natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vai Komisija uzskata, ka šā mērķa sasniegšanai būtu nepieciešami īpaši tiesību akti?
Does the Commission think that specific legislation will be required to achieve this purpose?
Vai Komisija izskata iespēju attiecināt šos pasākumus arī uz cita veida elektroniskām ierīcēm?
Does the Commission envisage extending any such measures to other types of electronic equipment?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0058/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0058/09
Temats: Viltotas zāles internetā
Subject: Counterfeit medicines on the Internet
Viltotas zāles rada nopietnu apdraudējumu sabiedrības veselībai un drošībai.
Counterfeit medicines are a major threat to public health and safety.
ES saskaras ar problēmu, ka viltošanas metodes kļūst sarežģītākas.
The EU faces the problem of counterfeiting methods becoming more sophisticated.
Risks, ka viltotas zāles iekļūst ES pa nelegāliem izplatīšanas kanāliem, ar katru gadu pieaug.
The risk of counterfeit medicines entering the EU through illegal distribution channels is increasing every year.
Eiropas Komisija apzinās šo problēmu un ierosināja grozīt Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Direktīvu 2001/83/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm .
The European Commission is aware of this problem and drew up an amendment to Directive 2001/83/EC of the European Parliament and of the Council of 6 November 2001 on the Community code relating to medicinal products for human use.
Konkrēto priekšlikumu (COM(2008)0668) pieteica 2008. gada rudenī, un 2008. gada decembrī to nosūtīja Eiropas Parlamentam.
The actual proposal (COM(2008)0668) was announced in autumn 2008 and sent to the European Parliament in December 2008.
Priekšlikuma mērķis ir konkrēti pievērsties riskam, ka viltotas zāles iekļūst ES legālajā zāļu izplatīšanas tīklā.
The aim of this proposal is to address in particular the risk of counterfeit medicines entering the legal supply chain for medicines in the EU.
Tā kā galvenais portāls viltotu zāļu iekļūšanai ES legālajā zāļu izplatīšanas tīklā pirmām kārtām (80 %, kā to rāda nesen veikts Vācijas Federālās kriminālpolicijas biroja pētījums) ir internets, vai Eiropas Komisija dara pietiekoši, lai aizsargātu patērētājus no šā apdraudējuma avota?
As counterfeit medicines' main point of entry into the legal supply chain for medicines in the EU is the Internet – accounting for 80%, as a recent study by the German Federal Criminal Police Agency shows – is the European Commission doing enough to protect the consumer from that source of danger?
Vai Eiropas Komisija apzinās, ka interneta aptieku iekļaušana sarakstā un interneta vietņu sertifikācija kavētu nelegālu tirdzniecību internetā un būtu efektīvs instruments, lai likvidētu galveno iemeslu, kādēļ ES ir viltotas zāles?
Is the European Commission aware that listing Internet pharmacies and certifying Internet websites would hinder illegal Internet trade and be an efficient tool for combating the main cause of counterfeit medicines in the EU?
Un ja jā — kāds ir rīcības plāns šāda instrumenta īstenošanai?
If so, what is the action plan for implementing such an instrument?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0059/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0059/09
Temats: Komisijas paziņojums "Reaģējot uz krīzi Eiropas autorūpniecībā" COM(2009)0104
Subject: Communication from the Commission on 'Responding to the crisis in the European automotive industry' COM(2009)0104
Komisija 2009. gada februārī nāca klajā ar paziņojumu par krīzi Eiropas autorūpniecībā.
In late February 2009, the Commission issued a communication on the crisis in the European automotive industry.
Autorūpniecība ir viena no vadošajām Eiropas rūpniecības nozarēm, kas nodrošina apmēram 12 miljonus darbavietu.
The automotive industry is one of the EU’s flagship industries, accounting for some 12 million jobs.
Finanšu krīze ir ietekmējusi autorūpniecību īpaši smagi.
The financial crisis has hit the automotive industry particularly hard.
Tā kā autorūpniecība ir cieši saistīta ar citām rūpniecības nozarēm, daudzi rūpniecības sektori un dalībvalstis ir attiecīgi ietekmējis pieprasījuma pēc vieglajiem automobiļiem samazinājums.
Owing to the fact that automotive manufacturing is closely linked with other industries, many other industrial sectors and Member States have also been affected by the drop in demand for new passenger cars.
Eiropas Komisijai būtu jāprecizē šādi jautājumi.
Could the European Commission therefore clarify the following issues:
Piekļuve kredītiem ir ļoti nozīmīga autorūpniecībai un tai pakārtotajām nozarēm.
Access to credit financing is crucial for the automotive industry and its suppliers.
Vai tiek plānots paplašināt un/vai grozīt Eiropas Investīciju bankas pašreizējās kredītprogrammas?
Is the intention to extend and/or amend the European Investment Bank’s current credit programme?
Valsts atbalsta pasākumu pagaidu shēmu pieņēma 2008. gada decembrī , atvieglojot finanšu atbalsta sniegšanu uzņēmumiem.
The new ‘Temporary Framework for State Aid’ was adopted in December 2008 , facilitating the provision of financial aid to companies.
Kā Komisija var saglabāt līdzvērtīgus konkurences apstākļus iekšējā tirgū un izvairīties no subsidēšanas?
How can the Commission maintain a level playing field within the internal market and avoid competitive subsidisation?
Kā Komisija novērsīs neparedzētas virspeļņas gūšanu?
How will the Commission prevent windfall gains?
Komisija ieteica pasākumus un programmas, lai nodrošinātu nodarbinātību autorūpniecībā un uzlabotu profesionālās prasmes.
The Commission has proposed measures and programmes to secure employment in the automotive industry and to upgrade professional skills.
Vai Komisija ir pārliecināta, ka šie pasākumi ir efektīvi, ņemot vērā autorūpniecības jaudas pārpalikumu — vidēji 20 % Eiropas Savienībā un 30 % visā pasaulē?
Is the Commission sure that these measures are effective, considering that the automotive industry is facing an average EU-wide overcapacity of 20%, and of 30% worldwide?
Lai palielinātu investīcijas, Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānā ir ieteikts izmantot publiskā un privātā sektora partnerību, paredzot vismaz EUR 5 miljardus autorūpniecībai.
In order to increase investment, the European Economic Recovery Plan proposes a public-private partnership with at least EUR 5 billion for the automotive sector.
Kā Komisija, izmantojot Eiropas līmeņa koordinēšanas sistēmu, var nodrošināt, ka atsevišķi atšķirīgi programmas pasākumi neradīs konkurences izkropļojumus?
How can the Commission ensure, by means of a coordinating framework at European level, that divergent single measures within the programme will not distort competition?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0060/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0060/09
Temats: Starptautisku sarunu uzsākšana, lai parakstītu starptautisku Arktikas aizsardzības līgumu
Subject: Opening of negotiations designed to lead to the adoption of an international treaty on protection of the Arctic
Komisijas 2008. gada 20. novembra paziņojumā Padomei un Parlamentam „Eiropas Savienība un Arktikas reģions” (COM(2008)0763) labi aprakstītas problēmas, kas saistītas ar Arktikas aizsardzību un saglabāšanu un tās resursu ilgtspējīgas izmantošanas veicināšanu.
The Commission communication to the Council and the European Parliament on the European Union and the Arctic region (COM(2008)0763) of 20 November 2008 provides an excellent description of the problems of protecting and preserving the Arctic and promoting the sustainable exploitation of its resources.
Tā kā pēc Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas parakstīšanas (Montegobejā 1982. gadā) ir panākti sasniegumi vides tehnoloģiju un tiesību jomā.
Account must be taken of the technological and environmental developments which have occurred since the adoption of the United Nations Convention on the Law of the Sea (Montego Bay, 1982) .
Šajā zonā, kurā ir svarīgas ekonomiskās intereses, teritoriālās nesaskaņas draud pārvērsties nopietnos konfliktos starp valstīm, kas vēlas, tostarp militārā ceļā, aizsargāt savas, viņuprāt, valsts intereses.
There is a danger that territorial disputes in this zone, where economic interests may be significant, could make it a theatre of major conflicts between countries wishing to protect - including militarily - what they see as their national interests.
Ģeopolitiskas neitralitātes nodrošināšana ļautu paplašināt Eiropas Savienības sadarbību ar Arktikas reģiona valstīm.
Geopolitical neutralisation would enable cooperation between the European Union and the circumpolar nations to be extended.
Vai Padome neuzskata, ka Arktikas reģiona drošība attiecas arī uz Eiropas Savienību, ne tikai uz šī reģiona valstīm?
Does the Council not think that the regional security of the Arctic is of concern to the European Union and not merely to the countries bordering the zone?
Ko Padome plāno darīt, lai Arktiku padarītu par miera un sadarbības zonu, kurā tiktu veiktas tikai miermīlīgas darbības un nebūtu ar suverenitātes dalīšanu saistītu strīdu, un lai organizētu sadarbību Arktikas drošības jomā?
What steps does the Council plan to take to make the Arctic a zone of peace and cooperation, reserved solely for peaceful activities and free of disputes over sovereignty, and to develop security cooperation in the Arctic?
Vai Padome ir gatava rīkoties, lai, ņemot par paraugu Antarktikas līgumu, sāktu starptautiskas sarunas ar mērķi pieņemt starptautisku Arktikas aizsardzības līgumu, kā to 2008. gada 9. oktobra rezolūcijā ierosinājis Parlaments ( P6_TA(2008)0474 )?
Is the Council prepared to pursue the opening of international negotiations designed to lead to the adoption of an international treaty for the protection of the Arctic, having as its inspiration the Treaty on the Antarctic, as suggested by the European Parliament in its resolution of 9 October 2008 ( P6_TA(2008)0474 )?
Vai Padome plāno Arktikas jautājumu iekļaut ES un Krievijas nākamās augstākā līmeņa sanāksmes darba kārtībā?
Does the Council intend to include the Arctic in the agenda for the forthcoming EU/Russia summit?
Sk. Arktikas izpētes grupas Arktikas vides aizsardzības līgumu.
See Treaty on the protection of the Arctic environment by the Arctic Study Group
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0061/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0061/09
Temats: Starptautisku sarunu uzsākšana, lai parakstītu starptautisku Arktikas aizsardzības līgumu
Subject: Opening of international negotiations designed to lead to the adoption of an international treaty for the protection of the Arctic
Ņemot vērā sasniegumus vides tehnoloģiju un tiesību jomā pēc Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas parakstīšanas (Montegobejā 1982. gadā) .
Account must be taken of the technological and environmental developments which have occurred since the adoption of the United Nations Convention on the Law of the Sea (Montego Bay, 1982) .
Vai Komisija neuzskata, ka nopietnais apdraudējums Arktikas videi prasa pienācīgu reakciju starptautisko tiesību līmenī un ka tikai starptautiska uzraudzības sistēma spēj nodrošināt šīs neatkārtojamās vides aizsardzību?
Does the Commission not think that the threat to the Arctic environment warrants a response at the level of international law commensurate with the challenges faced and that only an international monitoring system can ensure the protection of this unique environment?
Vai Komisija neuzskata, ka Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. oktobra rezolūcijā ( P6_TA(2008)0474 ) piedāvātā Arktikas ierobežojumu harta, kas ir līdzīga Līgumam par Antarktiku, būtu risinājums Komisijas paziņojumā norādītajām problēmām?
Does the Commission not think that a binding Arctic charter along the lines of the Treaty on the Arctic, as proposed by the European Parliament in its resolution of 9 October 2008 ( P6_TA(2008)0474 ), could offer a solution to the problems described by the Commission in its communication?
Kādus konkrētus grozījumus Starptautiskās jūrniecības organizācijas (OMI) noteikumos Komisija var ierosināt, lai uzlabotu starptautiskos jūras satiksmes drošības noteikumus šā reģiona īpaši jutīgajās zonās?
What specific amendments could the Commission propose to the provisions of the International Maritime Organisation (IMO) in order to strengthen the international rules on maritime traffic safety in the particularly sensitive parts of this region?
Vai Komisijai ir labvēlīga nostāja pret „Arktiskās navigācijas polāro kodeksu”, kas nodrošina šādas jūras satiksmes drošību?
Would the Commission support a 'polar navigation code' for the Arctic to safeguard the region's security?
Vai Komisija ir uzsākusi sarunas ar Krievijas iestādēm, lai nodrošinātu kuģošanas brīvību un caurbraukšanas tiesības un nepieļautu diskrimināciju, jo īpaši attiecībā uz nodevām, obligātiem pakalpojumiem un reglamentējošiem noteikumiem, tādējādi nodrošinot jauno kuģošanas maršrutu rentabilitāti?
Has the Commission opened negotiations with the Russian authorities to guarantee freedom of navigation and right of passage and ensure that no discriminatory practices are followed, especially as regards charges, compulsory services and rules and regulations, so as to ensure the viability of new shipping routes?
Vai Komisija iestājas par to, lai ieviestu 50 gadu moratoriju ģeoloģisko resursu izmantošanai Arktikā, kamēr nav veikta jauna izpēte?
Would the Commission support a 50-year moratorium on the exploitation of the Arctic's geological resources, pending fresh scientific research?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0062/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0062/09
Apvienoto Nāciju Organizācija 2009. gada 4.–14. maijā organizēs Ilgtspējīgas attīstības komisijas (CSD) 17. sesiju.
From 4 to 14 May 2009, the United Nations will hold the 17th session of its Commission on Sustainable Development (CSD).
Šīs politikas jomas 17. sesijā galveno uzmanību pievērsīs lauksaimniecībai, pārtuksnešošanās un sausuma problēmai un jo īpaši ar Āfriku saistītiem jautājumiem.
The 17th policy session will focus particularly on agriculture, desertification and drought, taking a special interest in Africa.
Apspriežamie jautājumi ir ārkārtīgi aktuāli, it sevišķi saistībā ar piemērošanos klimata pārmaiņām.
These issues are highly topical, particularly in terms of adaptation to climate change.
Kāda ir Padomes stratēģija attiecībā uz ANO Ilgtspējīgas attīstības komisijas 17. sesiju?
What is the Council strategy for the 17th session of the UN Commission on Sustainable Development?
Kā Padome nodrošinās CSD procesa saskaņotību un papildināmību ar citiem daudzpusējiem nolīgumiem vides jomā, piemēram, ANO Konvenciju par cīņu pret pārtuksnešošanos, un ar veicamajiem pasākumiem, kādi noteikti ANO Vispārējā konvencijā par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un tā Kioto protokolā, kā arī sadarbību saskaņā ar pasaules klimata pārmaiņu aliansi (GCCA)?
How will the Council ensure coherence and complementarity of the CSD process with other multilateral agreements on the environment, such as the UN Convention to Combat Desertification, and work undertaken under the UNFCCC and the Kyoto Protocol thereto, as well as cooperation under the Global Climate Change Alliance (GCCA)?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0063/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0063/09
Kāda ir Komisijas stratēģija attiecībā uz ANO Ilgtspējīgas attīstības komisijas 17. sesiju?
What is the Commission strategy for the 17th session of the UN Commission on Sustainable Development?
Kā Komisija nodrošinās CSD procesa saskaņotību un papildināmību ar citiem daudzpusējiem nolīgumiem vides jomā, piemēram, ANO Konvenciju par cīņu pret pārtuksnešošanos, un ar veicamajiem pasākumiem, kādi noteikti ANO Vispārējā konvencijā par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un tā Kioto protokolā, kā arī sadarbību saskaņā ar pasaules klimata pārmaiņu aliansi (GCCA)?
How will the Commission ensure coherence and complementarity of the CSD process with other multilateral agreements on the environment, such as the UN Convention to Combat Desertification, and work undertaken under the UNFCCC and the Kyoto Protocol thereto, as well as cooperation under the Global Climate Change Alliance (GCCA)?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0064/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0064/09
Temats: Kultūras loma Eiropas reģionu attīstībā
Subject: The role of culture in the development of European regions
Eiropas kultūra ir viens no nozīmīgākajiem pašreizējās un nākotnes Eiropas Savienības balstiem.
European culture is one of the most significant pillars of the present and future of the European Union.
Eiropas attīstība ir atkarīga no kultūras, un tās potenciāls ir jāizmanto ilgtspējīgi.
The development of Europe depends on the power of culture, which must be used in a sustainable manner.
Tādējādi būs iespējams panākt, ka Eiropu veidos Eiropas iedzīvotāji, nevis tikai institūcijas, pārvaldes iestādes un regulas.
This will ensure that we have a Europe of Europeans, and not just a Europe of institutions, administrations and regulations.
Eiropas kultūras potenciāls ir stratēģiski jāizmanto Eiropas pilsētu un reģionu attīstības atbalstam paredzētajā struktūrpolitikā un veicināšanas politikā.
Europe's cultural potential needs to be strategically utilised for the structural and promotional policies supporting development in its regions and cities.
No otras puses, Eiropas pilsētu un reģionu politikas veidotājiem, izstrādājot vietējo kultūrpolitiku, ir atbildība visas Eiropas priekšā.
On the other hand, local policy-makers in European cities and regions also bear Europe-wide responsibility when preparing local cultural policies.
Tā kā reģionālā un vietējā līmenī īpaša efektivitāte un potenciāls, šķiet, piemīt kultūras projektiem, kuru pamatā ir sabiedrības iesaistīšana un jaunrade, vēlamies lūgt Komisiju sniegt šādu informāciju:
Since culture projects based on engagement of the public and its creativity appear to be particularly effective at regional and local level, while at the same time strengthening its potential, could the Commission say:
Kad Komisija ir iecerējusi nākt klajā ar Zaļo grāmatu, kurā būtu izklāstīti iespējamie kultūras pasākumi Eiropas reģionu attīstības nostiprināšanai?
when it is going to present the Green Paper with a possible range of actions for cultural activities aimed at strengthening development in European regions?
Vai un kā Komisija paredz atbalstīt reģionālās konferences, kurās piedalītos reģionālās iestādes un vietējā pilsoniskā sabiedrība?
whether and, if so, how it is going to support regional conferences, together with regional authorities and the local civil society?
Kādus konkrētus pasākumus Komisija plāno veikt, lai iesaistītu pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus kultūras projektu sagatavošanā un īstenošanā?
what concrete measures it is planning so as to engage civil society actors in preparation for and implementation of cultural projects?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0065/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0065/09
Temats: ES un Baltkrievijas dialoga sešu mēnešu novērtējums
Subject: Six-month evaluation of EU-Belarus dialogue
Tika izstrādāti daži kritēriji, lai noteiktu ES prasības sešu mēnešu laikposmā, kurā saskaņā ar 2008. gada oktobra lēmumu uz laiku ir atcelti ceļošanas ierobežojumi atsevišķām Baltkrievijas amatpersonām.
A number of criteria have been developed to help define the EU's requirements for a six-month period of temporary suspension of the travel restrictions imposed on certain officials of Belarus in October 2008.
Kādi ir Baltkrievijas valdības panākumi šeit norādītajās jomās:
What is the progress achieved by the government of Belarus in the following areas:
– Baltkrievijas vēlēšanu likuma reforma, lai visos līmeņos nodrošinātu opozīcijas pārstāvību vēlēšanu komisijās un panāktu balsu skaitīšanas pārredzamību un pārskatatbildību;
– reform of Belarus´ electoral legislation to provide guaranteed representation of opposition members on election commissions at all levels and to ensure the transparency and accountability of the vote count;
– vienādu tiesību nodrošināšana visiem plašsaziņas līdzekļiem, atceļot aizliegumu izplatīt neatkarīgus iespiedizdevumus valstij piederošajā izplatīšanas tīklā Sajuzdruk (kiosku tīkls) un ar Baltkrievijas pasta Belpošta starpniecību; kriminālkodeksa 367., 368., 369. un 369.–1. panta atcelšana, kurus bieži vien izmanto, lai vajātu žurnālistus saistībā ar viņu profesionālo darbību;
– providing equal rights to all media outlets by lifting the ban on dissemination of independent print media through the state-owned distribution networks of ”Sayuzdruk” (system of kiosks) and the Belarusian state postal service ”Belposhta”; repealing Articles 367, 368, 369, and 369(1) of the Criminal Code, which are often misused to persecute journalists for their professional activity;
– biedrošanās un pulcēšanās brīvības nodrošināšana, atceļot kriminālkodeksa 193.–1. pantu, kas paredz kriminālatbildību par darbību nereģistrētās sabiedriskās organizācijās, politiskās partijās un fondos;
– guaranteeing freedom of association and assembly by repealing Article 193(1) of the Criminal Code on criminal liability in respect of activity on behalf of unregistered public associations, political parties, and foundations;
– politisko tiesību un brīvību nodrošināšana, pārtraucot ierasto praksi atlaist cilvēkus no darba vai izslēgt no augstskolas politisku motīvu dēļ; vajāšanas pārtraukšana par izvairīšanos no karadienesta, kas vērsta pret studentiem, kuri izslēgti no augstskolas par savu pilsonisko nostāju?
– guaranteeing political rights and freedoms by discontinuing the practice of politically motivated dismissals from jobs and universities and stopping persecution for avoiding military service against students expelled from universities for their civic stance?
Padome nolēma sīki izpētīt ierobežojošos pasākumus, beidzoties turpmākajam deviņu mēnešu laikposmam, kurā būs uz laiku atcelts vīzu izsniegšanas aizliegums, un, ja Baltkrievijā arī turpmāk būs vērojamas pozitīvas pārmaiņas, ir gatava apsvērt iespēju atcelt šos ierobežojošos pasākumus.
The Council has decided to conduct an in-depth review of the restrictive measures by the end of the nine-month period of further suspension of the visa-ban sanctions, and, provided there are further positive developments in Belarus, is ready to consider the possibility of lifting the restrictive measures.
Kādi konkrēti kritēriji un standarti Baltkrievijas pusei ir jāievēro, liberalizējot politisko un sabiedrisko dzīvi valstī, lai Padome apsvērtu iespēju atcelt ierobežojošos pasākumus?
What are the concrete criteria and benchmarks that need to be respected by Belarus regarding liberalisation of political and social life in the country for the Council to consider lifting the restrictive measures?
Padome joprojām ir gatava padziļināt attiecības ar Baltkrieviju, kas būs atkarīgs no Baltkrievijas virzības uz demokrātiju, cilvēktiesību ievērošanu un tiesiskumu.
The Council remains ready to deepen its relations with Belarus, subject to the progress made by Belarus on democracy, human rights and the rule of law.
Ar kādiem pamudinājumiem Padome būtu gatava vērsties pie Baltkrievijas puses, lai palīdzētu tai sasniegt minētos mērķus?
What kind of incentives would the Council be willing to offer Belarus in order to help it attain these objectives?
Vai Padomei ir rīcības plāns, kas paātrinātu Baltkrievijas iekļaušanu Eiropas demokrātisko valstu saimē?
Is the Council considering a plan of action that would speed up the process of Belarus' reintegration into the European family of democratic nations?
Vai Padome apsver iespēju uzaicināt Baltkrieviju piedalīties Austrumu partnerības forumā, kas notiks maijā?
Is the Council considering inviting Belarus to the Eastern Partnership forum in May?
Ar kādiem nosacījumiem tas būtu iespējams?
What are the conditions for such an invitation?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0066/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0066/09
Kādi konkrēti kritēriji un standarti Baltkrievijas pusei ir jāievēro, liberalizējot politisko un sabiedrisko dzīvi valstī, lai apsvērtu iespēju atcelt ierobežojošos pasākumus?
What are the concrete criteria and benchmarks that need to be respected by Belarus regarding liberalisation of political and social life in the country for consideration of lifting the restrictive measures?