai šie priekšlikumi būs tādi, kas ļauj Eiropas Parlamentam un valstu parlamentiem piedalīties, balstoties uz priekšlikumiem, kas ir tikuši pārskatīti gan procedūras, gan satura ziņā?
When the Commission presents its proposals to bring the acquis into line with the Treaty of Lisbon, will they be such as to enable the European Parliament and national parliaments to participate on the basis of proposals which have been revised both as to the procedure and the substance?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0107/09/pārsk.1
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0107/09/rev.1
Temats: Direktīvas 2006/123/EK īstenošana
Subject: Implementation of Directive 2006/123/EC
Pareizi īstenojot Direktīvu par pakalpojumiem iekšējā tirgū (Direktīvu 2006/123/EK ), uzņēmumi varēs izmantot vienotā tirgus priekšrocības, tiks nodrošināta patērētāju tiesību aizsardzība un ieviestas sociālās garantijas.
Proper implementation of the Directive on Services in the Internal Market (Directive 2006/123/EC ) will enable businesses to exploit the advantages of the single market, consumers to be protected and social safeguards to be put in place.
Ar tās palīdzību tiks racionalizēts valsts pārvaldes iestāžu darbs, ieviestas vienkāršākas, ātrākas un pilsoņiem labvēlīgākas procedūras un veicināta konkurence vienotajā tirgū.
The directive will streamline national administrations, introduce simpler, quicker and more user-friendly procedures and drive competition in the single market.
Pakalpojumu direktīvas divi svarīgākie aspekti ir noteikums, ka dalībvalstīm ir jāizskata savi tiesību akti un jāveic savstarpējās izvērtēšanas process, un noteikums par vienotu kontaktpunktu izveidi visās dalībvalstīs.
Two of the most important aspects provided for in the Services Directive are the screening of national legislation by the Member States, including the mutual evaluation process, and the establishment of points of single contact in all the Member States.
Vai Padome var informēt par to:
Can the Council indicate:
Vai dalībvalstis ir pabeigušas savu tiesību aktu izskatīšanu un cik lielā mērā tas ir palīdzējis tām efektīvi transponēt Pakalpojumu direktīvu?
Whether the Member States have completed the legislative screening process, and the extent to which this has contributed to the effective transposition of the Services Directive;
Cik dalībvalstīs vienotie kontaktpunkti sāks darboties līdz transponēšanas termiņam un vai šie kontaktpunkti piedāvās efektīvu piekļuvi uzņēmumu izveides procedūrām, tostarp informācijai par sociālajām un darbinieku tiesībām un prasībām?
How many Member States will have an operational point of single contact by the transposition deadline, and whether these points of contact will offer effective access to business start-up procedures, including information about social requirements and workers’ rights.
Ņemot vērā atbildes uz iepriekšminētajiem jautājumiem, vai Padome var sniegt vērtējumu par šādiem jautājumiem:
In light of its answers to the above, can the Council state its views on the following questions:
Vai visas dalībvalstis ievēros transponēšanas termiņu — 2009. gada 28. decembri?
Will all the Member States meet the transposition deadline of 28 December 2009?
Kādas ir bijušas lielākās problēmas, ar kurām dalībvalstis saskārušās direktīvas transponēšanā, jo īpaši saistībā ar sociālajiem pakalpojumiem?
What have been the biggest challenges faced by the Member States in transposing the Directive, particularly in relation to social services?
Kā tika iesaistītas ieinteresētās personas?
How have the interested stakeholders been involved?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0108/09/pārsk.2
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0108/09/rev.2
Temats: Direktīvas 2005/36/EK īstenošana
Subject: Implementation of Directive 2005/36/EC
Strādājošo brīva pārvietošanās Eiropas Savienībā ir būtisks aspekts, lai nodrošinātu pareizu iekšējā tirgus darbību un veicinātu ES konkurētspēju, un vienlaikus tas ir būtiski arī šo iedzīvotāju personiskās un profesionālās pieredzes pilnveidei.
Free movement of EU professionals is essential to a well-functioning internal market, enhancing the EU’s competitiveness as well as the personal and professional experience of the individuals concerned.
Pasākums, kuram vajadzētu sekmēt minēto mērķu sasniegšanu, ir Direktīvā 2005/36/EK noteiktā savstarpējā profesionālo kvalifikāciju atzīšana.
Mutual recognition of professional qualifications, as regulated by Directive 2005/36/EC , should be a step forward in this respect.
Taču neviena dalībvalsts Direktīvu 2005/36/EK nebija transponējusi līdz noteiktajam termiņam — 2007. gada 20. oktobrim.
However, none of the Member States met the deadline of 20 October 2007 for transposing Directive 2005/36/EC.
Kopš tā laika ne visas dalībvalstis ir transponējušas šo direktīvu, un joprojām nav izbeigtas dažas pārkāpuma procedūras.
Not all of the Member States have since transposed the directive, and some infringements are still ongoing.
Starp problēmu risināšanas tīkla SOLVIT saņemtajām sūdzībām 2008. gadā vairāk nekā 20 % sūdzību bija saistītas ar profesionālo kvalifikāciju atzīšanu.
More than 20% of the complaints received by the SOLVIT problem-solving network in 2008 concerned the recognition of professional qualifications.
Kādas ir galvenās problēmas, ar kurām dalībvalstis ir saskārušās, transponējot Direktīvu 2005/36/EK?
What are the main problems faced by the Member States in transposing Directive 2005/36/EC?
Ar kurām profesijām šīs problēmas lielākoties ir saistītas?
Which are the main professions concerned?
Kādi ir SOLVIT norādītie būtiskākie šķēršļi?
What substantial obstacles has SOLVIT identified?
Vai visās dalībvalstīs efektīvi un pareizi izmanto profesionālo kvalifikāciju savstarpējās atzīšanas efektīvai norisei nepieciešamos instrumentus, piemēram, valstu kontaktpunktus un iekšējā tirgus informācijas sistēmu (IMI)?
Are the necessary tools for giving full effect to the mutual recognition of professional qualifications, such as the network of national contact points and the Internal Market Information system (IMI), being used effectively and appropriately by all the Member States?
Ja nē, tad kā šos instrumentus iespējams pilnveidot?
If not, how can they be improved?
Vai Komisija varētu īsi izklāstīt savu darba grafiku attiecībā uz Direktīvas 2005/36/EK īstenošanas norisi un reformām, kas nākotnē varētu būt nepieciešamas?
Can the Commission outline its timetable for monitoring the implementation of Directive 2005/36/EC and of any future reforms that may be needed?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0109/09/pārsk.1
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0109/09/rev.1
, PPE grupas vārdā
, on behalf of the PPE Group
Temats: No trešām valstīm nākušas gaļas imports
Subject: Meat imports from non-Community countries
Ņemot vērā PVB konstatētos pārkāpumus, vai Eiropas Komisija varētu garantēt Kopienas prasību ievērošanu tajās Brazīlijas 1500 saimniecībās, kam atļauts eksports uz ES?
In view of the irregularities found by the FVO, can the Commission guarantee that the 1500 Brazilian holdings authorised to export to the EU meet the Community’s requirements?
PVB publicētajā ziņojumā minēti arī nopietni trūkumi Brazīlijas saimniecību izsekojamības sistēmā, jo īpaši attiecībā uz dzīvnieku identifikāciju un datu bāzēm.
The FVO’s report also revealed serious deficiencies in the traceability system run by the Brazilian holdings, especially with regard to animal identification and databases.
Ņemot vērā pārbaudes rezultātus, kā būtu iespējams garantēt Eiropas patērētājam jebkuras no Brazīlijas ievestās gaļas atbilstību ES prasībām attiecībā uz pārtikas drošību?
In light of the inspection results, what guarantees can European consumers be given that all meat from Brazil meets the EU’s food safety requirements?
PVB ir arī konstatējis, ka daudziem sūtījumiem, kas tranzītā iet caur ES, nav pievienoti oficiālie sertifikāti.
The FVO also found that a large number of consignments in transit through the EU did not have official certificates.
Turklāt gaļa, ko pārvadā šajos sūtījumos, nav bijusi pietiekama nogatavināta, un 50 procentiem minēto dzīvnieku izcelsmes vieta bijis rajons, no kura ES nav atļāvusi ievest gaļu.
Furthermore, the meat in these consignments had not undergone sufficient maturation and 50% of the animals concerned came from an area that was not approved by the EU.
Vai robežkontroles punktos notiek reāla to produktu pārbaude, kuri nākuši no trešām valstīm, vai pārbaudīti tiek tikai dokumenti?
Do the border inspection posts actually check products from non-Community countries or do they only check the accompanying documents?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0110/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0110/09
Temats: Mazākumtautību valodas kā daļa no kopējā Eiropas kultūras mantojuma
Subject: Language use by minorities as part of the common European cultural heritage
Pieņemot tiesību aktus, ar kuriem veicina valsts valodas lietošanu, vienlaikus ir jāņem vērā un jānodrošina mazākumtautību valodu stiprināšana.
Legislation needs to take account of and ensure protection and promotion of the national minority languages while promoting the state language.
2009. gada 30. jūnijā Slovākijas parlaments apstiprināja grozījumus tiesību aktā par Slovākijas Republikas valsts valodu (Nr. 270/1995), kuri stājās spēkā 2009. gada 1. septembrī.
The Slovak Parliament on 30 June 2009 approved amendments to the Law on the State Language of the SR (Act No 270/1995) which came into force on 1 September 2009.
Ar grozīto tiesību aktu tiek ierobežota citu valodu, kas nav slovāku valoda, lietošana un ieviestas soda naudas līdz pat EUR 5000 apmērā par, piemēram, dzimtās valodas izmantošanu vai valsts valodas nepareizu lietošanu.
The amended law restricts the use of languages other than Slovak and introduces fines of up to 5 000 euros for using e.g. the mother tongue of minorities or using the state language incorrectly.
Ar šo tiesību aktu tiek kavēta vārda brīvības pamatprincipu īstenošana, kā arī pārkāptas personu tiesības netikt diskriminētām, saņemot preces un pakalpojumus, jo valsts valodas lietošana tiek paplašināta un attiecināta uz publisku saziņu, piemēram, telekomunikāciju, transporta pakalpojumiem un pat saziņu veselības aprūpes sektorā.
The law interferes with the implementation of the basic principles of freedom of expression and interferes with the right not to be discriminated against in access to goods and services by widening the scope of using the state language to public communication, e.g. in telecommunication, transport services, even in communication in health services.
Noteikums, ar ko paredz uz pieminekļiem, memoriālām plāksnēm un piemiņas vietās izmantot tekstus slovāku valodā, kurus apstiprina Slovākijas Republikas Kultūras ministrija, tiek piemērots ar atpakaļejošu datumu un bez laika ierobežojuma.
A provision making the use of Slovak texts that have to be approved by the Ministry of Culture of the SR obligatory on monuments, memorial plaques and memorials is retroactive and without time limit.
Tiesību akta noteikumi, ar kuriem tiek radīta atšķirība starp čehu un citu mazākumtautību valodu izmantošanu, var radīt diskrimināciju starp mazākumtautību valodām, tādējādi pārkāpjot Eiropas nediskriminēšanas, valodu daudzveidības ievērošanas un mazākumtautību valodu veicināšanas principus.
The provisions of the Law which distinguish between using the Czech language and the other minority languages could lead to discrimination between minority languages, thus contravening European principles of non-discrimination, respect for linguistic diversity and promotion of minority languages.
Vai Komisija neuzskata, ka šāds tiesību akts ir pretrunā ar cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, kas ietvertas starptautiskajās un Eiropas konvencijās, kā arī ar ES tiesību aktiem un politikas nostādnēm attiecībā uz nediskriminēšanu?
Does the Commission not think that such legislation is incompatible with human rights and fundamental freedoms as enshrined in international and European conventions, and that it is incompatible with EU law and policies on anti-discrimination?