natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lēmums par integrēšanu ir jāpieņem Padomei, ar visu to valstu valdību vienbalsīgu lēmumu, kuras jau ir pievienojušās Šengenas zonai.
The integration decision should be made by the Council, by unanimous decision of all the Governments of the States that already belong to the Schengen area.
Pēdējo gadu laikā Rumānija un Bulgārija ir paveikušas nozīmīgu darbu un, atbilstīgi ekspertu ziņojumiem, ir veiksmīgi pabeigušas Šengenas novērtēšanas procesu.
In recent years Romania and Bulgaria have made a huge effort and, according to the experts’ reports, they have successfully concluded the Schengen evaluation process.
Parlaments 2011. gada 8. jūnija rezolūcijā un Padome 2011. gada 9. jūnija secinājumos apliecināja, ka abas valstis ir gatavas pievienoties Šengenas zonai.
Parliament in its resolution of 8 June 2011 and the Council in its Conclusions of 9 June 2011 certified the preparedness of both countries to join the Schengen Area.
Eiropadomē 2011. gada 24. jūnijā valstu un valdību vadītāji vienojās, ka lēmums par pievienošanos jāpieņem ne vēlāk kā 2011. gada septembrī.
During the European Council of 24 June 2011, the Heads of State and Government agreed that the decision concerning their accession should be taken no later than September 2011.
Tad TI Padomē 2011. gada 22. septembrī divas dalībvalstis izlēma bloķēt šos centienus un lēmuma pieņemšana tika atlikta uz nenoteiktu laiku.
Then, during the last JHA Council of 22 September 2011, two Member States decided to block these aspirations and the decision was postponed indefinitely.
Vai Padome uzskata, ka ir taisnīgi piemērot papildu kritērijus, kas nebija paredzēti sākumā, jo īpaši ņemot vērā to, ka šie jaunie kritēriji ir atšķirīgi no tiem, kas tika piemēroti iepriekšējos pievienošanās gadījumos?
Does the Council believe it is fair to apply extra criteria that were not foreseen from the beginning, especially if we take into account that these new criteria are different from the criteria which were applied to earlier accessions?
Lēmumu par pievienošanos bloķēja divas dalībvalstis.
The accession decision has been blocked by two Member States.
Vai Padome ir ievērojusi tās juridisko pienākumu lemt par divu kandidātvalstu pievienošanos tiklīdz tās ir izpildījušas noteiktos kritērijus?
Has the Council respected its legal obligation to decide on the accession of the two candidate countries as soon as they meet the criteria?
Kādus turpmākos pasākumus Padome gatavojas veikt?
What are the next steps the Council intends to take?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000222/2011
Question for oral answer O-000222/2011
Lēmums par integrēšanu ir jāpieņem Padomei ar visu to valstu valdību vienprātīgu lēmumu, kuras jau ir pievienojušās Šengenas zonai.
The integration decision should be made by the Council, by unanimous decision of all the Governments of the States which already belong to the Schengen area.
Vai Komisija uzskata, ka ir taisnīgi piemērot papildu kritērijus, kas nebija paredzēti sākumā, jo īpaši ņemot vērā to, ka šie jaunie kritēriji ir atšķirīgi no tiem, kas tika piemēroti iepriekšējos pievienošanās gadījumos?
Does the Commission believe it is fair to apply extra criteria that were not foreseen from the beginning, especially if we take into account that these new criteria are different from the criteria which were applied to earlier accessions?
Vai Komisija ir ievērojusi juridisko pienākumu lemt par divu kandidātvalstu pievienošanos tiklīdz tās ir izpildījušas noteiktos kritērijus?
Has the Commission respected its legal obligation to decide on the accession of the two candidate countries as soon as they meet the criteria?
Kādus turpmākos pasākumus Komisija gatavojas veikt?
What are the next steps the Commission intends to take?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000223/2011
Question for oral answer O-000223/2011
S&D grupas vārdā Temats: Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās Šengenas zonai
on behalf of the S&D Group Subject: Accession of Bulgaria and Romania to the Schengen Area
Saskaņā ar Līguma par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai 4. panta 2. punktu abas valstis ir apņēmušās kļūt par Šengenas zonas dalībvalstīm, tiklīdz tiks pabeigta Šengenas acquis noteikumu īstenošana.
Under Article 4(2) of the Treaty of Accession to the European Union, Romania and Bulgaria are committed to becoming members of the Schengen area as soon as the implementation of the rules provided by the Schengen acquis is completed.
Kopš pievienošanās Eiropas Savienībai Rumānija un Bulgārija tika pakļautas novērtēšanas procesam, kuru vadīja Eiropas Savienības Padomes Šengenas novērtēšanas darba grupa ( SCH-EVAL ) attiecībā uz Šengenas acquis septiņām jomām: policijas sadarbība, personas datu aizsardzība, vīzu un konsulārie jautājumi, sauszemes, gaisa telpas un jūras robežas, kā arī Šengenas Informācijas sistēma ( SIS ).
Since their accession to the EU, Romania and Bulgaria have been subjected to an evaluation process led by the Schengen Evaluation Working Group (SCH-EVAL) of the Council of the European Union and regarding the implementation of the Schengen acquis in seven areas: police cooperation, personal data protection, visa and consular matters, land, air and maritime borders, and the Schengen Information System (SIS).
Pēc tam, kad SCH-EVAL darba grupa sniedza pozitīvu atzinumu, Padome 2011. gada 9. jūnijā pieņēma lēmumu, ka Rumānija un Bulgārija ir izpildījušas visus nosacījumus, kas paredzēti Šengenas acquis .
Following the positive conclusions of the SCH-EVAL Working Group, the Council decided on 9 June 2011 that Romania and Bulgaria meet all the conditions provided by the Schengen acquis.
Arī Parlaments 2011. gada 8. jūnijā pieņemtajā rezolūcijā ar lielu balsu vairākumu apliecināja, ka abas valstis ir gatavas pievienoties Šengenas zonai.
Parliament also certified, through a resolution adopted on 8 June 2011 by a large majority, that the two States are ready to enter the Schengen area.
Neņemot to visu vērā, TI Padome 2011. gada 22. jūnijā nolēma uz nenoteiktu laiku atlikt lēmuma par Rumānijas un Bulgārijas pievienošanos Šengenas zonai pieņemšanu, jo pret to iestājās divas dalībvalstis, kuras pieprasa, ka abām valstīm jāizpilda papildu kritēriji, kuri nav pieminēti Šengenas acquis .
In spite of all this, the JHA Council of 22 June 2011 decided to postpone to an unknown date the decision regarding Romania and Bulgaria’s accession to Schengen, due to the opposition of two Member States which claim that the two candidate countries need to fulfil additional criteria which are not mentioned in the Schengen acquis.
Vai Padome uzskata, ka ir taisnīgi un saprātīgi piemērot papildu kritērijus, kas nebija paredzēti sākumā un kas nebija piemēroti iepriekšējos pievienošanās gadījumos?
Does the Council believe it is fair and judicious to apply extra criteria which were not foreseen from the beginning and which were not applied to the earlier accessions?
Vai Padome varētu norādīt, kādi papildu kritēriji Rumānijai un Bulgārijai ir jāizpilda un kāds ir šo kritēriju juridiskais pamats?
Can the Council indicate what further criteria have to be met by Romania and Bulgaria and what would be the legal basis for these criteria?
Kāda ir Polijas prezidentūras stratēģija un noteiktie termiņi?
What is the strategy and timetable of the Polish Presidency?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000224/2011
Question for oral answer O-000224/2011
PPE grupas vārdā Temats: Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās Šengenas zonai
on behalf of the PPE Group Subject: Accession of Bulgaria and Romania to Schengen
Šengenas zonas izveide un Šengenas acquis integrēšana ES sistēmā ir viens no lielākajiem Eiropas integrācijas procesa sasniegumiem, kam ir tieša ietekme uz pilsoņiem.
The creation of the Schengen area and the integration of the Schengen acquis into the EU framework is one of the greatest achievements of the European integration process that directly affects the European citizen.
Lēmums par integrēšanu ir jāpieņem Padomei, ar visu to valstu valdību vienprātīgu lēmumu, kuras jau ir pievienojušās Šengenas zonai.
The integration decision should be made by the Council, by unanimous decision of all the Governments of the States which already belong to the Schengen area.
Pēdējo gadu laikā Rumānija un Bulgārija ir paveikušas nozīmīgu darbu, lai pievienotos Šengenas zonai un, atbilstīgi ekspertu ziņojumiem, ir veiksmīgi pabeigušas Šengenas novērtēšanas procesu.
In recent years Romania and Bulgaria have made a huge effort to join the Schengen area and, according to the experts’ reports, they have successfully concluded the Schengen evaluation process.
Parlaments 2011. gada 8. jūnija rezolūcijā un Padome 2011. gada 9. jūnija secinājumos apliecināja, ka abas valstis ir gatavas pievienoties Šengenas zonai.
Parliament in its resolution of 8 June 11 and the Council Conclusions of 9 June 11 certified the preparedness of both countries to join the Schengen area.
Tad TI Padomē 2011. gada 22. septembrī divas dalībvalstis izlēma bloķēt šos centienus, un lēmuma pieņemšana tika atlikta uz nenoteiktu laiku.
Then, during the last JHA Council of 22 September 11, two Member States decided to block these aspirations and the decision was indefinitely postponed.
Vai Padome uzskata, ka ir taisnīgi piemērot papildu kritērijus, kas nebija paredzēti sākumā?
Does the Council believe it is fair to apply extra criteria that were not foreseen from the beginning?
Jo īpaši ņemot vērā to, ka šie jaunie kritēriji ir atšķirīgi no tiem, kas tika piemēroti iepriekšējos pievienošanās gadījumos?
Especially if we take into account that these new criteria are different from the criteria which were applied to earlier accessions?
Vai Padome uzskata, ka ir ievērojusi tās juridisko pienākumu lemt par divu kandidātvalstu pievienošanos tiklīdz tās ir izpildījušas noteiktos kritērijus?
Does the Council consider that it has respected its legal obligation to decide on the accession of the two candidate countries as soon as they meet the criteria?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000225/2011
Question for oral answer O-000225/2011
Parlaments 2011. gada 8. jūnija rezolūcijā un Padome 2011. gada 9. jūnija secinājumos apliecināja, ka abas valstis ir gatavas pievienoties Šengenas zonai.
Parliament in its resolution of 8 June 2011 and the Council Conclusions of 9 June 11 certified the preparedness of both countries to join the Schengen area.
Tad TI Padomē 2011. gada 22. septembrī divas dalībvalstis izlēma bloķēt šos centienus, un lēmuma pieņemšana tika atlikta uz nenoteiktu laiku.
Then, during the last JHA Council of 22 September 2011, two Member States decided to block these aspirations and the decision was postponed indefinitely.
Vai Komisija uzskata, ka ir taisnīgi piemērot papildu kritērijus, kas nebija paredzēti sākumā?
Does the Commission believe it is fair to apply extra criteria that were not foreseen from the beginning?
Vai Komisija uzskata, ka ir ievērots juridiskais pienākums lemt par abu kandidātvalstu pievienošanos tiklīdz tās ir izpildījušas noteiktos kritērijus?
Does the Commission consider that the legal obligation to decide on the accession of the two candidate countries as soon as they meet the criteria has been respected?
Kādus turpmākos pasākumus Komisija gatavojas veikt?
What are the next steps that the Commission intends to take?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000226/2011
Question for oral answer O-000226/2011
Temats: PVN jomas tiesību aktu modernizācija vienotā digitālā tirgus veicināšanai
Subject: Modernisation of the VAT legislation in order to boost the digital single market
Vienotais digitālais tirgus joprojām ir sadrumstalots, un daļēji tajā vainojami precēm un pakalpojumiem piemērojamie patēriņa nodokļi.
The digital single market remains fragmented, partly due to the consumption taxes applying to goods and services.
Komisija pašlaik apsver PVN turpmāko piemērošanu, un būtu jāņem vērā stratēģijā „Eiropa 2020” noteiktie mērķi.
The Commission is currently reflecting on the future of VAT, and the goals set out in the EU 2020 Strategy should be taken into account.
Pašreizējais Direktīvas 2006/112/EK 3. pielikuma formulējums rada šķēršļus jaunu digitālo pakalpojumu attīstībai.
The current wording of Annex 3 of Directive 2006/112/EC is a barrier to the development of new digital services.
Viens no spilgtākajiem piemēriem ir grāmatām piemērojamie noteikumi.
The rules applying to books are one of the most striking examples.
Saskaņā ar pašreizējo tiesisko regulējumu dalībvalstis var piemērot samazinātas likmes visa veida fiziskā formātā izdotām grāmatām, savukārt elektroniskajām grāmatām iespējams piemērot PVN pamatlikmi vismaz 15 procentu apmērā.
Under the current legal framework, Member States may apply reduced rates for the supply of books on all physical means, while e-books might be subject to a standard VAT rate of at least 15 percent.
Lai izveidotu efektīvu vienotu digitālo tirgu, Eiropas Savienība varētu ļaut dalībvalstīm uz laiku piemērot samazinātu PVN likmi elektroniski sniegtajiem pakalpojumiem, kas saistīti ar kultūru.
For the development of a genuine digital single market, the European Union could allow Member States to apply, on a temporary basis, a reduced VAT rate for electronically supplied services of cultural content.
Šo jauno kategoriju, kas tiktu iekļauta Direktīvas 2006/112/EK 3. pielikumā, varētu piemērot tādiem tiešsaistes pakalpojumiem, cita starpā ar televīziju, mūziku, grāmatām vai presi saistītiem tiešsaistes pakalpojumiem, kurus ES reģistrēts pakalpojumu sniedzējs sniedz jebkurai personai, kas nav nodokļu maksātāja un arī ir reģistrēta ES.
This new category, which would be included in Annex 3 of Directive 2006/112/EC, could cover the provision of online services such as TV, music, books or press, by a supplier established within the EU to any non-taxable person also established within the EU.
Pēc Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorāta pasūtījuma veiktā neatkarīgā pētījumā ir atbalstīts šis ierosinājums — tā rezultāti liecina par to, ka ir svarīgi paplašināt samazināto PVN likmju piemērošanas jomu, ietverot tajā arī kultūras preces un nozares, kurās ir nepietiekams patēriņa līmenis.
An independent study commissioned by DG TAXUD supports this idea as it demonstrated the importance of extending reduced VAT rates to cultural goods and sectors that are under-consumed.
Vai Komisija ir paredzējusi ierosināt Direktīvas 2006/112/EK 3. pielikuma pārskatīšanu, lai veiktu saskaņošanu attiecībā uz preču piegādi un elektronisko pakalpojumu sniegšanu, īpašu uzmanību pievēršot grāmatām, un tādējādi novērstu jebkādu diskrimināciju starp darbu izplatīšanu bezsaistē un tiešsaistē?
Does the Commission intend to propose the revision of Annex 3 of Directive 2006/112/EC to align the supply of goods and the supply of electronic services, paying particular attention to books, in order to avoid any discrimination between offline and online dissemination of works?
Vai Komisija ir paredzējusi ierosināt Direktīvas 2008/8/EK pārskatīšanu attiecībā uz pakalpojumu sniegšanas vietu, lai nodrošinātu ESAO ietvaros saskaņoto principu ievērošanu līdz 2015. gada 1. janvārim?
Does the Commission intend to propose the revision of Directive 2008/8/EC as regards the place of supply of services, in order to comply with the principles agreed within the framework of the OECD before 1 January 2015?
Vai Komisija ir paredzējusi ierosināt Direktīvas 2006/112/EK 3. pielikuma pārskatīšanu, lai ieviestu jaunu kategoriju, ietverot elektroniski sniegtos pakalpojumus saistībā ar kultūru, kas ir viens no nepieciešamajiem pasākumiem stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu sasniegšanai?
Does the Commission intend to propose the revision of Annex 3 of Directive 2006/112/EC in order to introduce a new category of electronically supplied services of cultural content, which is a necessary step towards the achievement of the EU 2020 Strategy goals?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000227/2011
Question for oral answer O-000227/2011
ALDE grupas vārdā Temats: ES un Krievijas cilvēktiesību dialoga sasniegumi un rezultāti
on behalf of the ALDE Group Subject: Achievements and results of the EU-Russia Human Rights Dialogue
ES un Krievijas cilvēktiesību dialogs pirmoreiz norisinājās 2005. gadā, un šīs apspriedes ir kļuvušas par daļu no ES attiecībām ar Krievijas Federāciju.
The first round of the EU-Russia Human Rights dialogue took place in 2005 and these consultations have become a part of the EU’s relations with the Russian Federation.
Kopš 2005. gada ES un Krievija ir uzsākušas daudzas iniciatīvas savstarpējo attiecību atjaunošanai un veicināšanai, tomēr sarunas par jaunu sadarbības nolīgumu noris lēni.
Since 2005 the EU and Russia have embarked on a number of initiatives to relaunch and boost their relations, although the negotiations for a new cooperation agreement advance slowly.
Eiropas Parlaments ir vairākkārt prasījis pastiprināt ES un Krievijas cilvēktiesību dialogu un šo procesu atvērt Eiropas Parlamenta un Krievijas Valsts domes lietderīgam ieguldījumam, kā arī iesaistīt attiecīgos par tieslietām, iekšlietām un ārlietām atbildīgos ģenerāldirektorātus un ministrijas Briselē un Maskavā.
The European Parliament has repeatedly called for reinforcement of the EU-Russia Human Rights Dialogue and for this process to be opened to effective input from the European Parliament, the State Duma, and the involvement of the respective directorates-general and ministries responsible for justice, internal affairs and foreign affairs in both Brussels and Moscow.
Eiropas Parlaments ir arī prasījis, lai cilvēktiesību dialogā vairāk tiktu iesaistīta pilsoniskā sabiedrība, NVO un cilvēktiesību organizācijas.
The European Parliament has equally demanded that civil society, NGOs and human rights organisations should be more involved in the Human Rights Dialogue.
Turklāt Eiropas Parlaments pagājušā gada budžetā pieņēma izmēģinājuma projektu, ar kuru atbalsta pilsoniskās sabiedrības foruma izveidi saistībā ar divreiz gadā notiekošo ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmi.
In addition, the European Parliament last year adopted a budgetary pilot project in favour of setting up a civil society forum in connection with the biannual EU-Russia Summits.
Ko AP/PV ir darījusi, lai stiprinātu ES un Krievijas cilvēktiesību dialogu un to atvērtu visām ieinteresētajām personām, jo īpaši pilsoniskās sabiedrības organizācijām?
What measures has the HR/VP taken to reinforce and open up the EU-Russia Human Rights Dialogue to all stakeholders, in particular civil society organisations?
Kādus konkrētus rezultātus līdz šim ir devis cilvēktiesību dialogs, un ko EĀDD un AP sagaida no tā?
What concrete results has the Human Rights Dialogue yielded so far and what expectations do the EEAS and the HR have on this dialogue?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000228/2011
Question for oral answer O-000228/2011
Septiņas no pasaules desmit lielākajām ieroču eksportētājvalstīm ir ES dalībvalstis.
Seven of the ten biggest arms exporters in the world come from the EU.
Aizvadītajos gados daudzas ES dalībvalstis ir eksportējušas ieročus un ieroču tehnoloģijas uz Ziemeļāfriku un Tuvajiem Austrumiem (ieskaitot Lībiju, Ēģipti, Tunisiju, Jemenu un Bahreinu), bet Itālija un Francija eksportēja ieročus uz Lībiju pat vēl 2010. gadā.
In recent years numerous EU countries have exported arms and arms technologies to North Africa and to the Middle East (including Libya, Egypt, Tunisia, Yemen and Bahrain), and Italy and France exported arms to Libya as late as 2010.
ANO pašlaik tiek gatavots pasaules mēroga nolīgums par ieroču tirdzniecību un 2012. gadā par šo nolīgumu tiks rīkota konference.
The UN is in the process of preparing a global arms trade treaty and will hold a conference on the treaty in 2012.
Šī darba grupa jau rīkojusi divas sanāksmes un šā gada jūlijā sanāks atkal.
The working group has now met twice and will meet again in July this year.
ES Kopējā nostājā par militāro tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli (2008. gads) nav ietverti panti par korupciju.
The EU Common Position on Control of Exports of Military Technology and Equipment (2008) does not include any articles on corruption.
Kādas ir ES prioritātes attiecībā uz pasaules mēroga nolīgumu par ieroču tirdzniecību?
What are the EU’s priorities for the global arms trade treaty?
Kā ES nodrošinās, lai pasaules mēroga nolīgumā par ieroču tirdzniecību tiktu iekļauti pietiekami kritēriji attiecībā uz korupciju?
How will the EU ensure that sufficient criteria are included in the global arms trade treaty concerning corruption?
Vai Eiropas Ārējās darbības dienests vai Komisija sagatavos vienotu ES nostāju attiecībā uz korupciju ieroču tirdzniecībā vai ir šāda nostāja jau tiek gatavota?
Will the EEAS / Commission prepare a common EU position on corruption in the arms trade, or are any such preparations under way?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000229/2011
Question for oral answer O-000229/2011
Ekonomikas un monetārā komiteja komitejas vārdā Temats: Vācijas un Apvienotās Karalistes nodokļu nolīgumu ar Šveici atbilstība ES Uzkrājumu nodokļa direktīvai
on behalf of the Committee on Economic and Monetary Affairs Subject: Compatibility of the German and British Tax Agreements with Switzerland with the EU Savings Tax Directive
Vācija un Apvienotā Karaliste nesen parakstīja divpusējus nodokļu nolīgumus ar Šveici.
Both Germany and the UK recently signed bilateral tax agreements with Switzerland.
Saskaņā ar Vācijas un Šveices nolīgumu to Vācijas pilsoņu ienākumiem no uzkrājumiem, ieguldījumiem utt., kuriem ir konts Šveicē, tiks piemērots galīgais nodoklis, ko ietur ienākuma izmaksas brīdī (18. pants).
Pursuant to the DE-CH agreement, a final withholding tax will be charged on income from savings, investments etc. of German citizens with Swiss accounts (Art. 18).
Nolīgumā ir paredzēts gan vienreizējs maksājums par iepriekš zaudētajiem ieņēmumiem, ko sākotnēji veiks Šveices bankas, gan pastāvīgs kapitāla procentu un peļņas nodoklis.
The agreement provides for both a one-off payment for lost income in the past, paid initially by Swiss banks, and an ongoing tax on interest and return on capital.
Tomēr nodoklis, ko ietur ienākuma izmaksas brīdī, tiks atmaksāts anonīmi, tādējādi aizsargājot Šveices banku noslēpumu.
However, the withholding tax will be returned anonymously, thereby protecting Swiss banking secrecy.
Pārējās dalībvalstis varētu apsvērt līdzīgu nolīgumu slēgšanu, kā to pašlaik dara Francija un Spānija.
Other Member States might envisage similar agreements, with France and Spain currently considering it.
Vai Komisija uzskata, ka Vācijas un Šveices nodokļu nolīgums, kurā nodoklis, ko ietur ienākuma izmaksas brīdī, ir noteikts 26,375% apmērā (18. pants), atbilst ES Uzkrājumu nodokļa direktīvai un EK un Šveices Konfederācijas nolīgumam, ar ko paredz pasākumus, kuri ir līdzvērtīgi pasākumiem, kas paredzēti ES Uzkrājumu nodokļa direktīvā, un kurā nodoklis, ko ietur ienākuma izmaksas brīdī, ir noteikts 35% apmērā?
Does the Commission consider the German-Swiss Tax Agreement, which provides for a withholding tax rate of 26.375% (Art.18), as compatible with the EUSTD and the Agreement between the EC and the Swiss Confederation providing for measures equivalent to those laid down in the EUSTD, which provides for a withholding tax of 35%?
Vai nolīguma 20. pantā paredzētā kredītu sistēma ir pietiekama, arī salīdzinot ar Apvienotās Karalistes pieeju par ieturamo nodokli 48% apmērā?
Is the credit system provided for in Art. 20 of the agreement sufficient, also in comparison to the UK approach of a 48% withholding tax?
Vai Komisijai ir bijusi iespēja izvērtēt Apvienotās Karalistes un Šveices saskaņotos nolīguma noteikumus un, ja šāda iespēja ir bijusi, kāds ir tās vērtējums par minētā nolīguma nosacījumiem?
Has the Commission been able to evaluate the terms of the agreement reached between the UK and Switzerland and, if so, how does it evaluate the provisions of the agreement?