natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vai dalībvalstīs, kur minētā direktīva ir pareizi transponēta, tās noteikumi ir pietiekami, lai sūdzību gadījumos aizsargātu attiecīgās dalībvalsts iedzīvotājus no šādiem uzņēmumiem, kas reģistrēti citā dalībvalstī, kurā šī direktīva varētu būt vai varētu nebūt pareizi transponēta?
Where there has been correct transposition of the MCA in a Member State, has this been sufficient to protect citizens in that Member State in the event of claims from such companies based in another Member State which may/may not have transposed the MCA correctly?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000088/2011/pārsk.1
Question for oral answer O-000088/2011/rev.1
S&D grupas vārdā Temats: ES un Japānas tirdzniecības attiecības
on behalf of the S&D Group Subject: EU-Japan trade relations
ES eksports uz Japānu, samērojot ar IKP, ir daudz mazāks nekā eksports citos ES svarīgākajos tirgos, piemēram, uz ASV, Ķīnu, Koreju vai Indiju.
EU exports to Japan, in relation to GDP, are considerably below those to the EU’s other main markets, such as the US, China, Korea or India.
Tirdzniecības attiecībās starp šīm divām ekonomikām netiek izmantots ievērojams potenciāls, kas varētu dot abpusēju labumu un kura apmērs kopsummā ir 35 % no globālā IKP.
There is significant untapped potential in trade relations between these two economies that could benefit both parties, which together account for 35% of global GDP.
ES un Japānas augstākā līmeņa sanāksmē 2009. gadā vadītāji pauda apņemšanos pastiprināt savu ekonomiku integrāciju, lai pilnībā izvērstu savas ekonomiskās attiecības.
At the EU-Japan Summit in 2009 the leaders expressed their intention to strengthen the integration of their economies in order fully to capitalise on their economic relationship.
Ko ir darījusi Komisija kopš šīs 2009. gada augstākā līmeņa sanāksmes, lai uzlabotu ekonomiskās un tirdzniecības attiecības?
What has the Commission done to enhance the economic and commercial relationship since the 2009 summit?
Ko ir darījusi Komisija, lai atvieglotu ārpustarifu pasākumus, kuri ietekmē tirdzniecību un ieguldījumus, jo īpaši — veicinot pārredzamu reglamentējošo politiku un izmantojot pašreizējās divpusējās sarunas?
What has the Commission done to alleviate non-tariff measures having an impact on trade and investment, in particular by promoting transparent regulatory policy and by using existing bilateral dialogues?
Kā tā vērtē līdzšinējos Japānas centienus šajā ziņā?
What view does it take of the efforts made by Japan in this regard?
Kādi panākumi ir gūti attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, un kas ir veikts, lai stimulētu labāku piekļuvi attiecīgajiem valdības pasūtījuma tirgiem?
What progress has been achieved in respect of geographical indications, and what has been done to facilitate enhanced access to the respective government procurement markets?
Kādi ir Komisijas secinājumi attiecībā uz apspriešanos par ES un Japānas tirdzniecības attiecībām, kuru sāka 2010. gada rudenī?
What are the Commission’s conclusions regarding the consultations on EU-Japan trade relations which were launched in autumn 2010?
Kad Komisija ir iecerējusi publicēt visaptverošu ilgtspējas un ietekmes novērtējumu attiecībā uz ES un Japānas tirdzniecības attiecībām?
When does the Commission intend to publish the comprehensive sustainability and impact assessment on EU-Japan trade relations?
Vai tas sniegs rūpīgu izvērtējumu par iespējamā turpmākā ES un Japānas brīvās tirdzniecības nolīguma priekšrocībām un trūkumiem, jo īpaši attiecībā uz visām rūpniecības nozarēm, piemēram, automobiļu rūpniecību, elektrorūpniecību, aviācijas un mašīnbūves rūpniecību?
Will it provide a thorough assessment of the advantages and disadvantages of a possible future EU-Japan FTA, in particular for all industrial sectors such as the automotive, electronics, aviation and machinery sectors?
Kādiem priekšnoteikumiem, pēc Komisijas domām, jābūt izpildītiem, pirms tiek noteikta šo tirdzniecības sarunu joma?
What prerequisites does the Commission consider should be fulfilled before the scope of these trade talks is defined?
Vai šīs sarunas aptvers ieguldījumu nolīgumu?
Would the negotiations cover an investment agreement?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000089/2011
Question for oral answer O-000089/2011
EFD grupas vārdā Temats: Mazās uzņēmējdarbības akta (MUA) pārskatīšana
on behalf of the EFD Group Subject: Small Business Act (SBA) review
2011. gada 23. februāri – divarpus gadus pēc MUA pieņemšanas 2008. gada jūnijā – Komisija pieņēma pārskatu par “Eiropas mazās uzņēmējdarbības aktu” (COM(2011)0078).
On 23 February 2011, two and a half years after the adoption of the SBA in June 2008, the Commission adopted the Communication on Review of the Small Business Act for Europe (COM(2011)0078).
2009. gada decembrī Komisija izveidoja un publicēja pirmo ziņojumu par MUA īstenošanu ES un dalībvalstīs.
The Commission carried out and published a first report on implementation of the SBA at EU and Member State level in December 2009.
Balstoties uz ziņojumā konstatēto, Komisija savā paziņojumā ierosināja noteikt jaunus un pārskatītus pasākumus un darbības apzināto problēmu novēršanai, lai varētu pienācīgi īstenot MUA principus.
Based on findings in that report, the Commission proposed in its Communication a set of new and renewed measures/actions on tackling identified challenges to the proper implementation of the SBA principles.
Kā Padome plāno izpildīt savus 2009. gadā dotos solījumus attiecībā uz tādu MUA principu īstenošanu kā „vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem” un MVU tests?
How is the Council planning to better deliver on its 2009 promises with regard to the implementation of the SBA principles, such as the ‘Think Small First’ principle and the SME test?
Vai Padome plāno līdz 2011. gada beigām atrisināt strupceļu, kurā nonākuši Eiropas privāto uzņēmumu statūti?
Does the Council expect to resolve the deadlock on the European private company statute before the end of 2011?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000090/2011
Question for oral answer O-000090/2011
Kādus pasākumus Komisija ir iecerējusi veikt, lai nodrošinātu MUA principu, piemēram, „vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem” principa un MVU testa principa labāku īstenošanu dalībvalstīs?
What measures does the Commission intend to take to ensure a better implementation of the SBA principles, such as the ‘Think Small First’ principle and the SME test, in the Member States?
Vai Komisija plāno likt lielāku uzsvaru uz tiem finanšu instrumentiem, kas jau sekmīgi darbojas, bet kuru līdzekļi ir nepietiekami (konkurētspējas un inovācijas pamatprogrammas un EIB instrumenti), vai arī vairāk koncentrēties uz tādiem instrumentiem, kas piemēroti MVU riska finansēšanai, piemēram, mezanīna instrumentiem?
Does the Commission intend to put a stronger emphasis on those financial instruments which are already working successfully but are not sufficient in volume (CIP, EIB ones) or those that are better suited to financing risk for SMEs such as mezzanine instruments?
Vai Komisija ir izpildījusi savu solījumu par 25 % samazināt MVU administratīvo slogu?
Has the Commission delivered on its promise to cut the administrative burden for SMEs by 25%?
Vai ir pieejama skaidra spēkā esošo un ierosināto tiesību aktu analīze, kas apliecina, ka samazinājums patiešām ir noticis?
Is a clear analysis available showing that there has been a net reduction taking into account all legislation, both in force and proposed?
Kādas iniciatīvas Komisija apsver, lai palīdzētu MVU aktīvi iesaistīties pasākumos, kuru mērķis ir samazināt pašreizējo MVU darbības ietekmi uz vidi, gūstot priekšrocības no energoefektivitātes pasākumiem?
What initiatives is the Commission considering to help SMEs actively engage in actions reducing their environmental impact today and to gain economic benefits from energy efficiency measures?
Laikā, kad palielinās demogrāfiskās problēmas, MVU saskaras ar lielu konkurenci par kvalificētu darbaspēku; diemžēl MUA pārskatīšanas paziņojumā nav pievērsta uzmanība darba tirgiem un MVU nepieciešamības pēc kvalificēta darbaspēka.
At a time of increasing demographic challenges SMEs are facing fierce competition for a skilled workforce; unfortunately, the SBA Review Communication lacks attention to labour markets and SMEs’ skills requirements.
Ko Komisija plāno darīt šajā jomā?
What does the Commission plan in this regard?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000091/2011
Question for oral answer O-000091/2011
Temats: ES attiecības ar Mongoliju
Subject: EU relations with Mongolia
Pašlaik ES un Mongolijas attiecību pamatā ir ES un Mongolijas 1993. gada nolīgumā paredzētā sistēma.
At present, EU relations with Mongolia are based on the framework of the 1993 EU-Mongolia Trade and Cooperation Agreement.
Tomēr ES un Mongolija gatavojas noslēgt partnerības un sadarbības nolīgums (PSN).
The EU and Mongolia, however, are in the process of concluding a Partnership and Cooperation Agreement (PCA).
Šis 2010. gada 20. decembrī Ulanbatorā parafētais nolīgums vēl nav parakstīts, un tas Eiropas Savienībai un dalībvalstīm ir jāratificē (saskaņā ar attiecīgajām ratifikācijas procedūrām).
This Agreement, initialled on 20 December 2010 in Ulaanbaatar, has not been signed yet, and awaits ratification by the EU and by the Member States (according to their respective ratification procedures).
Līdz ar to minētais nolīgums būs jāiesniedz Eiropas Parlamentam saskaņā ar piekrišanas procedūru.
The Agreement, therefore, will have to be submitted to the European Parliament under the consent procedure.
Šajā sakarībā būtiski ir uzsvērt, ka ES vēl nav pārstāvēta Ulanbatorā ar delegāciju.
In this context it is also important to underline that the EU is not yet represented by a Delegation in Ulaanbaatar.
Šāda iniciatīva varētu nozīmīgi vēl vairāk padziļināt mūsu politisko un saimniecisko sadarbību.
Such an initiative could significantly contribute to a further deepening of our political and economic cooperation.
Vai Komisija, ņemot vērā saites, kas izveidojušās starp ES un Mongoliju, kura ir stabila valsts un kuras demokrātiskai kustībai šogad apritēs simt gadu, var informēt Parlamentu par
Taking into consideration the ties that have developed between the EU and Mongolia, a stable country whose democratic movement will be celebrating its centenary this year, can the Commission inform Parliament:
– galvenajām partnerības un sadarbības nolīguma iezīmēm un paredzamo grafiku, kā nolīgums tiks ratificēts un pēc tam stāsies spēkā,
– on the main characteristics of the Partnership and Cooperation Agreement and the foreseeable schedule for ratification and subsequent entry into force?
– iespējām drīzumā sākt Eiropas Savienības delegācijas darbību Ulanbatorā?
– on the possibilities of opening a European Union Delegation in Ulaanbaatar in the near future?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000092/2011
Question for oral answer O-000092/2011
Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja komitejas vārdā Temats: SDO Konvencijas papildināšana ar ieteikumu par mājkalpotājiem
on behalf of the Committee on Employment and Social Affairs Subject: ILO Convention supplemented by a recommendation on domestic workers
Lielākā daļa mājkalpotāju veic tādus pienākumus kā, piemēram, mājas aprūpe, tīrīšana un ēdiena gatavošana; viņi veido no 5 % līdz 9 % no kopējā nodarbināto skaita.
Most domestic workers perform duties such as home care, cleaning and catering; they account for between 5% and 9% of all employment.
Arvien vairāk šo strādājošo ir migrējoši darba ņēmēji (bez dokumentiem) un var tikt pakļauti izmantošanai.
A growing number of these workers are (undocumented) migrant workers and may be subject to exploitation.
SDO Konvencijas par mājkalpotājiem pieņemšana būs svarīgs elements, lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas mājkalpotāju cilvēktiesības un nodarbinātības un sociālās tiesības.
The adoption of an ILO convention on domestic workers will be an important element to ensure the human, employment and social rights of domestic workers are respected.
Kāda Komisijas ieskatā varētu būt tās loma SDO sarunās par Konvencijas pieņemšanu, papildinot to ar ieteikumu par pienācīgas kvalitātes nodarbinātību mājkalpotājiem?
What role does the Commission believe it can play in the ILO negotiations regarding the adoption of a convention supplemented by a recommendation on decent work for domestic workers?
Kā stratēģijā „Eiropa 2020” tiks nodrošināts, ka nedrošais mājkalpotāju darbs kļūst par pienācīgu un ilgtspējīgu nodarbinātības veidu?
How will the EU2020 strategy ensure that precarious domestic jobs are transformed into decent, sustainable jobs?
Vai Komisija plāno grozīt spēkā esošos tiesību aktus, piemēram, Padomes Direktīvu 89/391/EEK un Direktīvu 2000/78/EK, lai nodrošinātu mājkalpotāju iekļaušanu?
Does the Commission plan to amend current legislation such as Council Directives 89/391/EEC and 2000/78/EC to ensure the inclusion of domestic workers?
Vai Komisija var paskaidrot, kā tā atbalsta dalībvalstis, izstrādājot un īstenojot politikas virzienus, ar kuriem stiprina mājkalpotāju darba tiesības un informē viņus par šīm tiesībām?
Can the Commission indicate how it is supporting Member States in developing and enforcing policies to strengthen the labour rights of domestic workers and inform them about their rights?
Vai Komisija veicina informācijas apmaiņu par labāko praksi saistībā ar politikas virzieniem, kuri attiecināmi uz mājkalpotājiem?
Is the Commission promoting exchanges of best practice regarding policies aimed at domestic workers?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000093/2011
Question for oral answer O-000093/2011
ALDE grupas vārdā Temats: Dalībvalstu reakcija uz migrācijas plūsmām un to ietekme uz Šengenas līguma darbību
on behalf of the ALDE Group Subject: Member States' answers to migration flows and their impact on Schengen
Pagājušajā nedēļā Francija atjaunoja robežkontroli pie Itālijas pilsētas Vintimille pēc tam, kad Itālijas valdība parakstīja dekrētu, kas ļauj iestādēm izsniegt pagaidu uzturēšanās atļaujas 25 800 Tunisijas migrantiem, kuri ieradušies Lampedūzā kopš Tunisijā valdošā režīma krišanas.
Last week France instituted border controls near the Italian town of Ventimiglia after the Italian Government signed a decree allowing the authorities to deliver temporary residence permits to the 25 800 Tunisian migrants who have arrived in Lampedusa since the fall of the regime in that country.
Strīdi par migrācijas jautājumiem starp Franciju un Itāliju, kā arī tas, ka ES neapliecina solidaritāti ar tām dalībvalstīm, kuras visvairāk skar migrācijas plūsmas, negatīvi ietekmē Šengenas sistēmu.
The dispute between France and Italy over migration and the lack of EU solidarity with Member States in the front line of the migration problem are having damaging consequences on the Schengen system.
Kārdinājums slēgt iekšējās robežas vai arī novērsties no to dalībvalstu situācijas, kuras tieši ietekmē migrācijas plūsmas, atgādina refleksu vadītu rīcību.
The temptation to close internal borders or to ignore the situation of Member States directly affected by the migration flows are ‘knee-jerk’ answers.
Ilgtermiņa un visaptveroši risinājumi nav ne vienkārši, ne viennozīmīgi.
There is no simple long-term, comprehensive solution.
To pamatā vajadzētu būt atbildīgai, efektīvai un saskaņotai kontrolei uz ES ārējām robežām un saskaņotai ES patvēruma piešķiršanas sistēmai, turklāt atzīstot savstarpējo atkarību.
What is needed is responsible, efficient and coordinated control of the EU’s external borders, together with a coherent EU asylum system recognising interdependence.
Notiekošais apliecina, ka ir pienācis gan atbildības un solidaritātes laiks.
What has happened has demonstrated that it is time for both responsibility and solidarity to be shown.
Ir nepieciešama kopēja patvēruma politika un kopējas procedūras starptautiskas aizsardzības piešķiršanai.
This includes a common asylum policy with common procedures for granting international protection.
– ko Padome gatavojas darīt, lai veicinātu ES solidaritāti ar dalībvalstīm, kuras visvairāk skar migrācijas plūsmas, kā arī īstenotu kopīgu pārvaldību uz ES ārējām robežām?
– what does the Council intend to do in order to promote EU solidarity with Member States which are in the front line of the migration problem, as well as common management of the EU’s external borders?
– ko Padome gatavojas darīt, lai nodrošinātu, ka paredzētajā laikā, proti, 2012. gadā tiek ieviesta ES kopēja patvēruma sistēma?
– what does the Council intend to do to ensure that the EU common asylum system becomes a reality by 2012 as promised?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000094/2011
Question for oral answer O-000094/2011
Pagājušajā nedēļā Francija atjaunoja robežkontroli pie Itālijas pilsētas Vintimille pēc tam, kad Itālijas valdība parakstīja dekrētu, kas ļauj iestādēm izsniegt pagaidu uzturēšanās atļaujas 25 800 Tunisijas migrantu, kuri ieradušies Lampedūzā kopš Tunisijas valdošā režīma krišanas.
Last week France instituted border controls near the Italian town of Ventimiglia after the Italian Government signed a decree allowing the authorities to deliver temporary residence permits to the 25 800 Tunisian migrants who have arrived in Lampedusa since the fall of the regime in that country.
Notiekošais apliecina, ka ir pienācis atbildības un solidaritātes laiks.
What has happened has demonstrated that it is time for both responsibility and solidarity to be shown.
– vai Komisija var norādīt, vai robežkontrole uz Francijas un Itālijas robežas Vintimille tuvumā ir pamatota?
– can the Commission indicate whether the controls at the borders between France and Italy near Ventimiglia are justified?
– Vai Komisija var norādīt, vai Itālijas izdotās pagaidu uzturēšanās atļaujas atbilst Šengenas līguma noteikumiem, un, ja atbilst, vai tās patiešām nodrošina brīvu pārvietošanos Šengenas zonā?
– can the Commission indicate whether the temporary residence permits issued by Italy are in conformity with the Schengen rules and if they do indeed allow free movement inside the Schengen area?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000095/2011
Question for oral answer O-000095/2011
S&D grupas vārdā Temats: Vispusīga ES stratēģija attiecībā uz konfliktiem, kas saistīti ar dabas resursiem
on behalf of the S&D Group Subject: A comprehensive EU strategy on conflicts on natural resources
Stabilitātes instrumentā ( IfS ) ietilpstošā komponenta „gatavība reaģēt krīzes situācijās” (4. panta 3. punkts) ikgadējā rīcības programmā 2011. gadam ir iekļauts arī priekšlikums pasākumiem, kuri veicami, lai nostiprinātu vietējo nevalstisko dalībnieku spēju labāk izprast un risināt ar dabas resursiem saistītus konfliktus.
The 2011 Annual Action Programme of the crisis-preparedness component of the Instrument for Stability (IfS) (Article 4(3)) includes a proposal for action to strengthen the capacity of local non-state actors to better understand and resolve natural resource conflicts.
Tomēr šķiet, ka šis pasākumu kopums netiek koordinēts Eiropas līmenī.
It seems however that this particular action is not coordinated at EU level.
Patlaban neeksistē nedz vispusīga ES stratēģija attiecībā uz konfliktiem, kas saistīti ar dabas resursiem, nedz jelkādi saistoši rīcības kodeksi vai noteikumi, kuri attiektos uz ziņojumu sniegšanu par darbībām trešās valstīs.
To date, neither a comprehensive EU strategy on conflict over natural resources nor any binding code of conduct or reporting rules for activities in third countries exist.
Tas krasi kontrastē ar tiesisko regulējumu citās valstīs — ASV („ Dodd -Frank bill ”), Kanādā, Norvēģijā un Honkongā privātiem uzņēmumiem tiek prasīts nodot atklātībā informāciju par summām, kas samaksātas apmaiņā pret dabas resursiem, kā arī par šādu maksājumu saņēmējiem.
This stands in stark contrast with legislation in the US (Dodd-Frank bill), Canada, Norway and Hong Kong that requires private companies to disclose the amount and the recipients of payments made in exchange for natural resources.
Šāds pārredzamības trūkums veicina korupciju un konfliktu izcelšanos trešās valstīs.
This lack of transparency fosters corruption and conflict in third countries.
Organizācija „ Transparency International ” nesen ir publicējusi ziņojumu, no kura var spriest, ka ir ļoti maz tādu starpvalstu uzņēmumu, kuri nodod atklātībā informāciju par maksājumiem citu valstu valdībām, piemēram, neviens ES uzņēmums nav izpaudis ziņas par summām, kas pārskaitītas Lībijas režīmam.
A recent report by Transparency International shows that very few multinational companies disclose their payments to host governments with, for example, not a single EU company having revealed its transfers to the Libyan regime.
Kā Komisija ir nodomājusi integrēt ierosināto IfS projektu vispārējā Eiropas Savienības pieejā konfliktu un dabas resursu problemātikai?
How does the Commission intend to integrate the proposed IfS project into an overall EU approach to conflict and natural resources?
Kad Komisijas priekšsēdētāja vietniece un augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgi ar Eiropas Ārējās darbības dienestu un sadarbībā ar Komisiju nāks klajā ar vispusīgu ES stratēģiju jautājumā par konfliktiem un dabas resursiem, tostarp paredzot atbilstīgu un saistošu rīcības kodeksu par darbību veikšanu trešās valstīs, it īpaši attiecībā uz projektiem, kuri saņem ES finansējumu, piemēram, no EIB vai ar ERAB starpniecību?
When will the Vice-President/High Representative, with the EEAS and in cooperation with the Commission, present a comprehensive EU strategy on conflicts and natural resources, including an appropriate and binding code of conduct for those operating in third countries and especially for projects receiving EU funding, such as from the EIB or through the EBRD?
Vai priekšlikumā par pārskatu sagatavošanu atsevišķi pa valstīm, kurš tiks publicēts šī gada gaitā, Komisija plāno iekļaut noteikumus par obligātu informācijas izpaušanu attiecībā uz maksājumiem trešām valstīm?
Does the Commission intend to include mandatory disclosure rules for payments to third countries in its proposal on country-to-country reporting to be published later this year?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000096/2011
Question for oral answer O-000096/2011
GUE/NGL grupas vārdā Temats: Degvielas cenu pieauguma izraisītā krīze zvejniecības nozarē
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Crisis in the fisheries sector arising from higher fuel prices
Spēcīgs degvielas cenu pieaugums ievērojami saasināja krīzi vairāku Eiropas Savienības valstu zvejniecības nozarē.
The sharp rise in oil prices has led to a significant worsening of the crisis facing the fisheries sector in a number of EU Member States.
Pēdējo sešu mēnešu laikā — no 2010. gada septembra līdz 2011. gada martam Brenta barela cenas pieaugums pārsniedza 47 %.
In the last six months alone, between September 2010 and March 2011, the Brent barrel price has risen by more than 47%.
Krīzi saistībā ar ienākumiem, kas jau bija vērojama šajā nozarē zivju sākotnējās pārdošanas zemo cenu dēļ, tagad papildina ievērojama ražošanas izmaksu palielināšanās (kas dažos gadījumos nav izturama).
The crisis already affecting incomes in the sector as a result of low initial sales prices for fish has now been compounded by the significant (and in some cases even unsupportable) increase in the cost of factors of production.
Situācija ir acīmredzami satraucoša, jo daudzi zvejnieki un kuģu īpašnieki ir spiesti pārtraukt darbību un daudzās zvejniecības kopienās pasliktinās ekonomiskie un sociālie apstākļi.
The situation is frankly disturbing, with some fishermen and vessel owners ceasing activities and a consequent worsening of economic and social conditions in various fishing communities.
Kādus ārkārtas pasākumus Komisija plāno pieņemt, lai atbalstītu zvejniecības nozari, kuru skārusi straujā degvielas cenu pieauguma izraisītā nopietnā krīze?
What emergency measures will the Commission adopt to support the fisheries sector in the face of the grave crisis arising from the sharp rise in fuel prices?