natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vai Komisija varētu informēt Eiropas Parlamentu par pašreizējo stāvokli attiecībā uz dalībvalstu plāniem (kas dalībvalstīm jānodod Komisijai atbilstoši Direktīvas 96/59/EK 11. pantam) saistībā ar polihlorētu bifenilu (PCB) (kurus izmanto kā eļļu elektroniskajos transformatoros un kuri ES ir aizliegti kopš 1976. gada) attīrīšanu un/vai apglabāšanu?
Could the Commission inform the European Parliament about the current status of the national plans for the decontamination and/or disposal of PCBs (used as electronic transformer oils and banned in the EU since 1976), which Member States are obliged to communicate to the Commission according to Article 11 of Directive 96/59/EC ?
Kāds ir Komisijas viedoklis par to, ka cūku barības saindēšana Īrijā 2008. gadā ir jau otrā reize pēc dzīvnieku tauku saindēšanas Beļģijā 1999. gadā, kad dalībvalstu PCB apglabāšanas plāni nespēja efektīvi aizsargāt barošanās ķēdi un pārtikas ķēdi?
What is the Commission view on the fact that national PCB disposal plans have not effectively protected the feed and food chain for the second time after the contamination of animal fats in Belgium in 1999 and now breadmeal in Ireland in 2008?
Vai Komisija var garantēt barības un pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem un patērētājiem, ka visi atlikušie PCB krājumi tiks droši apglabāti visās 27 ES dalībvalstīs vēlākais līdz 2010. gada beigām, kā tas pieprasīts Direktīvas 96/59/EK 3. pantā, un — ja tas tā nenotiks — kādus pasākumus Komisija veiks, lai nepieļautu atlikušo PCB krājumu nonākšanas barošanās ķēdē un pārtikas ķēdē risku?
Can the Commission provide guarantees to feed and food business operators and consumers that all remaining PCB stocks will be safely disposed of in all 27 EU Member States at the latest by the end of 2010, as required by Article 3 of Directive 96/59/EC, and, if not, what will the Commission do to prevent the risk of remaining PCB stocks in the EU entering the feed and food chain?
Vai Komisija vēlētos sagatavot ziņojumu par ES Barības higiēnas regulas (EK) Nr. 183/2005 piemērošanu visā ES un jo īpaši par barības apritē iesaistīto tirgus dalībnieku klasifikāciju atkarībā no to radītā riska, ņemot vērā Īrijas iestāžu piešķirto „zema riska statusu” cūku barības kaltēšanas rūpnīcai, kas izraisīja saindēšanu?
Would the Commission be willing to present a report on the state of implementation of EU Feed Hygiene Regulation (EC) No 183/2005 across the EU and in particular the classification of feed business operators in relation to the level of risk they present in the light of the ‘low risk status’ granted by the Irish authorities for the drying plant for breadmeal at the origin of the contamination?
Vai Komisija piekrīt tam, ka regulas nevienāda piemērošana dalībvalstīs, par ko liecina Pārtikas un veterinārā biroja uzdevuma izpildes ziņojumi, var izraisīt nepareizu klasifikāciju attiecībā uz „pārtikas pārpalikumu pārstrādātājiem”, kas veic tādas pārstrādes darbības kā kaltēšana, kuras jau ir izraisījušas virkni starpgadījumu saistībā ar barības drošību?
Would the Commission agree that the uneven implementation of this Regulation according to Food and Veterinary Office mission reports in Member States may have led to inadequate risk classification of ‘surplus food processors’ carrying out processing activities, such as drying, which have led to a number of feed safety incidents in the past?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0011/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0011/09
Temats: Tibetas sacelšanās 50. gadadiena un Dalailamas un Ķīnas valdības dialogs
Subject: 50th anniversary of the Tibetan uprising and dialogue between the Dalai Lama and the Chinese Government
– tā kā 2009. gada 10. martā apritēs 50 gadi kopš tibetiešu tautas sacelšanās pret Ķīnas pārvaldi;
Considering that 10 March this year is the 50th anniversary of the Tibetan national uprising against the Chinese administration;
– ņemot vērā pārtraukumu Ķīnas valsts varas iestāžu un Viņa Svētības Dalailamas sarunās;
considering the breakdown of the negotiations between the Chinese authorities and His Holiness the Dalai Lama;
– ņemot vērā 2008. gada 10. aprīļa rezolūciju par Tibetu (P6_TA (2008)0119), kurā tas:
having regard to the EP resolution ( P6_TA(2008)0119 ) of 10 April 2008 on Tibet, in which the European Parliament:
– aicināja „ANO pārraudzībā veikt atklātu un neatkarīgu izmeklēšanu par nesenajiem nemieriem un represijām Tibetā [..]”;
called for an open and independent inquiry, under the auspices of the United Nations, into the recent riots and repression in Tibet (...);
– aicināja „Padomi [..] cieši sekot notikumu attīstībai un nodrošināt to, ka ES pieņem konsekventu vienotu nostāju un ka tiek pienācīgi īstenoti uz tās balstīti lēmumi [..]”;
called on the Council (...) closely to monitor developments, and to ensure that the EU adopts a consistent common position and that decisions taken on the basis thereof are duly implemented (...);
– atkārtoti aicināja Padomi „iecelt īpašu sūtni par Tibetas jautājumiem, lai veicinātu dialogu starp abām pusēm [..]”;
reiterated its call on the Council to appoint a special envoy for Tibetan issues in order to facilitate the dialogue between the parties (...);
– aicināja „[..] bez nosacījumiem uzsākt konstruktīvu dialogu, lai panāktu vispusīgu politisku vienošanos, tai skaitā ilgtspējīgu risinājumu attiecībā uz Tibetas kulturālo un politisko autonomiju un reliģisko brīvību, kā arī Tibetas iedzīvotāju patiesām minoritāšu tiesībām citās Ķīnas provincēs”.
(...) called for a constructive dialogue to be opened without preconditions, with a view to reaching a comprehensive political agreement, including a sustainable solution with regard to the cultural and political autonomy of Tibet and religious freedom and true minority rights for the Tibetan people in other neighbouring Chinese provinces;
Ko Padome plāno darīt, lai atsāktos Ķīnas valdības un Viņa Svētības Dalailamas sarunas?
What actions will the Council take in order to resume negotiations between the Chinese Government and His Holiness the Dalai Lama?
Ko Padome ir veikusi, reaģējot uz minēto Eiropas Parlamenta rezolūciju?
In which ways did the Council follow up on the resolution by the European Parliament?
Kādas darbības Padome ir uzsākusi, lai noskaidrotu, kas ir atbildīgs par sarunu pārtraukšanu?
What actions did the Council take to ascertain responsibility for the breakdown of the negotiations?
It īpaši — vai viņi uzskata, ka Tibetas „Memorands par tibetiešu patiesu autonomiju” ir priekšlikums patiesai autonomijai (kā to apgalvo trimdā esošā Tibetas valdība) vai „slēptai neatkarībai” (kā apgalvo Ķīnas valdība)?
In particular does it consider that the Tibetan ‘Memorandum on Genuine Autonomy for the Tibetan People’ is a proposal for genuine autonomy (as asserted by the Tibetan Government in Exile) or for ‘disguised independence’ (as asserted by the Chinese Government)?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0012/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0012/09
Ko Komisija plāno darīt, lai atsāktos Ķīnas valdības un Viņa Svētības Dalailamas sarunas?
What actions will the Commission take in order to resume negotiations between the Chinese Government and His Holiness the Dalai Lama?
Ko Komisija ir veikusi, reaģējot uz minēto Eiropas Parlamenta rezolūciju?
In which ways did the Commission follow up on the resolution by the European Parliament?
Kādas darbības Komisija ir uzsākusi, lai noskaidrotu, kas ir atbildīgs par sarunu pārtraukšanu?
What actions did the Commission take to ascertain responsibility for the breakdown of the negotiations?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0013/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0013/09
Temats: transportlīdzekļa vadīšanas laikposmu un atpūtas laikposmu novērtēšana (Regula (EK) Nr. 561/2006)
Subject: Evaluation of driving hours and rest periods (Regulatgion(EC) No 561/2006)
Kopš 2006. gada ir spēkā divi tiesību akti par transportlīdzekļa vadīšanas laikposmiem un atpūtas laikposmiem, proti, Regula (EK) Nr. 561/2006 un Direktīva 2006/22/EK .
Since 2006 both Regulation(EC) No 561/2006 and Directive 2006/22/EC on driving hours and rest periods leave applied.
Šajos tiesību aktos iekļauti detalizēti un saskaņoti noteikumi, kuru mērķis ir uzlabot ceļu satiksmes drošību un kravas automobiļu vadītāju sociālo aizsardzību, kā arī nodrošināt vienlīdzīgu konkurenci starp Eiropas autopārvadātājiem.
This legislation provides, in a large degree of detail, harmonised rules aiming to improve road safety and social protection for truck drivers, and to guarantee a level playing field for road hauliers in Europe.
Pirmajos darbības gados tiesību aktus par transportlīdzekļa vadīšanas laikposmiem un atpūtas laikposmiem nopietni kritizē gan autopārvadātāji, gan kravas automobiļu vadītāji.
In its first years of existence, the legislation on driving hours and rest periods has received a considerable amount of criticism, among both road hauliers and truck drivers.
Tiek kritizēti daudzi šo tiesību aktu aspekti, tostarp neelastīgums, nepraktiski vai neskaidri noteikumi, dažādas interpretācijas iespējas un pārmērīgi sodi par salīdzinoši nelieliem pārkāpumiem, bet jo īpaši — problēmas ar digitālajiem tahogrāfiem.
A number of aspects is being criticised, ranging from limited flexibility, impractical or unclear provisions, differing interpretations and excessive fines for relatively minor infringements, not to mention the enduring problems with the digital tachograph.
Digitālo tahogrāfu un pārkāpumu klasifikācijas jomā Komisija sākusi rīkoties, lai problēmas mazinātu.
On the digital tachograph and the categorisation of infringements the Commission has started up some initiatives to reduce the problems.
Tomēr daudzas nopietnas problēmas ir arī tieši saistītas ar minēto tiesību aktu būtību.
However, a number of serious problems is also specifically linked to the legislation of the driving hours and rest periods itself.
Komisija ir publicējusi dažas vadlīnijas attiecībā uz šīm problēmām, taču praksē vadlīniju nozīme ir neliela.
The Commission has published some guidelines on these problems, but in practice these guidelines have limited effect.
Spēkā esošajos tiesību aktos diemžēl nav noteikumu par to, kā visaptveroši novērtēt transportlīdzekļa vadīšanas laikposmus un atpūtas laikposmus.
In the current legislation, there is unfortunately no provision included on a thorough evaluation of the driving hours and rest periods.
Būtu ļoti noderīgi 2009. gadā veikt novērtēšanu par problēmām, kas saistītas ar pašreizējo noteikumu formulējumu, interpretāciju un īstenošanu, un tas būtu mazākais, ko ES varētu darīt, lai apliecinātu, ka tai rūp iedzīvotāju un uzņēmumu problēmas.
Considering the problems regarding the way the current provisions are set up, interpreted and enforced, an evaluation in 2009 would be extremely useful and the least Europe could do to show its citizens and companies that it is taking their concerns seriously.
Vai Komisija ir informēta par problēmām, kādas gan autopārvadātājiem, gan kravas automobiļu vadītājiem rada formulējumi pašreiz spēkā esošos tiesību aktos par transportlīdzekļa vadīšanas laikposmiem un atpūtas laikposmiem, un vai Komisija ir informēta par pārmērīgajiem sodiem par salīdzinoši nelieliem pārkāpumiem?
Is the Commission aware of the problems that are arising with road hauliers and truck drivers on the way the current legislation of driving hours and rest periods is set up, and is the Commission aware of the excessive fines for relatively minor infringements?
Vai Komisija atzīst, ka saistībā ar noteikumiem par transportlīdzekļa vadīšanas laikposmiem un atpūtas laikposmiem pastāv vēl arī citas problēmas, ne tikai tās, kas saistītas ar digitālajiem tahogrāfiem?
Does the Commission acknowledge the problems relating to the provisions on driving hours and rest periods, apart from the digital tachograph?
Ko Komisija līdz šim jau paveikusi, lai samazinātu pašreiz spēkā esošo tiesību aktu radītās problēmas?
What has the Commission done so far to reduce the problems from the current legislation?
Vai Komisija ir gatava 2009. gadā sākt novērtēšanu par pašreiz spēkā esošiem tiesību aktiem attiecībā uz par transportlīdzekļa vadīšanas laikposmiem un atpūtas laikposmiem?
Is the Commission prepared to start an evaluation on the current legislation on driving hours and rest periods in 2009?
Ja nē, tad kādu iemeslu dēļ?
If not, why not?
Ko Komisija vēl gatavojas darīt, lai mazinātu problēmas?
What other activities is the Commission planning to undertake to reduce the problems.
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0014/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0014/09
Temats: Pagaidu nolīgums ar Turkmenistānu
Subject: Interim agreement with Turkmenistan
Kādu konkrētu iemeslu dēļ Padome uzskata, ka ir vērts PTN parakstīt tagad?
What are the concrete reasons for which the Council considers it justified to sign the ITA now?
Kā konkrēti PTN uzlabos ES un Turkmenistānas attiecības?
What concrete improvements will the ITA make to the relationship between the EU and Turkmenistan?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0015/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0015/09
Kādu konkrētu iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka ir vērts PTN parakstīt tagad?
What are the concrete reasons for which the Commission considers it justified to sign the ITA now?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0016/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0016/09
Temats: Vispārēja apspriešanās ar ES pilsoņiem
Subject: General consultations of EU citizens
ES dinamiski paplašina savas pilnvaras un darbību, un Lisabonas līgums paātrinās šo procesu.
The EU is increasing its powers and activities through a dynamic process to which the Treaty of Lisbon will give additional impetus.
Turpretim aptaujas un zinātniski pētījumi pastāvīgi liecina par to, ka trūkst tieša kontakta ar pilsoņiem, kas ES politiku un darbību uztver kā kaut ko tālu un nesaprotamu.
By contrast, surveys and scientific studies constantly demonstrate a lack of direct contact with citizens, who perceive the policies and activities of the EU as remote and unintelligible.
Plašsaziņas līdzekļi un dalībvalstu politiskās partijas velta Eiropas Savienībai tikai nelielu uzmanību.
The EU receives only marginal attention from the media and national political parties.
Tādēļ vājinās ES publiskā leģitimitāte, un par to nepārprotami liecina arī daudzās neveiksmes dalībvalstu rīkotajos referendumos.
As a result, the EU faces a strong decline in popular legitimacy, of which the series of setbacks in terms of popular vote are a strong warning signal.
Tādējādi tiek nopietni apdraudēta Eiropas demokrātija un ES politikas nākotne.
This risks posing a major threat to European democracy and the political future of the EU.
ES šobrīd strādā pie tā, lai uzlabotu informācijas sniegšanu un dialogu ar pilsoņiem.
The EU is developing an important information activity and dialogue with the citizens.
Iniciatīva „Partnerība informācijas sniegšanā par Eiropu” ir nozīmīgs solis ceļā uz to.
‘Communicate Europe in Partnership’ certainly represents an important step forward.
Taču diemžēl šā dialoga tiešā un netiešā ietekme joprojām ir ierobežota, jo šajā dialogā ir iesaistīti tikai aptuveni 50 000 pilsoņu.
Unfortunately this dialogue still has a limited impact, whether direct or indirect, on some 50 000 citizens.
Tādēļ vēl nevaram runāt par publisko debašu telpas un patiesa Eiropas līmeņa dialoga izveidi, kas veicinātu ES pilsoņu interesi.
We are therefore very far away from creating a space for public debate and genuine European dialogue capable of stimulating the interest of EU citizens.
Vispārēja apspriešanās ar Eiropas pilsoņiem varētu būt efektīvs līdzeklis, lai veidotu šādu Eiropas publisko telpu.
An efficient means to create such a European public space could be the organisation of general consultations of European citizens.
Bijušais Parlamenta priekšsēdētājs Pat Cox, noslēdzot Eiropas Kustības kongresu Hāgā, izteica pārliecinošu aicinājumu īstenot šādu iniciatīvu.
A strong call for such action was made by former Parliament President Pat Cox at the close of the last Congress of the European Movement in The Hague.
Viņš uzsvēra vajadzību pārraut apburto loku, kurā dialogs ir vērsts tikai uz eliti.
Mr Cox insisted on the need to break out of the vicious circle of a dialogue that reaches only the elites.
Vai Komisija ir gatava izstrādāt stratēģiju, lai veidotu tādu vispārēju dialogu ar pilsoņiem, kura skaidrs mērķis būtu uzrunāt miljoniem pilsoņu?
Is the Commission ready to prepare a strategy to develop a general dialogue with citizens, with the explicit aim of reaching millions of citizens?
Kādus pasākumus Komisija veiks, lai šādos projektos efektīvi iesaistītu dalībvalstis?
What measures will the Commission take in order to effectively engage the Member States in such projects?
Vai Komisija var izstrādāt pamatnostādnes, lai veidotu vispārēju dialogu ar pilsoņiem, paredzot starpposma pasākumus, kuros pilnībā tiktu izmantotas elektroniskās balsošanas iespējas?
Can the Commission foresee a roadmap for developing the general consultation of citizens, providing for intermediate steps that would fully exploit the means provided by e-voting?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0017/09/pārsk.1
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0017/09/rev.1
Temats: Koncentrācijas nometņu nosaukumu precizēšana
Subject: Names used to describe concentration camps
Eiropas Parlaments savā darbībā īpašu uzmanību velta cilvēktiesību aizsardzībai.
In the course of its activities, the European Parliament devotes special attention to the protection of human rights.
Savās rezolūcijās Parlaments kategoriski nosoda jebkādus brīvības ierobežojumus un par visu vairāk — genocīda gadījumus.
In the resolutions it adopts it firmly opposes all restrictions on freedom and condemns cases of genocide in particular.
Genocīds ir visnežēlīgākais noziegums, un tas pēc savas būtības ir jānosoda jebkuros apstākļos.
Genocide is the most serious of all crimes and must be condemned whenever and wherever it occurs.
Tomēr — īpaši pēdējā laikā — nereti nākas saskarties ar to, ka vainu savos noziegumos pret cilvēci bendes liek uzņemties saviem upuriem.
Unfortunately, all too often in recent times the perpetrators of crimes against humanity have attempted to shift the blame to the victims of those crimes.
Ir kategoriski jāvēršas pret šādu praksi, tāpat kā jācīnās pret jebkuru citu mēģinājumu falsificēt vēsturi.
This tendency must be firmly opposed, as must all other attempts to pervert history.
Piemēram, pašlaik izplatītā prakse nodēvēt vācu koncentrācijas nometnes par „poļu” vai „latviešu” koncentrācijas nometnēm daudzās tautās izraisa sašutumu un vispārējus iebildumus.
The practice of describing German concentration camps as 'Polish' or 'Latvian' concentration camps has caused upset and widespread concern in many countries.
Šāds apzīmējums ticis izmantots, piemēram, attiecībā uz Aušvicas, Treblinkas un Travņiku nometnēm, un nesen arī attiecībā uz Majdanekas koncentrācijas nometni, kas laikrakstā „Die Welt” nodēvēta par „„poļu” koncentrācijas nometni Majdanekā”.
This has happened in the case of the camps at Auschwitz, Treblinka and Trawniki, while the German daily Die Welt recently described Majdanek as a 'Polish concentration camp'.
Ņemot vērā to, ka Otrā pasaules kara laikā Vācijas Reiha un tā okupēto valstu teritorijā bija vairāk nekā 12 000 koncentrācijas un nāves nometņu, kurās tika nogalināti miljoniem cilvēku, ir nepieciešams reizi par visām reizēm viest skaidrību, kā šīs nometnes nosaucamas.
Bearing in mind that millions of people were killed in the 12 000 concentration and extermination camps operating within the territory of the German Reich and occupied countries during the Second World War, the question of how these camps are described needs to be settled once and for all.
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0018/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0018/09
Temats: Vienotas eiro maksājumu telpas (SEPA) izveide
Subject: Implementation of the Single Euro Payments Area (SEPA)
Pāreja uz SEPA kredīta pārvedumu sistēmu (SCT), ar kuru SEPA tika oficiāli uzsākta 2008. gada 28. janvārī, līdz šim notiek lēni.
Migration to SEPA Credit Transfer (SCT), which launched SEPA officially on 28 January 2008, has been quite hesitant up to now.
Tirgus dalībnieki ne visai vēlas atcelt valstu maksāšanas līdzekļus.
Market participants seem to be reluctant to abolish national payment instruments.
Taču SEPA paredz, ka starp pārrobežu un valstu maksājumiem atšķirību nav.
SEPA, however, implies that there is no distinction between cross-border and national payments.
Paralēli piedāvājot valstu maksāšanas līdzekļus, pastāv nebeidzami draudi, ka SEPA līdzekļus izmantos tikai pārrobežu darījumiem.
Offering national instruments in parallel indefinitely harbours the risk that SEPA instruments will be used for cross-border transactions only.
Rezultātā būs grūti sasniegt kritisko masu, turpināsies fragmentācija un neīstenosies priekšrocības, kuras šajā sistēmā ir paredzētas gan banku nozarei, gan tās klientiem.
Consequently, it would be very difficult to reach a critical mass, fragmentation would persist, and anticipated benefits for the banking industry as well as for its clients could not be achieved.
Turklāt samilzt dažas problēmas attiecībā uz SEPA tiešā debeta maksājumu sistēmas uzsākšanu, jo īpaši attiecībā uz daudzpusējas savstarpējas apmaiņas maksas (MIF) piemērošanu, kā arī attiecībā uz līdzsvarotu un vienkāršu pāreju no līdzšinējām tiešā debeta pilnvarām uz SEPA tiešā debeta maksājumu sistēmu.
Furthermore, problems are looming with regard to the launch of the SEPA direct debit instrument, in particular as regards the application of a multilateral interchange fee (MIF), but also concerning the smooth and simple migration of existing direct debit mandates to the SEPA direct debit scheme.
Problēmas ir arī ar MIF piemērošanu attiecībā uz karšu maksājumiem.
The application of an MIF is also an issue with regard to card payments.
Ņemot vērā iepriekš minēto, vai Komisija varētu paskaidrot šādus jautājumus.
Against this background, would the Commission explain:
Kā Komisija plāno veicināt un atbalstīt pāreju uz SEPA instrumentiem?
How it intends to promote and foster the migration to SEPA instruments?
Vai Komisija joprojām uzskata, ka līdz 2010. gada beigām ir iespējams panākt to maksājumu kritisko masu, par kuriem jau ir notikusi pāreja uz SEPA instrumentiem?
Whether it is still of the opinion that a critical mass of payments having migrated to SEPA instruments could be reached by the end of 2010?
Vai Komisija uzskata, ka ir nepieciešams precīzs un saistošs termiņš pārejai uz SEPA instrumentiem, un ja jā, tad kāds varētu būt šis termiņš, kā to varētu piemērot un kā par to tiks paziņots?
Whether it thinks that a clear and binding end-date for migration to SEPA instruments is necessary and, if so, what that date could be, in which way it could be imposed and when it would be communicated?
Kā varētu nostiprināt SEPA tiešā debeta maksājumu sistēmas tiesisko noteiktību, īpaši saistībā ar MIF piemērošanu un pārejas posma precīzo ilgumu, kurā MIF varētu izmantot arī pārrobežu tiešā debeta maksājumos, kā arī tiesisko noteiktību saistībā ar pāreju no līdzšinējām tiešā debeta pilnvarām uz SEPA tiešā debeta maksājumu sistēmu?
How legal certainty regarding the SEPA direct debit scheme could be enhanced, in particular as regards the application of an MIF and the exact length of the transitional phase during which an MIF might also be allowed for cross-border direct debits, but also regarding the migration of existing direct debit mandates to the SEPA direct debit scheme?
Kādā veidā Komisija plāno risināt MIF problēmu ar karšu maksājumiem?
How it plans to tackle the issue of MIF with regard to card payments?
Ņemot vērā nozares grūtības atrast piemērotu risinājumu, vai konkrēts risinājums nebūtu jāpiedāvā Komisijai, kura pati ir norādījusi uz MIF problēmām?
Regarding the difficulties for the industry to build a proper solution, is it not for the Commission, which has pointed to concerns about existing MIF, to propose a specific solution?
Kādus īpašus pasākumus Komisija plāno ierosināt šī brīža krīzes apstākļos, lai nodrošinātu, ka pārejas uz SEPA instrumentiem rezultātā neizveidojas dārgāka maksājumu sistēma?
In the current context of the crisis, what specific measures does the Commission intend to propose to make sure that migration to the SEPA instruments will not result in a more expensive payment system?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0019/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0019/09