natgillin/translations-raw huggingface dataset:
20090904STO60246 Paziņojums presei (angļu valodā) Donalda Kaberukas biogrāfija Faktu lapa par krīzes ietekmi (angļu valodā) Redzeslokā ― Āfrika Jacques Diouf: 1 miljards eiro ― elementāra cilvēciskās solidaritātes izpausme
20090904STO60246 Round up of hearing Donald Kaberuka World Bank Global Monitoring Report 2009 Out of Africa: July '07 UN's Diouf backs EU food aid plan: Sept '08
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090903IPR60181 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090903IPR60181 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080707FCS33570 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080707FCS33570 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080911STO36950 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080911STO36950 0 NOT XML V0//EN
Piena krīzes cēloņi un risinājumi: intervija ar Paolo De Castro
Europe's milk crisis: Chair of Agriculture Committee De Castro on the causes
EuroparlTV raidījums par piena krīzi Pēdējo gadu desmitu lielākās piena krīzes laikā, kad lauksaimnieki visā Eiropā cīnās par izdzīvošanu, uz sarunu par tās iemesliem, sekām un iespējamajiem risinājumiem aicinājām Eiropas Parlamenta Lauksaimniecības komitejas priekšsēdētāju Paolo De Castro (Sociālistu un demokrātu grupa, Itālija).
Milk crisis discussed In the last few months farmers across Europe have taken their tractors to the streets to protest at what is being termed the biggest milk crisis for decades.
Nākamnedēļ Eiropas Parlaments balsos par Eiropas Komisijas priekšlikumu pagarināt vājpiena pulvera un sviesta pārprodukcijas iepirkšanas termiņu.
Falling prices are destroying livelihoods across the continent.
Lauksaimniecības komiteja plānu atbalsta, taču vēlas iet vēl tālāk — vienprātīgi pieprasot atjaunot arī atbalstu siera uzglabāšanai.
Members of the European Parliament's Agriculture Committee have already backed plans to shore up the market and extend help to the cheese sector.
Pieņemot šādu grozījumu, Eiropas Parlaments dod nepārprotamu signālu Komisijai un ES Padomei.
We spoke to the Chair of that Committee, Italian Socialist Paolo De Castro, about the causes and consequences of the crisis.
Kādēļ lauksaimniekiem maksātās piena cenas ir tik zemas?
Why are milk prices for farmers so low?
Krīzes pamatā ir starptautiskās ekonomikas un finanšu krīzes izraisītās pieprasījuma problēmas.
PDC: This crisis is caused problems with demand because of the state of the international economy and the financial crisis.
Turklāt tādas lielvalstis kā Ķīna ievērojami samazinājušas importu.
As well as this big players like China have significantly decreased imports.
2007. gada rudenī, kad mums bija tieši tikpat daudz govju un tieši tāda pati politika, mums bija pilnīgi pretēja rakstura problēma — ļoti augstas cenas.
With the same number of cows, the same policy, in the autumn of 2007 we had the completely opposite problem, namely extremely high prices.
Kas ES būtu jādara līdztekus piena produktu uzpirkšanai?
What should the EU do apart from buying up milk products?
Jāveicina patēriņš, un, iespējams, ka šī gada beigās vai 2010. gada pavasarī mēs no tirgus saņemsim pozitīvas zīmes.
PDC: Now we have to stimulate consumption and maybe at the end of this year or in spring 2010, we’ll see positive signs from the market.
Jau tagad piena pulvera cena ir pieaugusi par 20%.
The price of milk powder has already increased by 20%.
Vairāki pasākumi jau ir veikti, kā, piemēram, „Skolas piena” programma.
There are some actions already taken like the milk in school programme.
Svarīgi ir visi lēmumi, kas palielina pieprasījumu un patēriņu.
All the decisions to increase the demand and consumption are important.
Vai lauksaimniekus apdraud importētās pārtikas preces?
Is imported food a threat?
Mēs nevaram būt protekcioniski.
PDC: We cannot be protectionist.
Jo spēcīgāka ir Eiropas lauksaimniecība, jo lielāka ir tās spēja eksportēt lauksaimniecības preces pa visu pasauli.
The stronger that European agriculture is, the bigger is its capacity to export agriculture products around the world.
Tomēr mums jānodrošina, lai tie produkti, kas nāk no ārpuses, atbilstu tām pašām prasībām, kādas jāievēro Eiropas lauksaimniekiem — attiecībā uz vides aizsardzību, dzīvnieku labturību, klimata pārmaiņām utt.
However, we have to make sure that the products coming from outside follow the same rules as the European farmers - regarding the environment, animal welfare, climate change and so forth.
Dažas valstis, kā, piemēram, Jaunzēlande, apsver iespēju veicināt pieprasījumu, izmantojot pienu biodegvielas ražošanai…
Some countries like New Zealand are considering stimulating demand by using milk for biofuel production.
Es personīgi neatbalstu pāreju no pārtikas uz enerģiju.
What do you think of that?
Eiropai jāražo pārtika, jo pasaulē pieprasījums ir ļoti liels.
PDC: Personally I am not in favour of a switch from food to energy.
Mūsu uzdevums tātad ir nevis samazināt ražošanu, bet gan ražot vairāk, lai pabarotu pasauli.
Europe needs to produce food because the demand of the world is so big.
Daudzas Āfrikas valstis ir noraizējušās par pārtikas ražošanu.
The challenge is not to reduce production, the challenge is to produce more to feed the world.
Saskaņā ar pēdējo ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ziņojumu 45 miljonus hektāru viņu zemes ir nopirkušas tādas valstis kā Japāna, Dienvidkoreja un Ķīna, kuras tur plāno stādīt degvielas ražošanai paredzētas kultūras.
Lots of countries in Africa are very worried about future production of food because according to the latest UN Food and Agriculture Organisation report, 45 million hectares of their land has been bought by such players as Japan, South Korea and China to plant fuel crops.
Kādēļ zemas iepirkuma cenas ne vienmēr nozīmē zemas patēriņa cenas?
Why do low the prices paid to farmers not always translate into cheap milk in the supermarket?
Problēma ir tā, ka lauksaimniekiem nav tirgus varas — otrā galā ir lielās sadales sistēmas, lielveikali.
PDC: The problem is that the agricultural producers do not have power over the market.
20090904STO60247 Paolo De Castro Lauksaimniecības komitejas ziņojums Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja Paziņojums presei (angļu valodā) Komisijas priekšlikums Vairāk par veiktajiem pasākumiem
20090904STO60247 Paolo De Castro Agriculture and Rural Development Committee Agricultural prices 2009-2010: intervention for butter and skimmed milk powder Milk prices: public aid to be prolonged until February 2010 European Commission Agenda of next Parliamentary session
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090902IPR60109 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090902IPR60109 0 NOT XML V0//EN
Atvadas no kvēlspuldzēm — spoža ideja?
MEPs clash on bulb ban: bright idea or a "patronising" switch?
Jaunās vai vecās spuldzes? 1. septembrī sākās kvēlspuldžu laikmeta noriets.
MEPs have different views on how bright an idea the bulb ban is The lights went out on the traditional 100 watt bulb on 1 September as new EU rules on energy efficiency kicked in.
No ES tirgus atvadījās 100 vatu spuldzes, bet līdz 2012. gada septembrim no tā jāpazūd arī vājākām to līdziniecēm.
Supporters say the move will cut Europe's C02 emissions by 15 million tonnes and save householders €25-50 a year.
Savu viedokli izsaka divi Eiropas Parlamenta Vides komitejas locekļi.
However, there is disquiet in many countries about the decision and the way it was taken.
Septembrī spēkā stājas jauni noteikumi par energoefektivitātes uzlabošanu, saskaņā ar kuriem no 1.septembra visās 27 ES valstīs no tirdzniecības tiks izņemtas 100 vatu kvēldiega spuldzes.
In Germany consumers even stockpiled the older lights.
Vājākas kvēlspuldzes no apgrozības tiks izņemtas pakāpeniski līdz 2012.gadam, aizstājot tās ar enerģiju taupošām spuldzēm.
We hear from two Members of Parliament with very different views.
Kad Eiropas Komisijas eksperti pieņēma lēmumu par spuldžu izņemšanu no apgrozības, Parlamenta Vides komiteja to nolēma nebloķēt.
The decision was taken under the obscure "comitology" process where a group of technical experts was convened by the European Commission and then decided to raise energy standards under existing rules.
Tomēr, noteikumiem stājoties spēkā, diskusija par lēmuma pareizību un tā pieņemšanas veidu turpinās.
Parliament's Environment Committee had the right to block the move but didn't.
Ciešāki efektivitātes standarti
Old products should be switched off
Nīderlandiešu deputāts Bas Eickhout (Zaļo/Eiropas Brīvās apvienības grupa) uzskata, ka noteikumus nevajag uztvert kā kvēlspuldžu aizliegumu, bet gan kā ciešākus efektivitātes standartus — novecojušām precēm, kas neatbilst prasībām, ir jāpazūd.
Dutch Green MEP Bas Eickhout said the measure should not be seen as a ban on the old-fashioned incandescent bulb, but rather as tighter efficiency standards.
Kvēlspuldze gaismā pārvērš tikai 5% izmantotās enerģijas un tādēļ ir ļoti neefektīva.
For him old products that do not meet current standards should disappear.
Deputāts uzsver, ka, pateicoties jaunajiem noteikumiem, efektīvo spuldžu klāsts ir palielinājies.
The incandescent bulb converts only 5% of the energy it uses into light and is therefore very inefficient, he said.
Tas atvieglos patērētājiem ilgstpējīgu izvēli un Eiropas mājsaimniecībām ļaus ietaupīt aptuveni 50 eiro gadā.
The measure has led to more energy efficient lamps giving consumers more choice and saving them money on light bulbs according to Mr Eickhout.
Lēmums bez publiskas diskusijas
Bulb ban is "patronising" says incandescent critics
Saskaņā ar to Komisijai, īstenojot ES likumus, jākonsultējas ar īpašām dalībvalstu ekspertu komitejām.
"It would have been better to concentrate more on research and better alternatives."
Savukārt daudzām rūpniecības nozarēm tas esot bijis ļoti izdevīgs.
Mr Eickhout disagrees about the principle but shares the concerns about the procedure.
Šajā gadījumā, viņš piebilst, gan būtu bijis labāk, ja Parlaments šo jautājumu būtu izskatījis pilnā sastāvā, jo tas ir politiski jūtīgs un patērētāji ir neizpratnē.
While he thinks it logical that experts took the decision, "it would have been better for Parliament as a whole to look at this because it is a politically sensitive issue and consumers feel overwhelmed".
Pārsteidzīgs solis?
Equivalent energy use of Romania could be saved
Galvenā alternatīva parastajām spuldzītēm patlaban ir kompaktās luminiscējošās gāzizlādes spuldzes (CFL), kas patērē par 80% mazāk enerģijas nekā kvēlspuldzes, taču satur dzīvsudrabu.
The new bulbs, or compact fluorescent lamps (CFL) to give them their proper name can use up to 80% less energy .
Vai nebūtu bijis labāk, ja Komisija būtu nogaidījusi, līdz ir pilnībā pieejama LED (gaismu izstarojošo diožu) vai citas tehnoloģijas?
It is estimated that by 2020 using them will have saved the equivalent of Romania's annual electricity usage.
A. Weisgerber atgādina, ka CFL ir jāpārstrādā un ka „ir citas labākas alternatīvas”, piemēram, halogēna lampas, kurām var būt standarta spuldzītes forma.
However, as they come in strange shapes and do not emit light immediately they have attracted critics.
Viņa norāda, ka problēmas, kas saistītas CFL, var tehnoloģiski atrisināt, taču ne šajā stadijā: „Būtu bijis labāk vairāk koncentrēties uz pētniecību un labākām alternatīvām.”
Light sensitive people are also said to suffer from them and there are concerns that they release mercury.
B. Eickhout piekrīt, ka CFL jāpārstrādā, taču uzsver, ka jaunie noteikumi arī stimulēs jauninājumus LED nozarē.
However, Mr Eickhout said that since most electricity plants burn coal, which releases mercury, and incandescent bulbs use much more electricity, they actually lead to the release of more mercury than CFLs.
Tā kā kvēldiega spuldzes patērē daudz vairāk elektrības nekā CLF, tās arī izraisa lielāku dzīvsudraba piesārņojumu.
Anja Weisgerber calls ban "patronising to many European citizens"
Izsakiet savu viedokli sociālajā tīklā „Facebook”!
Bas Eickhout says with old bulbs only 5% of the energy they use turns into light
Karen AbuZayd: palestīniešu bēgļu stāvoklis nav uzlabojies
UN Palestinian refugee chief AbuZayd: "periods of hope have all been dashed"
Karen AbuZayd Pēc deviņiem darba gadiem pastāvīgi uzliesmojošu konfliktu un dziestošu cerību mutulī ANO Palestīniešu bēgļu aģentūras vadītāja Karen Koning AbuZayd organizācijai saka ardievas.
Karen AbuZayd was appointed in 2005 as Commissioner-General of the United Nations Relief and Works Agency for Palestine Refugees in the Near East (UNRWA) Karen AbuZayd, the Head of the UN Agency that provides food, health and housing to millions of Palestinian refugees (UNRWA) was at the European Parliament Thursday (11 September).
Vakar viņa piedalījās Parlamenta Ārlietu komitejas sanāksmē.
She was there to hold talks with Members of the Foreign Affairs Committee.
Pirms tikšanās ar deputātiem viņa piekrita sarunai ar mums.
In an exclusive interview she told us that 60 years of refugees status for the Palestinians is nothing to celebrate, of her concern over Israeli settlements and that "periods of hope...have all been dashed and things have got worse".
Palestīniešu bēgļu aģentūra šogad svin sešdesmit gadu jubileju.
Q. UNRWA marks sixty years of existence this year.
Cik liels ir pamats svinībām?
How much cause for celebration is there really?
Tās nav nekādas svinības.
KA: This is not a celebration at all.
Nevar jau īsti svinēt to, ka cilvēkiem 60 gadus ir bijis jābēg.
One cannot celebrate 60 years of refugees really.
Tā ir zīme, ka nav izdevies atrisināt bēgļu problēmu, jo bēgļi paliek bēgļi tikai tad, ja nav panākts politisks risinājums.
It's a sign of things not having gone well in solving the refugee problem because refugees only remain refugees if the political solution is not achieved.
Mēs aģentūrā sakām, ka pieminam šo 60 gadu jubileju un to izmantojam kā līdzekli, lai vērstu uzmanību, pirmkārt, uz to, ka pēc 60 gadiem vēl joprojām ir palestīniešu bēgļi, un, otrkārt, uz to, ko paši palestīnieši ir panākuši, neskatoties uz to, ka viņi ir bēgļi.
We in the UNRWA say we are commemorating this 60th anniversary and use it as a means to call attention to the fact, firstly, that there are still Palestinian refugees after 60 years and secondly, to call attention to what the refugees themselves have achieved in spite of being refugees.
Pērna gada novembrī jūs teicāt, ka situācija Gazā un Rietumkrastā ir „ārkārtīgi slikta un turpina pasliktināties”.
Q. In November 2008, you described the situation as "extremely bad in Gaza and the West bank and getting worse".
Kādas ir palestīniešu izredzes gadu vēlāk?
A year on, what is the outlook for Palestinians, be they in Gaza, the West Bank or elsewhere?
Es varu teikt tieši to pašu.
KA: I can say the same thing.
Pēc tam izcēlās Gazas konflikts.
We had the Gaza conflict after that.
Tagad mums vajag lielu daudzumu būvmateriālu, lai atjaunotu to, kas ticis sagrauts […], taču materiāli nepienāk.
Now we need major building materials in order to reconstruct what has been destroyed but no material is coming in due to the (Israeli) closures.
Mēs tērējam ļoti daudz naudas, lai izveidotu darba vietas un dotu cilvēkiem darbu, piešķirtu nelielus pabalstus cilvēkiem ar nelieliem zaudējumiem.
We're spending so much money on job creation to give people work to do, small grants to people with minor damages.
Var nopirkt cementa maisu vai stiklu, jo materiāls mazos daudzumos tiek piegādāts caur tuneļiem.
One can buy a bag of cement, or glass as small material is coming in small quantities through the tunnels.
Mēs varam salabot logus slimnīcās un skolās, taču… ne lielās lietas.
You can fix your window, as we can fix those of our own clinics or schools but...not the big stuff.
Rietumkrastā manāmas dažas ekonomiskās atveseļošanās pazīmes, taču tas nepalīdz bēgļiem, cilvēkiem nometnēs un tiem, kurus norobežo mūris vai daudzie šķēršļi.
In the West bank there are some signs of economic recovery but that does not help the refugees, or people in camps, and those affected by the barrier or by the many obstacles.
Mēs nevaram teikt, ka šī ir plaukstoša ekonomika vai ka cilvēki ir brīvi veikt jebkāda veida ekonomiskas darbības.
We can't say there is a thriving economy or people are free to exert any kind of economic activity.
Protams, mēs esam ļoti nobažījušies par kolonijām, ne tikai Rietumkrastā, kur tās joprojām saņem apstiprinājumu, bet arī Austrumjeruzalemē, kur cilvēki tiek izlikti no mājām, kurās pēc tam tiek izmitināti koloni; viņiem konfiscē zemi un mājas.
Of course we're very worried about (Israeli) settlements, not just in West Bank where they continue to get approval but what is happening in East Jerusalem...evictions, replacement of refugees by settlers, confiscation of land and houses.
ES ir lielākā finansiālās palīdzības sniedzēja palestīniešiem, bet Izraēla ir viens no lielākajiem tās tirdzniecības partneriem.
Q. The EU is the biggest donor of financial assistance to the Palestinians and Israel is a major trading partner.
Ko vēl ES var darīt, lai veicinātu miera procesu Tuvajos Austrumos?
What more can the EU do to increase its contribution to the peace process in the Middle East?
Mūsuprāt, ES var daudz lielākā mērā ietekmēt Izraēlu.
KA: We believe the EU can exert much more influence on Israel.
Patiesībā tai ir iespēja strādāt ar abām pusēm.
It has in fact the possibility to work with both sides.
Atskatoties uz aģentūrā pavadīto laiku — ko jūs uzskatāt par savu lielāko sasniegumu?
Q. You step down this year after 9 years, looking back at the time spent at UNRWA, which do you consider to be your main achievements?
Es aģentūrā ierados pirms otrās sacelšanās, tādēļ tolaik mēs cerējām, ka būs miers — bija zīmes no Kempdeividas un no Tagbas Libānai.
KA: I arrived in the Agency before the second Intifada so we were at that time hoping that there would be peace, there were signs from Camp David and Tabgha to Lebanon.
Tas ir bijis konflikta — pieaugoša konflikta — laiks.
It has been a period of conflict, really, and increasing conflict.
Pēc sacelšanās norimšanas nāca vēlēšanas; ir bijuši cerību brīži, taču visas cerības vēlāk tika iznīcinātas un stāvoklis pasliktinājās.
After the Intifada died down, we had the elections, there have been periods of hope but they have all been dashed and things got worse.
Kulminācija šai situācijai bija janvāra notikumi Gazā.
And then a culmination of the worseness is what happened in January in Gaza
Mēs lepojamies ar to, ka mēs veicām reformas, lai mūsu organizācija vairāk līdzinātos citām ANO organizācijām.
We are proud that we have had a reform to bring our organization more into line with other UN organizations, generally to open up particularly with our donors and hosts.
Mums ir 30 000 „zonas darbinieku”, un mēs viņus daudz vairāk iesaistām vadības lēmumu pieņemšanā, plānošanā un apmācībā.
We have 30,000 "area staff", as we call them, and we brought them a lot more into management decisions, planning and training.
Manuprāt, viņi ir bijuši itin priecīgi par iespēju piedalīties vadības darbā un saņemt šādu apmācību […], tādējādi ienesot vairāk optimisma organizācijā.
I think they have been quite happy to be more part of the senior management and to have this kind of training so that brought more optimism in the organization.
Ko jūs sagaidāt no sava pēcteča un ko jūs viņam novēlat?
Q. What do you expect from and wish for your successor?
Es viņam vēlu daudz veiksmes (smejas), galvenokārt tādēļ, ka mums ir tik daudz finanšu problēmu, lielākoties pasaules ekonomikas stāvokļa dēļ.
KA: I wish him the best of luck (laughing) mainly because we are having so many financial problems now which are the result of, generally, the world economic situation.
Mēs arīdzan atrodamies reformu procesa vidū […], taču es ceru, ka viņš turpinās daudzās mūsu uzsāktās labās iniciatīvas un ka viņam būs visu bēgļu uzņēmēju valstu valdību, pašu bēgļu un — galvenais — mūsu personāla atbalsts.
We are also in the middle of the reform process but I hope he will carry on many of the good initiatives that we begun and that he will have the support of all the hosts' governments and refugees themselves and our staff particularly.
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081107STO41557 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081107STO41557 0 NOT XML V0//EN
2009. gada 7. septembrī plkst.
7 September 2009, 15.00 – 18.30
Pēdējā informācija par EDAP - Viedokļu apmaiņa ar Politikas un drošības komitejas priekšsēdētāju Olof Skoog, Zviedrijas prezidentūra
Latest information on ESDP - Exchange of views with Mr Olof Skoog, Chair of the PSC, Swedish Presidency
Galileo — jaunākie notikumi - Viedokļu apmaiņa ar Eiropas Komisijas pārstāvjiem
Galileo: latest developments - Exchange of views with the European Commission
ārkārtas apvienotajai sanāksmei, kas notiks
Extraordinary joint meeting
ceturtdien, 2009. gada 10. septembrī, plkst.
Thursday 10 September 2009, 09.30 – 11.00
ASP ēkas 1 E 2. telpā
Room: ASP 1 E 2
Viedokļu apmaiņa ar ANO Ģenerālsekretāra vietnieci un ANO Palīdzības un darba aģentūras Palestīnas bēgļiem Tuvajos Austrumos (UNRWA) ģenerālkomisāri Karen Koning AbuZayd
Exchange of views with Ms Karen Koning AbuZayd, UN Under Secretary-General and Commissioner-General of the United Nations Relief and Works Agency for Palestine Refugees in the Near East (UNRWA)
ceturtdien, 2009. gada 10. septembrī, plkst.
Thursday 10 September 2009, 09.00 – 12.30
2009. gada 10. septembrī plkst.
10 September 2009, 09.00 – 12.30
Viedokļu apmaiņa ar Eiropas un Mjanmas biroja izpilddirektoru Harn Yawnghwe par ES politiku attiecībā uz Mjanmu pēc Aung San Suu Kyi, 1990. gada Saharova balvas ieguvējas, apcietinājuma pagarināšanas
Exchange of views with Harn Yawnghwe, Executive Director of the Euro-Burma Office, on EU policy towards Burma following the renewed detention of Mrs Aung San Suu Kyi, 1990 Sakharov Prize winner
Viedokļu apmaiņa ar Afganistānas Neatkarīgās cilvēktiesību komisijas komisāru Ahmad Zia Langari par cilvēktiesību situāciju Afganistānā, jo īpaši pēc 2009. gada 20. augusta prezidenta un municipālās padomes vēlēšanām
Exchange of views with Ahmad Zia Langari, Commissioner, Afghanistan Independent Human Rights Commission, on the Human Rights situation in Afghanistan in particular following the Presidential and Provincial Council elections held on 20 August 2009
Viedokļu apmaiņa par tēmu „Atjaunināts pētījums par ES pamatnostādņu spīdzināšanas jomā īstenošanu”, uzstājas pētījuma autore Anna-Lena Svenson-McCarthy
Exchange of views on an Update Study on the implementation of the EU guidelines on Torture, presentation by the author of the study, Anna-Lena Svenson-McCarthy
14.–17. septembra plenārsesija 14.–17. septembra plenārsesija
Parliamentary Session 14-17 September Parliamentary Session 14-17 September
14.-17. septembra plenārsesijas galvenās tēmas būs Parlamenta priekšsēdētāja Ježija Buzeka inaugurācijas uzruna, Eiropas Parlamenta deputātu lēmums par Eiropas Komisijas priekšsēdētāja Žozē Manuela Barrozu atkārtotu apstiprināšanu amatā, balsojums par pabalstiem piensaimniekiem, gatavošanās G20 sanāksmei un privātuma aizsardzība.
This dossier will allow you to follow the main subjects of the September Parliamentary session (14-17) in Strasbourg, eastern France, which are the inaugural speech of President Buzek, the decision on whether Jose Manuel Barroso will be reconfirmed as Commission President, milk subsidies and preparations for the G20 summit.
Balsojums par Eiropas Komisijas priekšsēdētāju
It will be updated daily.
Pēc José Manuel Barroso uzrunas (otrdien) deputāti trešdien balsos, vai apstiprināt viņa kandidatūru Eiropas Komisijas priekšsēdētāja amatam uz otro piecu gadu termiņu.
Members gather in Strasbourg from 14-17 September for their monthly session of debates and votes on proposed European legislation.
EP priekšsēdētāja J. Buzek inaugurācijas uzruna
This focus will be updated daily with all the latest news from Strasbourg.
Jūlijā ievēlētais Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs Jerzy Buzek uzstāsies ar uzrunu, lai izklāstītu sava pilnvaru laika prioritātes.
To guide you round, here is where you will find the information you need - it will be put there and updated following debates and votes from the Chamber.
J. Buzek ir Eiropas Tautas partijas grupas loceklis.
Section 1: Overview of main issues of the week