natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Papildus Itālija var mainīt arī citu ES līdzekļu izmantojumu, piemēram, novirzīt reģionālajai un lauksaimniecības attīstībai piešķirtos līdzekļus katastrofas seku novēršanai.
The EU solidarity fund makes available about €1 billion a year for the repair of infrastructure, temporary accommodation and emergency services to meet immediate needs if disaster strikes.
Valstis, kas saņēmušas ESF palīdzību
Money is also used to clear up a stricken area.
2002.g.: Vācija, Austrija, Čehijas Republika un Francija (plūdi)
The Italian government has already said it is going to apply for the funds when they have assessed the scale and cost of the damage.
2003.g.: Itālija (zemestrīce Molizē), Portugāle (mežu ugunsgrēki), Spānija (naftas tankkuģa "Prestige" nogrimšanas izraisītais naftas piesārņojums)
In the wake of the disaster on 6 April, Parliament's President Hans - Gert Pöttering spoke of his "deep sympathy with all victims".
2004.g.: Spānija (mežu ugunsgrēki), Malta un Francija (plūdi)
Speaking on behalf of the Chamber he said: "Our thoughts are with the injured, the homeless and all those affected by this disaster.
2005.g.: Igaunija, Latvija, Lietuva, Slovākija un Zviedrija (vētra)
Our sympathy and solidarity are with them."
2006.g.: Bulgārija, Rumānija un Austrija (plūdi)
It is fellow EU States and Members of the European Parliament who then decide whether to release the money.
2008.g.: Rumānija un Apvienotā Karaliste (plūdi), Kipra (sausums), Vācija (vētra)
Solidarity fund also used for floods, fires, storms and oil spills
20090414STO53644 Eiropas Parlaments priekšsēdētāja uzruna ES Solidaritātes fonds
20090414STO53644 European Commission: EU solidarity fund Solidarity fund in detail Hans-Gert Pöttering statement
Pagātne vēl arvien atgādina par sevi ©BELGA_CTK_RADEK PETRASEK Beidzoties Otrajam pasaules karam, Rietumeiropa uzņēma kursu demokrātijas un atvērtu tirgu virzienā, taču valstis aiz Dzelzs priekškara tika pakļautas jaunam pārbaudījumam — komunistu diktatūrai.
Semily, Czech Republic, April '09: A hammer and sickle obscured by a billboard since 1990 is uncovered after the ad company went bust .©Belga/CTK/R.Petrasek Europe's 20th century left a continent shattered by World Wars and Fascism and Communism.
Nesen Parlamentā notikušās konferences dalībnieki apsprieda Austrum- un Centrāleiropas valstu rūgto pieredzi un Rietumu nepilnīgo izpratni par komunismu.
As Western Europe recovered after 1945 and went on to build a European Union based on democracy and open markets, countries behind the Iron curtain endured Communist rule.
Eiropas Savienībai ir pašai sava vēsture, kas liek uzsvaru uz demokrātiju, vienotību un mieru.
A recent public hearing looked at life under Communism and how little it is understood in west.
Taču, Savienībai paplašinoties un iekļaujot bijušās komunisma bloka valstis, paliek neskaidrs, vai šajā vēstures aprakstā pilnībā tiek ņemts vērā visu tās pilsoņu piedzīvotais.
The EU has its own history, one emphasising democracy, unity and peace, but as the EU has enlarged to encompass 27 member states, does that history fully encompass the historical experience of all its citizens, including all those who lived much of the period since the founding of the EU under totalitarian, authoritarian and undemocratic regimes?
Diskusija koncentrējās uz totalitārisma atstāto mantojumu.
The discussion focused on how Europe should reconcile itself to its totalitarian legacy.
Rietumos trūkst izpratnes
West is West and East is East: different perceptions
György Schöpflin (Eiropas Tautas partijas grupa, Ungārija) pauda bažas, ka Rietumi „šo jautājumu uzskata par nesvarīgu, jo tas traucē ikdienas darījumiem” un ka „Komunistu noziegumi tiek uztverti kā mazāk svarīgi nekā nacistu veiktie”.
Hungarian Christian Democrat MEP György Schöpflin told the hearing that "the West regards this issue as irrelevant as it gets in the way of everyday business" and that "Communist crimes are less important than Nazi ones".
Institūta informācijai par komunisma noziegumiem pārstāve Camilla Andersson (Zviedrija) iepazīstināja ar Zviedrijā 15-20 gadu vecu skolnieku un studentu vidū veiktās aptaujas rezultātiem.
Camilla Andersson from the Institute for Information on the Crimes of Communism in Sweden told the hearing about public perceptions on Communism and Nazism.
90% aptaujāto nekad nebija dzirdējuši par Gulagu, kaut gan 95% bija labi informēti par Holokaustu.
In a recent survey of students aged 15-20 it found that 90% had never heard of the Gulag whilst the same number were well informed about the Holocaust.
40% turklāt pauda uzskatu, ka komunisms sniedzis ieguldījumu pasaules labklājības vairošanā.
In addition 40% believed that Communism had contributed to increased prosperity in the world.
T. Kelam sarunā ar mums uzsvēra, ka patlaban Centrāl- un Austrumeiropā ir „10 miljoni iedzīvotāju, kuri cietuši paši vai kuriem cietuši vecāki, un kuru taisnīguma izjūta vēl nav apmierināta.
Emmanuel Zingeris for the International Commission for the Evaluation of the Crimes of the Nazi and Soviet Occupation Regimes in Lithuania commented: "This is not an issue of left or right, this is an issue of the fate of our nations and that of millions of victims.
Rumānis Marius Oprea (Institūts komunistu noziegumu izmeklēšanai) atgādināja, ka „Rumānijas Securitate bez jebkāda sprieduma nošāva 10 000 cilvēku” un ka „no 1 miljona politieslodzīto 10% tika nogalināti ieslodzījumā”.
Marius Oprea from the Institute for the Investigation of the Communist Crimes in Romania told those gathered that: "More than 10,000 people were shot without any sentence by the Securitate, and out of the 1 million political prisoners more than 10% were killed during detention."
Viņš ierosināja upuru ģimenēm maksāt īpašas pensijas.
Day of remembrance for victims
Aprīļa sākumā pieņemtajā rezolūcija Eiropas Parlaments aicināja pasludināt 23. augustu, kad 1939. gadā tika parakstīts Hitlera-Staļina pakts, par Eiropas totalitāro un nedemokrātisko režīmu upuru atceres dienu.
MEPs in a resolution adopted on 2 April called on European governments to establish 23 August as a Europe-wide Remembrance Day for the victims of all totalitarian and authoritarian regimes.
Rezolūcijā norādīts, ka „samierināšanos nevar panākt bez patiesības un pagātnes notikumu atceres”.
It would mark the date of the infamous Hitler-Stalin pact of 1939 which enslaved millions.
Rezolūcija arī aicina dokumentēt pagātni, atvērt arhīvus un izveidot Eiropas Atmiņas un sirdsapziņas platformu sadarbībai starp valstu vēstures pētniecības institūtiem.
In a resolution on European conscience and totalitarianism they say "there can be no reconciliation without truth and remembrance".
Divdesmit gadus pēc Berlīnes mūra krišanas mēs vēlamies dzirdēt arī Jūsu viedokli par to, vai Eiropa ir „sagremojusi” savu pagātni.
They want the past to be documented and archives opened.
Piedalieties diskusijā!
Have your say!
20090414STO53645 Piedalieties diskusijā!
Click on the first link below to post a comment on this article.
Rezolūcija par Eiropas sirdsapziņu un totalitārismu EP aicina veicināt izpratni par totalitāro režīmu noziegumiem Molotova-Ribentropa pakts: „pagātnes šausmas nedrīkst atkārtoties”
20090414STO53645 CLICK AND SCROLL TO BOTTOM TO COMMENT Resolution Totalitarianism Resolution on European conscience and totalitarianism Hitler and Stalin's victims remembered
-//EP//TEXT MOTION P6-RC-2009-0165 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT MOTION P6-RC-2009-0165 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090401IPR53245 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090401IPR53245 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080929STO38339 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080929STO38339 0 NOT XML V0//EN
No 2019. gada tikai energoefektīvas jaunceltnes
Energy MEPs back more energy efficient buildings
Ēku termogrammā redzams, kur tiek zaudēts siltums. ©BELGA_SCIENCE Ēkām, kas celtas pēc 2018. gada, jāražo pašu patērētā enerģija, uzskata Parlamenta Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas locekļi. enerģija.
A thermogram showing heat and energy use in buildings.
Patlaban ES ēkas patērē vairāk nekā 40% Eiropas enerģijas un izdala ievērojamu daudzumu oglekļa, tādēļ jaunie noteikumi palīdzēs gan samazināt enerģijas patēriņu, gan iegrožot klimata pārmaiņas, gan nodrošināt energoapgādi.
The hotter parts show where heat is lost ©Belga Unless you are lucky enough to be sitting in a park with a laptop, then if you are reading this you are probably in one of the 160 million buildings in the European Union.
Komiteja norāda, ka energoefektivitātes paaugstināšana ir visrentablākais veids ES CO2 emisijas mērķu sasniegšanai, darba vietu radīšanai un pieaugošās ES atkarības no ārējiem enerģijas piegādātājiem samazināšanai.
In total they account for 40% of Europe's energy use and the room for savings is extensive.
Turklāt pēdējo divu gadu laikā ir būtiski pieaugušas enerģijas cenas mājsaimniecībām: par 15 % elektrībai, par 21 % kurināmajai gāzei un par 28 % dabasgāzei.
MEPs on the Energy Committee recently backed proposals that should see all buildings constructed after 2018 having to produce their own energy.
Energoefektīvās ēkas enerģiju ražos, izmantojot, piemēram, saules paneļus vai siltuma pumpjus.
The plans relate to proposed changes to the Energy Performance of Buildings Directive.
Protams, nevajag atlikt uz rītu to, ko var izdarīt šodien.
MEPs on the Committee want VAT reductions to be available for materials that will help insulate buildings.
Dalībvalstīm tādēļ jāizstrādā plāni, lai palielinātu jau esošo ēku skaitu, kurās gan oglekļa dioksīda emisijas un enerģijas patēriņš ir zems vai vienāds ar nulli.
They also want an Energy Efficiency Fund set up to support private and public investment in buildings.
Komiteja uzsver, ka ir būtiski, lai iedzīvotāji tiktu pienācīgi informēti par energoefektivitātes uzlabošanas priekšrocībām un par to, kā to īstenot.
Increasing people's awareness of how to save energy and tips on energy saving could also be available on a common website.
Valdībām turklāt jāizstrādā finansiālā atbalsta programmas, piemēram:
The Energy Committee also wants the Commission to establish a common methodology for calculating the energy performance of buildings by 31 March 2010.
novatoriski finanšu modeļi, piemēram, finansēšana ar atmaksām no ietaupījumiem par enerģijas rēķiniem;
The report was adopted by the Committee on 31 March.
Eiropas Energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas fonda izveidošana.
The first-reading is expected to take place during the May Plenary in Strasbourg through the co-decision procedure.
20090414STO53646 Komitejas ziņojums Paziņojums presei (angļu valodā)
20090414STO53646 Draft report Silvia-Adriana Ţicău All new buildings to be zero energy from 2019
-//EP//TEXT COMPARL PE-418.275 01 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT COMPARL PE-418.275 01 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090330IPR52892 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090330IPR52892 0 NOT XML V0//EN
Kompensāciju maksās arī autobusu un kuģu pasažieriem
Compensation for bus and ferry passengers
Tā maksājama papildus atlīdzinātajai biļetes cenai.
- 100% of the ticket price if no other transport means are available
Pasažierim turklāt jāatmaksā 50% biļetes cenas.
If this is not available they would be entitled to their money back and plus 50% of the price by means of compensation.
Ja pārvadātājs nespēj piedāvāt alternatīvus transporta pakalpojumus vai atbilstošu informāciju, vai ja pasažieris alternatīviem pakalpojumiem nepiekrīt, viņam jāatlīdzina biļetes cena.
The report stresses that meals and if necessary accommodation should also be made available.
Noteikumi nav piemērojumi „nepārvaramas varas” ( force majeure ) gadījumā, piemēram, ja ir krasi paisuma un bēguma apstākļi, stiprs vējš, spēcīgi viļņi vai ledus veidojumi.
Mr Albertini commented that the proposed measures would "provide a stronger legislative tool and come to the defence of passengers' rights".
Šī teksta pieņemšana ir milzīgs solis pretim Eiropas pilsoņiem,” norāda Transporta komitejas ziņojuma autors Michel Teuchenné (Sociāldemokrātu grupa, Francija). „Saglabāti daži stingri principi, piemēram, kompensācija kavēšanās gadījumā, pienākums informēt pasažierus un viņiem sniegt palīdzību, kā arī skaidra norāde, ka pasažieriem nedrīkst tikt liegta pārvadāšana invaliditātes dēļ.”
He went on to say: "it could have a remarkable impact on bus transport as it applies to national and international road transport services."
Attiecībā uz abiem transporta veidiem Komiteja atbalsta ierosinājumu izveidot izpildiestādes, kas ir atbildīgas par šīs regulas īstenošanas nodrošināšanu.
Both reports stated that people with reduced mobility may not be refused the right to board a ship, bus or coach except where their safety would be endangered.
Ja pasažieris uzskata, ka nav ievērotas kādas no viņa tiesībām, viņš varēs iesniegt sūdzību uzņēmumam.
MEPs ensured that the disability of a passenger cannot be used as a reason for denying them the right to board.
Ja uzņēmuma sniegtā atbilde nav apmierinoša, pasažieris varēs iesniegt sūdzību valsts izpildiestādei.
However, the Committee wants to give more time for the coach building industry to adapt the buses so it envisages that the rules would only come into force two years after they had been formerly passed.
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0250 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0209 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0209 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0250 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050819STO00762 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050819STO00762 0 NOT XML V0//EN
Uzņēmējdarbība un cilvēktiesības: intervija ar ANO Īpašo pārstāvi John Ruggie
UN's business and human rights envoy John Ruggie interviewed
Kāda, Jūsuprāt, būs ekonomikas krīzes ietekme uz sociāli atbildīgu uzņēmējdarbību?
Q. Do you think the economic crisis has put corporate and social responsibility under pressure and what impact do you think it will have?
Īstermiņā viss ir ticis apcirpts, un tas, protams, attiecas arī uz līdzekļiem sociāli atbildīgai darbībai, lai gan tas nav bijis tik drastiski, cik varētu domāt.
In the short run everything has been cut and that of course includes expenditure related to corporate and social responsibility, although they have not been as drastic as one might have feared.
Manuprāt, ilgtermiņā krīzei būs veselīga ietekme uz valstu un tirgus attiecībām.
The long term consequences - in terms of revisiting corporate law and regulation - will require greater transparency, greater reporting and greater oversight.
Vai Eiropas uzņēmējsabiedrībām attīstības pasaulē būtu tikai jātirgojas vai arī jāpiedāvā tādi pakalpojumu kā izglītība un veselības aprūpe?
Q. European companies in the developing world, should they just trade there or should they provide local services like education and healthcare?
Es negribu izklausīties kā Miltons Frīdmens, taču uzņēmuma uzdevums ir uzņēmējdarbība, kas nav tas pats, kas celt slimnīcas (izņemot, ja tā ir uzņēmuma nozare) vai nodrošināt izglītošanos.
I don't want to sound like Milton Friedman here but the business of business ultimately is business, it isn't building hospitals unless that's the industry they're in or providing schooling.
Tas ir tur, lai veiktu darījumus, respektējot cilvēktiesības un ņemot vērā citus sociālus aspektus.
It is there to carry on operations with respect to human rights and other social considerations.
Manuprāt, tajā gadījumā, kad viņi uzskata, ka viņiem jādara vairāk, tad būtu labāk to darīt sadarbībā ar vietējām iestādēm, tā, lai tiktu veidota veiktspēja un tas būtu ilgtspējīgi.
My preference would always be that if they do find they have to do more (like providing services), that they do so in partnership with public authorities so that capacity gets built up and is sustainable.
Parasti uzņēmumi „nedzīvo” mūžīgi, un viens no skumjajiem pārāk centīgas uzņēmumu filantropijas aspektiem ir, braucot pa vairāku valstu lauku apvidu, redzēt to bijušo skolu un slimnīcu skeletus, kuras cēluši uzņēmumi, bet kuras pēc tam neviens nav uzturējis.
Firms typically don't remain forever and one of the sad things about over eager corporate philanthropy has been is that you drive through the countryside in a number of countries and you see the skeletons of former schoolhouses and clinics that companies built that nobody has sustained.
Kādai jābūt to Eiropas uzņēmējsabiedrību lomai, kuras darbojas vietās ar dokumentētu cilvēktiesību pārkāpumu vēsturi?
Q. What about European companies that operate in places that have a history of documented human rights abuses - what should their role be?
Uzņēmējsabiedrības, kuras darbojas valstīs, kur galvenie cilvēktiesību standarti nav standarta prakse, atrodas dilemmas priekšā, attiecībā uz kuru tām jābūt ļoti uzmanīgām.
Companies that operate in countries where prevailing human rights standards are not standard practice are in dilemma that they need to be very careful about.
Ļaunākais, ko tās var izdarīt ir… kļūt līdzvainīgas vietējo valdību nodarītajos cilvēktiesību pārkāpumos.
The worst thing that they could do would be... if they become complicit in the acts of the local government in the violation of some human rights.
Tām jābūt īpaši uzmanīgām, lai tās būtu pilnīgi pārliecinātas, ka netiek tur iesaistītas.
They need a heightened due diligence process to be very sure that they themselves don't get involved.
Tajā pašā laikā tās var sniegt ļoti pozitīvu ieguldījumu.
At the same time they can make very positive contributions.
Mēs to esam pieredzējuši, piemēram, apvienošanās brīvības jomā.
We have seen this in the area of freedom of association for example.
Lai gan tas varbūt ir nelikumīgi tādā valsī kā Ķīna, daudzi uzņēmumi rūpnīcās ir atļāvuši izveidot darbinieku padomes.
Even though it may be outlawed or not permitted by law in a county like China, many companies have permitted the formation of workers' councils in the factory.
Arī attiecībā uz dzimumu vienlīdzību daudzas rietumu kompānijas — vismaz pašas savās četrās darbības sienās — ir centušās to pēc iespējas atbalstīt.
Or on gender equality many western companies - at least within the four walls of the operation - have tried to be as supportive of the principle of gender equality as is possible.
20090414STO53648 Paziņojums presei par semināru (angļu valodā) Uzņēmumu sociālā atbildība: no vārdiem uz darbiem
20090414STO53648 Report on Hearing: "we have to change our ways" CSR John Ruggie Ruggie wiki: 'Business and Society exploring solutions' European Parliament resolution of 13 March 2007 on corporate social responsibility (based on report by Richard Howitt MEP
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090414IPR53681 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090414IPR53681 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070314STO04227 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0062 0 NOT XML V0//EN
trešdien, 2009. gada 15. aprīlī, plkst.
Wednesday 15 April 2009, 10.00 – 11.00
ASP ēkas 3 G 3 telpā
Room: ASP 3 G 3
Iespējams balsojums par 6 sekojošiem jautājumiem par īstermiņa vīzu atcelšanu (ja EP ir saņēmis pieprasījuma vēstuli)
Possibly vote of the 6 following dossiers on short-stay visa waiver agreements (if the letter of referral has been received by the EP)
· 2009. gada 20.–21. janvārī PV – PE423.796v01-00
· 20–21 January 2009 PV – PE423.796v01-00
· 2008. gada 13. novembrī PV – PE416.497v01-00
· 13 November 2008 PV – PE416.497v01-00
· 2008. gada 19. maijā PV – PE420.134v01-00
· 19 May 2008 PV – PE420.134v01-00
· 2007. gada 11. oktobrī PV – PE418.025v01-00
· 11 October 2007 PV – PE418.025v01-00
· 2007. gada 19.-21. martā PV – PE386.579v01-00
· 19–21 March 2007 PV – PE386.579v01-00
· 2006. gada 12.-13. septembrī PV – PE380.592v01-00
· 12–13 September 2006 PV – PE380.592v01-00
· 2006. gada 12.-13. jūlijā PV – PE382.431v01-00
· 12–13 July 2006 PV – PE382.431v01-00
· 2006. gada 3. jūlijā PV – PE378.511v01-00
· 3 July 2006 PV – PE378.511v01-00
· 2006. gada 19.-20. jūnijā PV – PE421.238v01-00
· 19–20 June 2006 PV – PE421.238v01-00
· 2005. gada 4.-5. oktobrī PV – PE371.979v02-00
· 4–5 October 2005 PV – PE371.979v02-00
ASP ēkas 5 G 3 telpā
Room: ASP 5 G 3
2009. gada 16. aprīlī, plkst.
16 April 2009, 15.00 – 15.30
· Budžeta komitejas referents László Surján iepazīstina ar budžeta apspriešanas grafiku
· Presentation of the budget calendar by the COBU rapporteur László Surján
2009. gada 16. aprīlī, plkst.
16 April 2009, 15.30 – 16.10
Obligātie standarti patvēruma meklētāju uzņemšanai (pārstrādāta redakcija)
Minimum standards for the reception of asylum seekers (recast version)
Eiropas Patvēruma atbalsta biroja izveide
Establishment of a European Asylum Support Office
Starptautiskās aizsardzības pieteikums, ko trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks iesniedzis kādā no dalībvalstīm (pārstrādātā redakcija)
Application for international protection lodged in one of the Member States by a third-country national or a stateless person (recast version)
· Iepazīstināšana ar Padomes vispārējo pieeju un lēmuma pieņemšana par procedūru, kāda jāievēro (vēl jāapstiprina)
· Presentation of the global approach of the Council and decision on procedure to be followed (to be confirmed)
2009. gada 16. aprīlī, plkst.
16 April 2009, 16.10 – 16.50
EDAU (Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs) — 2008. gada ziņojums
EDPS (European Data Protection Supervisor) - Annual report 2008
· Ar gada ziņojumu iepazīstina Peter Hustinx (EDAU)
· Presentation of the annual report by Peter Hustinx (EDPS)
2009. gada 16. aprīlī, plkst.
16 April 2009, 16.50 – 17.10
Organizācijas „Ārsti bez robežām” (Médecins sans frontières) 2009. gada 15. marta ziņojums par Maltas migrantu centriem
Report on Maltas migrants' centres of 15 March 2009 by MSF (Médecins sans frontières)
· Iepazīstināšana ar ziņojumu
· Presentation of a report
2009. gada 16. aprīlī, plkst.
16 April 2009, 17.10 – 17.30
TE-SAT 2009 (Eiropola ziņojums par terorisma situāciju un tendencēm ES)
TE-SAT 2009 (Europol Terrorism Situation and Trend Report)
· Ar ziņojumu iepazīstina Mariano Simancas (Eiropola direktora vietnieks) (vēl jāapstiprina)
· Presentation of the report by Mariano Simancas (Deputy Director of Europol) (to be confirmed)
Iespējams, protokola apstiprināšana (saraksts lietas dokumentācijā)
Possibly approval of minutes (list in the paper dossier)
PHS ēkas P1A2 telpā
Room: PHS P1A2
· 2009. gada 30.–31. martā PV – PE423.725v01-00
· 30–31 March 2009 PV – PE423.725v01-00
Nākamās sanāksmes datums Jaunās komitejas dibināšanas sanāksme visticamāk notiks laikā starp 2009. gada 16. un 21. jūliju.
Date of next meeting The constituent meeting of the new committee will take place most probably between 16 and 21 July 2009.
ceturtdien, 2009. gada 16. aprīlī, plkst.
Thursday 16 April 2009, 09.00 – 12.30
(telpas nr. būs norādīts ekrānā)
Room: Please see screens
· 2009. gada 11.-12. februārī PV – PE420.137v01-00
· 11–12 February 2009 PV – PE420.179v01-00
· 2009. gada 16.-17. februārī PV – PE420.181v01-00
· 16–17 February 2009 PV – PE420.181v01-00
Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības struktūras
Structures for the management of the European satellite radio navigation programmes
ENISA (Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra) — Tikšanās ar nākamo izpilddirektoru Dr. Udo Helmbrecht
ENISA (European Network and Information Security Agency) - Hearing with the future Executive Director, Dr. Udo Helmbrecht
Apspriede ar László Surján, par 2010. gada budžetu atbildīgo referentu
Discussion with László Surján, rapporteur on the Budget 2010
Kopīgā pētniecības centra (KPC) ģenerāldirektora Roland Schenkel prezentācija Kodoliekārtu slēgšana un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošana: Kodolsaistību pārvaldība, kuras izriet no Kopīgā pētniecības centra (KPC) pasākumiem, ko tas veic saskaņā ar Euratom līgumu ( COM(2008)0903 )
Presentation of Roland Schenkel, Director General of the Joint Research Centre (JRC), on the Decommissioning of Nuclear installations and management of radioactive waste: management of nuclear liabilities arising out of the activities of the Joint Research Centre (JRC) carried out under the Euratom Treaty ( COM(2008)0903
Telpa: PHS P7C050
Room PHS P7C050
9.00 ‑ 9.30 (slēgta sanāksme)
from 9 h. to 9h30. (in camera)