natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kādus citus pasākumus Komisija plāno pieņemt saistībā ar degvielas cenu strukturālo pieaugumu, lai nodrošinātu nozares ilgtspējību vidējā termiņā un ilgtermiņā, ņemot vērā šīs nozares lielās atšķirības dažādās ES dalībvalstīs?
What other measures will the Commission adopt in the face of the structural tendency for oil prices to rise, with a view to ensuring the sustainability of the sector in the medium and long term and taking account of the great variations characterising the sector as between Member States?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000097/2011
Question for oral answer O-000097/2011
Verts/ALE grupas vārdā Temats: Atbildes reakcija uz imigrantu pieplūdumu no Ziemeļāfrikas un Vidusjūras reģiona dienvidu valstīm
on behalf of the Verts/ALE Group Subject: Response to the influx from North Africa and the Southern Mediterranean
Itālijas valdība, radot iespaidu par personu brīvas pārvietošanas tiesību ievērošanu, nesen parakstīja dekrētu, kas ļauj tās varas iestādēm izsniegt pagaidu uzturēšanās atļaujas 25 800 migrantu, kuri Itālijā ieradušies no Tunisijas.
The Italian Government recently signed a decree allowing the authorities to issue temporary residence permits to the 25 800 Tunisian migrants that have arrived in Italy, giving the impression of the right to free movement.
Tā rezultātā vairākas dalībvalstis atjaunoja robežkontroli, tādējādi apdraudot personu brīvas pārvietošanās principu, kas ir Šengenas nolīguma stūrakmens, un kopējas brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidi ES.
This has caused several Member States to reinstate border controls, thus endangering the principle of free movement, which is the cornerstone of the Schengen Agreement, and jeopardising the future of a common EU area of freedom, security and justice.
Ņemot vērā to, ka šādi soļi no dalībvalstu puses apdraud solidaritāti gan attiecībā pret ES kaimiņvalstīm, gan pašā ES, vai Padome var viest skaidrību par šādiem jautājumiem.
Given that these moves by Member States put solidarity both towards neighbouring countries, and within the EU, under pressure can the Council clarify:
– Vai tā atbalstīs jautājuma ierosināšanu attiecībā uz Pagaidu aizsardzības direktīvu?
– Will it support the evocation of the Temporary Protection Directive?
– Kāds ir Padomes alternatīvais priekšlikums, lai novērstu Šengenas sistēmas sabrukumu, tādējādi apdraudot principu, kas paredz personu brīvu pārvietošanos ES?
– What is the Council’s alternative proposal to prevent the breakdown of the Schengen system jeopardising the principle of free movement within the EU?
– Ko Padome plāno darīt, lai izveidotu sistemātiskākus solidaritātes mehānismus starp dalībvalstīm nolūkā nometināt uz dzīvi no Vidusjūras reģiona ierodošos imigrantus?
– What does the Council intend to do to establish more systematic solidarity mechanisms among Member States in order to resettle migrants arriving in the Mediterranean region?
– Ko Padome plāno darīt attiecībā uz bēgļu, it īpaši to bēgļu, kuriem nepieciešama starptautiska aizsardzība, pārvietošanu ES un starp dažādām dalībvalstīm?
– What does the Council intend to do as regards the relocation of refugees in the EU and between the different Member States, particularly those requiring international protection?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000098/2011
Question for oral answer O-000098/2011
Itālijas valdība, radot iespaidu par personu brīvas pārvietošanas tiesību ievērošanu, nesen parakstīja dekrētu, kas ļauj tās varas iestādēm izsniegt pagaidu uzturēšanās atļaujas aptuveni 25 800 migrantu, kuri Itālijā ieradušies no Tunisijas.
The Italian Government recently signed a decree allowing the authorities to issue temporary residence permits to the approximately 25 800 Tunisian migrants that have arrived in Italy, giving the impression of the right to free movement.
Ņemot vērā to, ka šādi soļi no dalībvalstu puses apdraud solidaritāti gan attiecībā pret ES kaimiņvalstīm, gan pašā ES, vai Komisija var viest skaidrību par šādiem jautājumiem.
Given that these moves by Member States put solidarity both towards neighbouring countries, and within the EU, under pressure can the Commission clarify:
– Kāpēc tā nolēma neierosināt jautājumu par Pagaidu aizsardzības direktīvu?
– Why it has decided not to evoke the Temporary Protection Directive?
– Vai Komisija var atbildēt uz jautājumu, vai Itālijas izdotās pagaidu uzturēšanās atļaujas atbilst Šengenas līguma noteikumiem, un, ja jā, vai tās patiešām nodrošina brīvu pārvietošanos Šengenas zonā?
– Can the Commission say whether the temporary residence permits issued by Italy are in conformity with the Schengen rules and if they do indeed allow free movement inside the Schengen area?
– Kāds ir Komisijas alternatīvais priekšlikums, lai novērstu Šengenas sistēmas sabrukumu, tādējādi apdraudot principu, kas paredz personu brīvu pārvietošanos ES?
– What is the Commission’s alternative proposal to prevent the breakdown of the Schengen system jeopardising the principle of free movement within the EU?
– Ko Komisija plāno darīt, lai izveidotu sistemātiskākus solidaritātes mehānismus starp dalībvalstīm nolūkā nometināt uz dzīvi no Vidusjūras reģiona ierodošos imigrantus?
– What does the Commission intend to do to establish more systematic solidarity mechanisms among Member States in order to resettle migrants arriving in the Mediterranean region?
– Ko Komisija plāno darīt attiecībā uz bēgļu, it īpaši to bēgļu, kuriem nepieciešama starptautiska aizsardzība, pārvietošanu ES un starp dažādām dalībvalstīm?
– What does the Commission intend to do as regards the relocation of refugees in the EU and between the different Member States, particularly those requiring international protection?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000099/2011
Question for oral answer O-000099/2011
GUE/NGL grupas vārdā Temats: Dalībvalstu reakcija uz migrācijas plūsmām un bēgļu situācija
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Member States' answers to the migration flows and the refugee situation
Pagājušajā nedēļā Francija noteica robežkontroli un bloķēja vilcienu satiksmi uz robežas ar Itāliju (netālu no Ventimīlijas), pēc tam kad Itālijas valdība bija parakstījusi dekrētu, kas ļauj varasiestādēm izsniegt pagaidu uzturēšanās atļaujas 25 800 ieceļotājiem no Tunisijas, kuri ieradušies Lampedūzā kopš režīma krišanas.
Last week France instituted border controls and blocked train traffic at the border with Italy (near Ventimiglia) after the Italian Government signed a decree allowing the authorities to issue temporary residence permits to the 25 800 Tunisian migrants who have arrived in Lampedusa since the fall of the regime.
Francijas un Itālijas strīdas par migrāciju ir izraisījis un varētu izraisīt postošas sekas attiecībā uz pārvietošanās brīvību Eiropas Savienības robežās.
The dispute on migration between France and Italy has had and might have damaging consequences for freedom of movement within the EU.
Tikmēr situācija Ziemeļāfrikā neuzlabojas un tūkstošiem bēgļu joprojām atrodas Lībijā ārkārtīgi bīstamā situācijā.
In the meantime, the situation in North Africa is not getting easier and thousands of refugees are still stuck in Libya in an extremely dangerous situation.
Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm, risinot šo situāciju, jārīkojas tādā veidā, kurā notiek lielāka sadarbība, tiecoties uz tādiem reāliem risinājumiem, kuri – visupirms – būtu neaizsargāto cilvēku interesēs.
The EU and its Member States must tackle such situations in a more cooperative way, aiming at real solutions in the interest – first of all – of vulnerable people.
– Ņemot vērā pašreizējo likumdošanas procedūru attiecībā uz Šengenas acquis novērtēšanas mehānismu,– kā Padome ir paredzējusi nodrošināt, lai tiktu pilnībā ievēroti noteikumi par robežkontroles atcelšanu uz iekšējām robežām?
– With a view to the ongoing legislative procedure concerning an evaluation mechanism for the Schengen aquis, how does the Council intend to ensure that the provisions on the abolition of checks at the internal borders are fully respected?
– Ko Padome gatavojas darīt, lai veicinātu humanitārā koridora atvēršanu, pa kuru tiktu pārvietoti bēgļi no Lībijas un nometināti Eiropas Savienībā?
– What does the Council intend to do in order to promote the opening of a humanitarian corridor that would evacuate refugees from Libya and resettle them in the EU?
– Ko Padome gatavojas darīt, lai nodrošinātu, ka steidzami tiek apstiprināts koplēmums par pārvietošanos un – plašākā mērā – līdz 2012. gadam tiek ieviesta ES kopējā patvēruma sistēma?
– What does the Council intend to do to ensure that the resettlement co-decision is urgently approved and, more in general, that the EU common asylum system becomes a reality by 2012?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000100/2011
Question for oral answer O-000100/2011
Itālija ir arī uzsākusi repatriācijas procedūras vairākiem simtiem Tunisijas pilsoņu, lai gan pirms viņu nosūtīšanas atpakaļ viņiem netika dotas tiesības tikties ar advokātu (kurš viņus informētu par viņu tiesībām) vai tiesnesi (kuram saskaņā ar Itālijas tiesību normām būtu jālemj par izraidīšanām).
Italy has also started repatriation procedures for some hundreds of Tunisian nationals, even though they have not been given the right to see either a lawyer (who would inform them of their rights) or a judge (who under Italian law should decide on expulsions) before being returned.
Patiesībā Lampedūzas salā nav nevienas tiesu iestādes.
Indeed, there is no judicial body on the island of Lampedusa.
– Ņemot vērā nesenās darbības, ko veica Francijas robežpolicija, – vai Komisija uzskata, ka tiek pārkāpts Šengenas Robežu kodekss?
– Regarding recent actions taken by French border police, would the Commission consider that the Schengen Borders Code is being infringed?
– Vai atgriešanās procedūras no Lampedūzas uz Tunisiju, kuras notiek pēc 2011. gada 5. aprīļa, Komisija uzskata par likumīgām un tādām, kurās tiek ievērots neizraidīšanas princips un tiesības lūgt patvērumu?
– Does the Commission consider that return procedures from Lampedusa to Tunisia taking place after 5 April 2011 are lawful and respectful of the non-refoulement principle and of the right to ask for asylum?
– Vai Komisija gatavojas veicināt humanitārā koridora atvēršanu, pa kuru tiktu pārvietoti bēgļi no Lībijas un nometināti Eiropas Savienībā?
– Does the Commission intend to promote and cooperate on the opening of a humanitarian corridor that would evacuate refugees from Libya and resettle them in the EU?
– Ko Komisija gatavojas darīt, lai nodrošinātu, ka steidzami tiek apstiprināts koplēmums par pārvietošanos un – plašākā mērā– līdz 2012. gadam tiek ieviesta ES kopējā patvēruma sistēma?
– What does the Commission intend to do to ensure that the resettlement co-decision is urgently approved and, more in general, that the EU common asylum system becomes a reality by 2012?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000101/2011
Question for oral answer O-000101/2011
PPE grupas vārdā Temats: Naftas cenas pieauguma izraisīta krīze Eiropas zivsaimniecības nozarē
on behalf of the PPE Group Subject: European fisheries sector crisis due to rise in oil prices
Iepriekšējos divos gados naftas cenas pieaugums ir ievērojami ietekmējis zivsaimniecības nozares pamatdarbības izmaksas.
Over the preceding two years, the rise in the price of oil has heavily impacted operating expenses in the fisheries sector.
Naftas cena ir palielinājusies no USD 37 2009. gada sākumā līdz vairāk nekā USD 100 pašlaik.
The price of oil has increased from USD 37 in early 2009 to more than USD 100 today.
Turklāt politiskā nestabilitāte Magribā un Tuvajos Austrumos izraisa naftas cenu nestabilitātes palielināšanos.
Moreover, the political instability in the Maghreb and the Middle East is leading to increased instability of oil prices.
Šīs situācijas dēļ zvejniekiem ir grūti finansēt savu zvejas darbību un daži pat ir spiesti pārtraukt darbību.
Due to this situation, fishermen have difficulties in financing their fishing activities and some even have to cease their activities.
Šādas situācijas turpināšanās graujoši ietekmētu Eiropas zvejas darbību.
A continuation of this situation would have dramatic consequences for European fishing activities.
ES ir jāatbalsta Eiropas zivsaimniecības nozare, kuru turklāt negatīvi ietekmē arī akvakultūras un zvejniecības produktu imports no trešām valstīm uz Eiropas tirgu.
The EU has to support the European fisheries sector, which is already suffering from imports of aquaculture and fishery products from third countries to the European market.
Minimālā robežvērtība ir pārāk zema, lai aizsargātu Eiropas zivsaimniecības nozari.
The de minimis ceiling is too low to safeguard the European fisheries sector.
Vai būtu iespējams uz trīs gadu periodu palielināt atbalsta apjoma minimālo robežvērtību no EUR 30 000 līdz 60 000 uz vienu uzņēmumu?
Would it be conceivable to raise the de minimis aid ceiling from €30 000 to 60 000 per firm for the three-year period?
Kādus citus konkrētus pasākumus Komisija plāno veikt nolūkā palīdzēt un atbalstīt Eiropas zvejniecības nozari saistībā ar naftas cenu pieaugumu, lai nodrošinātu nozares ilgtspējību vidējā termiņā un ilgtermiņā?
What other concrete measures is the Commission planning to adopt to help and support the European fishing industry in the context of rising oil prices to ensure medium- and long-term sustainability of the sector?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000102/2011
Question for oral answer O-000102/2011
EFD grupas vārdā Temats: Krīze Eiropas zivsaimniecības nozarē degvielas cenu pieauguma dēļ
on behalf of the EFD Group Subject: Crisis in the European fisheries sector owing to higher oil prices
Divus gadus būtiskais degvielas cenu pieaugums ievērojami ietekmē darbības izmaksas zivsaimniecības nozarē.
For two years, the sharp increase in oil prices has had a severe impact on operating expenses in the fisheries sector.
Cena par vienu barelu 2009. gadā bija 37 ASV dolāri, bet šobrīd tā ir vairāk nekā 100 ASV dolāru par barelu.
The price of a barrel has risen from $US 37 in early 2009 to over $US 100 today.
Turklāt politiskā nestabilitāte Magribas un Tuvo Austrumu valstīs izraisa ievērojamas cenu svārstības.
Furthermore, political instability in the Maghreb and the Middle East has resulted in great price volatility.
Šajā situācijā Eiropas zvejnieki sastopas ar grūtībām finansēt savas zvejniecības darbības un daži no viņiem ir spiesti šīs darbības pārtraukt.
Faced with this situation, European fishermen are struggling to finance their fishing activities and some have been forced to stop.
Šādas situācijas turpināšanās radīs katastrofālas sekas Eiropas zivsaimniecības nozarē.
If this situation continues, it will have disastrous consequences for the European fishing industry.
Savienībai ir jāatbalsta Eiropas zivsaimniecības nozare, kurai jau ir grūtības būtiskā zivsaimniecības un akvakultūras produktu importa dēļ Eiropas tirgū no trešām valstīm.
The EU has a duty to support a European fishing industry which is already struggling to cope with the high share of fishery and aquaculture products imported to the European market from third countries.
De minimis atbalsta apjoms ir pārāk zems, lai aizsargātu Eiropas zivsaimniecības nozari.
The de minimis ceiling is too low to protect European fisheries.
Vai ir iespējams palielināt de minimis atbalsta apjomu no EUR 30 000 uz EUR 60 000 vienam uzņēmumam triju gadu laikā?
Is it possible to increase the ceiling for de minimis aid by raising it from €30 000 to €60 000 per company per three year period?
Kā, skatoties plašāk, Komisija paredz atbalstīt Eiropas ekonomiku zivsaimniecības nozarē saistībā ar šo degvielas cenu paaugstināšanos?
More generally, how does the Commission intend to support the European fisheries economy against this background of rising oil prices?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000103/2011
Question for oral answer O-000103/2011
Temats: Kodoldrošība ES kaimiņvalstīs
Subject: Nuclear safety in the EU neighbourhood
Japānā notikušās kodolavārijas izraisītā traģēdija ir radījusi acīm redzamas bažas par to, cik droši ir pašreizējie un turpmākie kodolspēkstacijas attiecībā uz kodolenerģētiku.
The nuclear tragedy in Japan has triggered obvious concerns over the safety of existing and future nuclear power plants.
Padome 2011. gada 25. martā lēma, ka ES arī veicinās starptautiskā līmenī visaugstākos kodoldrošības standartus un pieprasīs, lai kaimiņvalstis veiktu „noturības testus” pastāvošajām un plānotajām iekārtām.
The Council concluded on 25 March 2011 that the EU will also promote internationally the highest standards for nuclear safety and will request neighbouring countries to carry out ‘stress tests’ on existing and planned plants.
Pašlaik ES robežu tuvumā tiek plānots būvēt divas atomelektrostacijas (AES).
Two nuclear power plants (NPPs) are currently planned in close proximity to the EU’s borders.
Tas, ka trūkst pārredzamības un sadarbības ar attiecīgajām ES dalībvalstīm, jau agrā izstrādes posmā rada bažas par iespējamiem daudzu starptautisku konvenciju par kodoldrošību pārkāpumiem un apdraud Baltijas jūras reģiona jūras vidi.
The lack of transparency and cooperation with the EU Member States affected raises major concerns already at an early development phase as to possible violations of the provisions of numerous international conventions on nuclear safety and poses threats to the marine environment of the Baltic Sea area.
Eiropas Parlaments savā 2010. gada 6. jūlija rezolūcijā par Baltijas jūras reģionu un makroreģionu nozīmi turpmākajā kohēzijas politikā uzsvēra, ka ES valstīm jāievēro visstingrākie drošības un vides standarti un Komisijai ir jāvēro un jāuzrauga, vai tāda pati pieeja tiek īstenota un starptautiskās konvencijas tiek ievērotas kaimiņvalstīs, jo īpaši valstīs, kurās plānots netālu no ES ārējām robežām būvēt kodolspēkstacijas.
The European Parliament in its resolution of 6 July 2010 on the EU Strategy for the Baltic Sea Region and the role of macro-regions in the future cohesion policy emphasised that EU countries have to follow the strictest safety and environmental standards and the Commission has to watch and monitor whether the same approach and international conventions are followed in neighbouring countries, especially in those that are planning to build nuclear power plants near external EU borders.
Vai Komisija piekrīt, ka ES un tās dalībvalstis ir kopīgi atbildīgas par to, lai nodrošinātu un pastiprinātu kodoldrošību esošajos un turpmākajos kodolreaktoros gan pašā ES, gan tuvākajās trešās valstīs?
Does the Commission agree that the EU and its Member States have a joint responsibility to ensure and strengthen nuclear safety in the existing and future nuclear power facilities, both in the European Union and in the third countries in its close neighbourhood?
Vai Komisija apsver iespēju iekļaut kodoldrošības jautājumus savas ārpolitikas jomās ar trešām valstīm, kuras atrodas kaimiņos?
Is the Commission considering including nuclear safety issues in its external policies with neighbouring third countries?
Vai Komisija plāno izmantot kādus citus instrumentus sadarbībā ar SAEA un citām attiecīgām starptautiskajām organizācijām, lai veicinātu drošu „kodolsaimniecības paplašināšanos” pie ES ārējām robežām?
Does the Commission plan to use any other instruments in cooperation with the IAEA and other relevant international bodies to facilitate safe nuclear expansion at the EU’s external borders?
Kā Komisija nodrošinās šādu pie ES ārējām robežām atrodošos AES uzraudzību sadarbībā ar SAEA, Espo konvenciju un citām attiecīgām starptautiskajām struktūrām?
How will the Commission ensure monitoring of such NPPs at the EU’s external borders in cooperation with the IAEA, Espoo and other relevant international bodies?
Vai Komisija centīsies panākt projektu oficiālu pārvērtēšanu, ja tie neatbilst starptautiskajiem standartiem?
Will the Commission seek an official reassessment of the projects, in case they fail international standards?
Vai, pēc Komisijas domām, noteikumi par ES elektroenerģijas importu, piemēram, kuri aizliedz tādas kodolenerģijas importu, kura neatbilst atzītajiem drošības standartiem („netīrā enerģija”), varētu kļūt par aktīvu sviru, lai īstenotu visaugstākos kodoldrošības un drošuma standartus atomelektrostacijās ārpus ES?
In the Commission’s opinion, could the rules on EU electricity imports, such as banning imports of nuclear power which do not meet recognised safety standards (‘dirty power’), become an active leverage to implement the highest nuclear security and safety standards in NPPs outside the EU?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000104/2011
Question for oral answer O-000104/2011
EFD grupas vārdā Temats: Eiropas nodarbinātības un apmācības aģentūras
on behalf of the EFD Group Subject: European employment and training agencies
EUROFUND , CEDEFOP , ETF un OSHA ir Eiropas aģentūras, kas nodarbojas ar dažādiem vienas un tās pašas jomas aspektiem: nodarbinātība un apmācība.
EUROFUND, CEDEFOP, ETF and OSHA are European agencies that deal with various aspects of the same area: employment and training.
Ņemot vērā pašreizējo situāciju, kādā Eiropai ir jārisina gan vēl nebijušu bezdarba apmēru, gan akūta finanšu spiediena problēma, ko rada nepietiekami budžeta līdzekļi, ar kuriem apmierināt Lisabonas līgumā ES izvirzītās likviditātes prasības, Ziemeļāfrikas karš un humanitārā krīze un atsevišķu dalībvalstu ekonomiskās pārvaldības sistēmu glābšana, vai Komisija varētu sniegt informāciju par šo aģentūru darbinieku skaitu, kopējām pārvaldības un uzturēšanas izmaksām, finansējuma avotiem un darbības jomām?
In view of the current situation in which Europe is having to tackle both unprecedented rates of unemployment and a period of acute financial stress due to a budget that is insufficient to manage the liquidity requirements imposed on the EU by the Treaty of Lisbon, by the war and humanitarian crisis in North Africa and by the bailout of the economic governance system in some Member States, can the Commission provide information on the number of employees, the overall cost of the management and maintenance of these agencies, their sources of funding and their spheres of action?
Kurš lemj par šo aģentūru darbību plānošanu un kā tas notiek?
Who decides on the programming of their activities and how?
Kādas ir iespējas sadarboties ar Eiropas Parlamentu šo aģentūru gada darbības programmu noteikšanā?
What are the opportunities for interaction with the European Parliament in determining their annual programme of activities?
Kādas ir atšķirīgās funkcijas katrai no šīm četrām aģentūrām, kas attaisno to līdzāspastāvēšanu, nepieļaujot iespēju, ka varētu notikt neefektīva un nevajadzīga izmaksu dubultošana?
For each of the four agencies, what are the distinguishing features which justify their coexistence without risking an inefficient and unnecessary duplication of costs?
Vai ir iespējams šīs aģentūras apvienot, lai palielinātu sinerģiju starp tām un uzlabotu efektivitāti?
Would it be conceivable to group these agencies together in order to increase their synergies and improve efficiency?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000105/2011
Question for oral answer O-000105/2011
S&D grupas vārdā Temats: ES banku sektora stresa testi 2011. gadā
on behalf of the S&D Group Subject: Stress tests of the EU banking sector in 2011
Stresa testi, ko 2010. gada jūlijā īstenoja Eiropas Banku uzraudzītāju komiteja ( CEBS ) un Komisija, nespēja atjaunot uzticību ES banku sistēmai.
The stress tests undertaken by the Committee on European Banking Supervision (CEBS) and the Commission in July 2010 failed to restore confidence in the EU banking system.
Viens no iemesliem, kura dēļ stresa testi nedeva gaidīto rezultātu, bija saskaņotas pārrobežu pieejas neesamība.
The lack of a harmonised cross-border approach was among the reasons why the stress tests were unsuccessful.
Piemēram, katra valsts varēja izlemt, kurām bankām jāiztur stresa testi, turklāt arī visnelabvēlīgākie scenāriji bija atšķirīgi, un daudzos gadījumos sniegtā informācija izrādījās neprecīza.
For instance, each country could decide which banks should undergo the stress test, the adverse scenarios were also different and in many cases the information provided turned out to be incorrect.