natgillin/translations-raw huggingface dataset:
GUE/NGL grupas vārdā Temats: Nāvessoda iespējamība ASV personām, kam piemērota CIP ārkārtas pārsūtīšana un turēšana slepenos cietumos Polijā
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Risk of death penalty in the USA for victims of CIA extraordinary renditions and secret prisons in Poland
Abd al-Rahim al-Nashiri deviņus gadus ir pavadījis apcietinājumā ASV, patlaban ir ieslodzīts Gvantanamo nometnē un viņa dzīvība šobrīd ir apdraudēta, jo ASV militārā komisija viņam varētu piespriest nāvessodu.
Abd al-Rahim al-Nashiri, who has been in US custody for 9 years and is currently being held at Guantanamo Bay, fears that he might be sentenced to the death penalty by a US military commission.
Viņš ir paziņojis, ka 2002. un 2003. gadā ticis turēts un spīdzināts slepenā CIP cietumā Polijā, kura pastāvēšana tika pieļauta D. Marty un C. Fava ziņojumos .
He has stated that in 2002/3 he was held and tortured in a secret CIA prison in Poland, the existence of which was also alleged by the Marty and Fava reports .
Polijas ģenerālprokurors 2010. gada 27. oktobrī oficiāli atzina al-Nashiri par cietušo Polijas slepenā CIP cietuma izmeklēšanā, pēc tam, kad 2011. gada 20. janvārī viņš bija sniedzis tādu pašu atzinumu par Abu Zubaydah .
On 27 October 2010, the Polish Prosecutor officially recognised al-Nashiri – after doing the same on 20 January 2011 for Abu Zubaydah – as victims in Poland’s CIA secret prison investigation.
Al-Nashiri 2011. gada 10. maijā vērsās Eiropas Cilvēktiesību tiesā ar lūgumu pieņemt nolēmumu, ka Polijas valdībai jāvēršas ASV iestādēs un jāmēģina apturēt militārās komisijas izmeklēšanas mēģinājumus pieprasīt nāvessodu.
On 10 May 2011, al-Nashiri appealed to the ECHR, asking the court to order the Polish Government to intervene with the US authorities to try and stop the military commission prosecution from seeking the death penalty.
Polijas iestādes 24. maijā atstādināja prokuroru Jerzy Mierzewski no al-Nashiri un Abu Zubaydah iespējamās spīdzināšanas lietas izmeklēšanas, un viņa tiešais vadītājs Robert Majewski tika atlaists.
On 24 May the Polish authorities removed prosecutor Jerzy Mierzewski from the investigation into the alleged torture of al-Nashiri and of Abu Zubaydah, while his immediate superior Robert Majewski was dismissed.
Plašsaziņas līdzekļi ziņoja, ka viņi bija apsvēruši iespēju attiecīgā laikposma valdības locekļiem, tostarp bijušajam premjerministram Leszek Miller un bijušajam valsts prezidentam Aleksander Kwasniewski izvirzīt apsūdzību par Polijas Konstitūcijas pārkāpšanu, palīdzot nelikumīgi turēt ieslodzījumā daudzus cilvēkus un piedaloties noziegumos pret cilvēci.
The media reported that they had been considering bringing charges against members of the government then in power, including former Prime Minister Leszek Miller and former President Aleksander Kwasniewski, for violating Poland’s Constitution, helping to illegally imprison a number of people and participating in crimes against humanity.
Polijas iestādes 3. jūnijā sāka izmeklēšanu pret plašsaziņas līdzekļiem par valsts noslēpumu izpaušanu.
On 3 June the Polish authorities opened an investigation into the media for leaking state secrets.
18. jūnijā plašsaziņas līdzekļi ziņoja, ka tā laika prezidents A. Kwasniewski , iespējams, nav bijis informēts par CIP cietumiem, ka viņš, uzzinot par to pastāvēšanu, licis tos slēgt un ka prokurori turpina izmeklēšanu, tostarp Khalid Sheikh Mohammed lietā.
On 18 June the media reported that then President Kwasniewski was allegedly not aware of CIA prisons, ordering their closure when he discovered their existence, and that prosecutors were continuing the enquiry, including the investigation into Khalid Sheikh Mohammed.
Ko tā ir darījusi, lai paustu ES iebildumus pret nāvessoda piespriešanu al-Nashiri ?
What has it done to express the EU’s opposition to the death penalty in the case of Al-Nashiri?
Vai Padome piekrīt, ka ES būtu jāaizsargā visi cilvēki no nāvessoda, spīdzināšanas, patvaļīgas aizturēšanas un piespiedu pazušanas, cita starpā nodrošinot, ka netiek apturēta cilvēktiesību pārkāpumu izmeklēšana un ka atbildīgās personas stājas tiesas priekšā?
Does it agree that the EU should protect all persons against the death penalty, torture, arbitrary detention and enforced disappearances, including by ensuring that inquiries into alleged human rights violations are not blocked and that those responsible are brought to justice?
Ko Padome dara, lai nodrošinātu taisnīguma panākšanu Eiropā attiecībā uz personām, kas cietušas no CIP ārkārtas pārvietošanas un slepenu ieslodzīšanas programmu īstenošanas?
What is it doing to ensure that justice is done in Europe for victims of the CIA extraordinary rendition and secret detention programmes?
Izteiktajos pieņēmumos bija norādes, ka netālu no Szymany lidostas izlūkošanas mācību centrā Stare Kiejkuty tuvumā ir slepens objekts.
Allegations hint at the existence of a ‘black site’ at the Stare Kiejkuty intelligence base, near Szymany airport.
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000196/2011
Question for oral answer O-000196/2011
GUE/NGL grupas vārdā Temats: Nāvessoda draudi Amerikas Savienotajās Valstīs personām, kam bija piemērota CIP ārkārtas pārsūtīšana un turēšana slepenos cietumos Polijā
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Risk of the death penalty in the US for victims of CIA extraordinary renditions and secret prisons in Poland
Polijas ģenerālprokurors 2010. gada 27. oktobrī oficiāli atzina al-Nashiri par cietušo Polijas slepenā CIP cietuma izmeklēšanā, pēc tam, kad 2011. gada 20. janvārī viņš bija sniedzis tādu pašu atzinumu par Abu Zubaydah .
On 27 October 2010, the Polish Prosecutor officially recognised al-Nashiri – after doing the same on 20 January 2011 for Abu Zubaydah – as a victim in Poland’s CIA secret prison investigation.
Vai Komisija piekrīt, ka ES būtu jāaizsargā visi cilvēki no nāvessoda, spīdzināšanas, patvaļīgas aizturēšanas un piespiedu pazušanas, cita starpā nodrošinot, ka netiek apturēta cilvēktiesību pārkāpumu izmeklēšana un ka atbildīgās personas stājas tiesas priekšā?
Does it agree that the EU should protect all persons against the death penalty, torture, arbitrary detention and enforced disappearances, including by ensuring that inquiries into alleged human rights violations are not blocked and that those responsible are brought to justice?
Ko Komisija dara, lai nodrošinātu taisnīguma panākšanu Eiropā attiecībā uz personām, kas cietušas no CIP ārkārtas pārvietošanas un slepenu ieslodzīšanas programmu īstenošanas?
What is it doing to ensure that justice is done in Europe for victims of the CIA extraordinary rendition and secret detention programmes?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000197/2011
Question for oral answer O-000197/2011
ECR grupas vārdā Temats: ES un Taivānas tirdzniecība
on behalf of the ECR Group Subject: EU-Taiwan trade
ES tirdzniecības stratēģijā ir uzsvērta vajadzība auglīgi izmantot tirdzniecības attiecības ar „izaugsmes tirgiem”, it īpaši Āzijā, lai radītu iekšējo izaugsmi.
The EU's trade strategy emphasises the need to capitalise on trade relations with ‘growth markets’, especially in Asia, in order to generate internal growth.
Tomēr ES tirdzniecības un ieguldījumu attiecības ar Taivānu nav sasniegušas savas maksimālās iespējas.
However, the EU’s trade and investment relationship with Taiwan has not achieved its full potential.
Kāda no stratēģijas „Eiropa 2020” viedokļa ir tirdzniecības un investīciju attiecību ar Taivānu nozīme?
What is the importance of the trade and investment relationship with Taiwan for the Europe 2020 strategy?
Kādi instrumenti un pasākumi ES būtu jāizmanto, lai uzlabotu tirdzniecības un investīciju nosacījumus attiecībās ar Taivānu?
What instruments and measures should the EU use to improve terms of trade and investment with Taiwan?
Kā Komisija vērtē nesenos procesus, kas notikuši Taivānas un Ķīnas attiecībās pēc tam, kad 2010. gadā tika noslēgts Ekonomiskās sadarbības pamatnolīgums?
What is the Commission’s assessment of recent developments in relations between Taiwan and China following the conclusion of the Economic Cooperation Framework Agreement in 2010?
Kādas iespējas saistībā ar šiem procesiem pavērsies Eiropas uzņēmumiem?
What opportunities will these developments bring for European businesses?
Kā Komisija vērtē – vai labāk būtu uzsākt sarunas par brīvās tirdzniecības nolīgumu vai tomēr slēgt sagatavošanas nolīgumu ( scoping exercise )?
What is the Commission’s assessment of the feasibility of launching negotiations on a free trade agreement or a scoping exercise?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000198/2011
Question for oral answer O-000198/2011
S&D grupas vārdā Temats: Viena un tā paša zīmola un iepakojuma produktu kvalitātes atšķirības
on behalf of the S&D Group Subject: Differences in the quality of products with the same brand and packaging
Plašsaziņas līdzekļos tiek atspoguļoti dažādu apsekojumu rezultāti, pievēršot uzmanību īpašam jautājumam par produktu kvalitāti.
The findings of various surveys have been reported in the media, drawing attention to a specific issue relating to product quality.
Tas attiecas uz daudziem gadījumiem, kad konstatē kvalitātes atšķirības viena un tā paša zīmola un iepakojuma produktiem, kuri tiek izplatīti vienotajā tirgū, proti, augstākas kvalitātes produkti tiek novirzīti uz Rietumeiropas tirgiem, savukārt zemākas kvalitātes produkti — uz Viduseiropas un Austrumeiropas tirgiem.
It concerns numerous cases of differences in the quality of products with the same brand and the same packaging which are distributed in the Single Market: higher-quality products are directed to west European markets, and lower-quality products to central and east European markets.
Šis jautājums neattiecas vienīgi uz šādu produktu kvalitāti un nekaitīgumu, bet ar to tiek arī nopietni diskriminēti Eiropas patērētāji, ciktāl tiek pārkāpti pašreizējie ES tiesību akti, kuros noteikts, ka pārdevējs, pārdodot produktus un sniedzot pakalpojumus, nedrīkst diskriminēt patērētājus.
This issue does not relate simply to the quality and safety of such products, but also constitutes serious discrimination against European consumers insofar as it breaches existing EU legislation stating that a seller must not discriminate between customers when selling products or providing services.
To var klasificēt kā diskrimināciju, ņemot vērā, ka patērētājiem, iegādājoties viena un tā paša zīmola un iepakojuma produktus, dažādās dalībvalstīs nav pieejami vienāda līmeņa kvalitātes izstrādājumi, kādus izplata citur iekšējā tirgū — faktiski patērētājiem atsevišķās dalībvalstīs ir pieejami tikai zemākas kvalitātes produkti.
It may be classed as discrimination, given that consumers in different Member States do not enjoy access to the same level of quality when buying products with the same brand and packaging as those distributed elsewhere in the internal market: in practice, consumers in certain Member States have access only to lower-quality products.
Taisnīga komercprakse nosaka, ka viena un tā paša zīmola zemākas kvalitātes produkti ir jāpārdod par zemākām cenām un ka skaidri jānorāda produktu kvalitāte un sastāvs.
Fair commercial practices dictate that lower-quality products of the same brand should be sold at lower prices, and that the quality and composition of products should be clearly indicated.
Mēs aicinām Komisiju veikt pienācīgu šā jautājuma izpēti, paturot prātā patērētāju aizsardzības mērķus un patērētāju tiesības attiecībā uz produktu kvalitāti un nekaitīgumu.
We call on the Commission to carry out a meaningful investigation into this issue, bearing in mind consumer protection objectives and consumer rights in respect of product quality and safety.
Vai Komisija piekrīt, ka šāda prakse ir smags iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības noteikumu pārkāpums?
Does the Commission agree that such practices constitute a serious breach of internal market and consumer protection rules?
Kā Komisija šajā sakarā rīkosies un kādus pasākumus tā plāno veikt?
What action and measures does the Commission intend to take in this connection?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000199/2011
Question for oral answer O-000199/2011
EFD grupas vārdā Temats: Situācija Vidusjūras austrumu reģionā
on behalf of the EFD Group Subject: Situation in the eastern Mediterranean
Kipra un Izraēla nesen ir paziņojušas par apņemšanos sākt naftas iegulu izpēti savā ekskluzīvajā ekonomiskajā zonā.
Cyprus and Israel have recently declared their intention to begin oil exploration in their respective exclusive economic zones.
Tas rada arvien pieaugošu saspīlējumu Vidusjūras austrumu reģionā, kas atrodas pie ES ārējām robežām.
This is leading to rising tensions in the eastern Mediterranean, which is on the EU’s external borders.
Atbildot uz Kipras un Izraēlas paziņojumu par apņemšanos veikt naftas iegulu izpētes urbumus, Turcija ir draudējusi iesūtīt ES teritoriālajos ūdeņos kara floti un karakuģus.
In response to Cyprus and Israel’s stated intention to drill for oil, Turkey has threatened to send its naval fleet and warships into EU waters.
Šie notikumi norisinās tikai nepilnu mēnesi pirms Ņujorkā paredzēto ANO sponsorēto noslēguma sarunu par Kipras kopienu apvienošanas sākuma.
This comes less than a month before the final UN-sponsored talks on Cypriot reunification in New York.
Turklāt, ņemot vērā Turcijas neseno ķildu ar Izraēlu un savstarpējo diplomātisko attiecību apturēšanu, šie notikumi draud vēl vairāk sarežģīt un destabilizēt Vidusjūras austrumu reģionu, kā arī, iespējams, apdraudēt sarunas par Kipras kopienu apvienošanos.
Moreover, given Turkey’s recent spat with Israel and the suspension of diplomatic relations, these developments threaten to further unsettle and destabilise the eastern Mediterranean, as well as potentially jeopardise talks on Cypriot reunification.
Amerikas Savienotās Valstis un Krievijas Federācija ir paudušas atbalstu Kiprai un Izraēlai, paziņojot, ka ikvienai suverēnai valstij ir tiesības pētīt enerģijas resursus.
The United States of America and the Russian Federation have expressed their support for Cyprus and Israel, stating that every sovereign state has the right to explore energy resources.
Turklāt Turcijas prasības neietilpst starptautisko tiesību jomā, jo šī valsts nav parakstījusi Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju ( UNCLOS ).
Furthermore, Turkey’s claims are outside the scope of international law, as the country is not a signatory of the UN Convention on the Law of the Sea (UNCLOS).
Tādējādi Turcijas prasības, raugoties no starptautisko tiesību viedokļa, ir apšaubāmas, un tās nodomi Vidusjūras austrumu reģionā ir pretrunā ar ANO ģenerālsekretāra īpašās grupas ziņojumu par 2010. gada 31. maija incidentu ar Brīvības flotili.
Turkey’s claims under international law are thus doubtful, and its intentions in the eastern Mediterranean run counter to the report of the UN Secretary-General’s Panel of Inquiry on the flotilla incident of 31 May 2010.
Ņemot vērā pēdēja laika notikumus, vai Komisijas priekšsēdētāja vietniece / Savienības augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas plāno sniegt oficiālu atbildi un/vai paziņojumu par attīstības gaitu Vidusjūras austrumos un pie ES ārējām robežām?
Given recent developments, does the High Representative for Foreign Affairs/Vice-President of the Commission intend to issue an official response and/or statement on these developments in the eastern Mediterranean and on the EU’s external borders?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000200/2011
Question for oral answer O-000200/2011
ALDE grupas vārdā Temats: Drošības skeneri
on behalf of the ALDE Group Subject: Security Scanners
Komisija ir ierosinājusi kā vienu no atļautajām metodēm pasažieru pārbaudei ES lidostās iekļaut ķermeņa skenerus kopā ar īstenošanas pasākumiem, kas ļauj dalībvalstīm izmantot skenerus, kas rada cilvēka ķermeņa attēlus, kuri ir jāanalizē pārbaudošajai personai, nenorādot, ka šie attēli ir jāaizmiglo vai jārāda kā stilizētas figūras, kā tas pieprasīts Parlamenta 2011. gada jūlijā pieņemtajā ziņojumā P7_TA(2011)0329 .
The Commission has proposed to include body scanners among the permitted methods for screening of passengers in EU airports, together with implementing measures that allow Member States to use scanners producing images of a person's body that are to be analysed by a human reviewer, without specifying that these images shall be blurred or be in the form of stick-figures, as requested by the European Parliament in paragraph 27 of its report P7_TA(2011)0329 , adopted in July 2011.
Vai Komisija nešķiet, ka šis priekšlikums būtiski ietekmēs ES pilsoņu tiesības uz privāto dzīvi un uz datu aizsardzību?
Does the Commission not think that the proposal has a serious impact on the right to privacy and to data protection of EU citizens?
Vai tā neuzskata, ka mērķi nodrošināt augstāku drošības pakāpi lidostās varētu sasniegt bez šādiem privāto dzīvi ietekmējošiem līdzekļiem, jo īpaši izmantojot citas metodes, kas aizsargā pasažieru personību un nodrošina, ka viņus nevar atpazīt pēc viņu ķermeņa attēla?
Does it not think that the objective of higher security at airports could be reached without such intrusive measures, notably by using other techniques that protect passengers’ identities and ensure that they cannot be identified by images of their body?
Vai Komisija neuzskata, ka saistoši pasākumi, kuriem ir tāda ietekme uz pilsoņu pamattiesībām, būtu vienmēr jāpieņem saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, kas ļauj atbilstīgāk iesaistīt Eiropas Parlamentu un nodrošina lēmumiem nepieciešamo pārredzamību un publicitāti, jo īpaši ES pilsoņiem, kā tas pieprasīts Parlamenta 2011. gada jūlijā pieņemtā ziņojuma P7_TA(2011)0329 56. punktā?
Does the Commission not think that binding measures that have such an impact on citizens’ fundamental rights should always be adopted through the ordinary legislative procedure, which allows for the European Parliament to be involved in a more appropriate way and ensures the required transparency and publicity of decisions, notably for EU citizens, as requested in paragraph 56 of its report P7_TA(2011)0329 , adopted in July 2011?
Kā tiks garantēta lidostās izvietoto skeneru iegūto personisko datu drošība?
How will the security of the personal data treated at airports by body scanners be guaranteed?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000201/2011
Question for oral answer O-000201/2011
Verts/ALE grupas vārdā Temats: Ķermeņa skeneri
on behalf of the Verts/ALE Group Subject: Body scanners
Komisija ir ierosinājusi kā vienu no atļautajām metodēm pasažieru pārbaudei ES lidostās iekļaut ķermeņa skenerus kopā ar īstenošanas pasākumiem, kas ļauj dalībvalstīm izmantot skenerus, kas rada cilvēka ķermeņa attēlus, kuri ir jāanalizē pārbaudošajai personai, nenorādot, ka šie attēli ir jāaizmiglo vai jārāda kā stilizētas figūras, kā tas pieprasīts Parlamenta 2011. gada jūlijā pieņemtā ziņojuma P7_TA(2011)0329 27. punktā.
The Commission has proposed adding body scanners to the permitted methods for screening passengers in EU airports, together with implementing measures that allow Member States to use scanners producing images of a person’s body which will be analysed by a human reviewer, without specifying that these images shall be blurred or in the form of stick-figures, as requested by Parliament in paragraph 27 of its resolution P7_TA(2011)0329 adopted in July 2011.
Vai Komisija nešķiet, ka šis priekšlikums būtiski ietekmē tiesības uz privāto dzīvi un uz pasažieru datu aizsardzību?
Does the Commission not think that the proposal has a serious impact on the right to privacy and to passenger data protection?
Vai tā neuzskata, ka mērķi nodrošināt augstāku drošības pakāpi lidostās varētu sasniegt bez šādiem privāto dzīvi ietekmējošiem līdzekļiem, jo īpaši izmantojot citas metodes, kas aizsargā pasažieru personību un nodrošina, ka viņus nevar atpazīt pēc viņu ķermeņa attēla?
Does it not think that the objective of higher security at airports could be reached without such intrusive measures, notably by using other techniques that protect passengers’ identities and ensure that they cannot be identified from images of their body?
Vai Komisija neuzskata, ka saistoši pasākumi, kuriem ir tāda ietekme uz cilvēku pamattiesībām, būtu vienmēr jāpieņem saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, kas ļauj atbilstīgāk iesaistīt EP un nodrošina lēmumiem nepieciešamo pārredzamību un publicitāti, jo īpaši ES pilsoņiem, kā tas pieprasīts Parlamenta 2011. gada jūlijā pieņemtā ziņojuma P7_TA(2011)0329 56. punktā?
Does the Commission not think that binding measures that have such an impact on people’s fundamental rights should always be adopted through the ordinary legislative procedure, which allows the EP to be involved in a more appropriate way and ensures the requisite transparency and publicity of decisions, notably for EU citizens, as requested by Parliament in paragraph 56 of resolution P7_TA(2011)0329 adopted in July 2011?
Kā tiks garantēta lidostās izvietoto skeneru iegūto personisko datu drošība?
How will the security of the personal data handled at airports by body scanners be guaranteed?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000202/2011
Question for oral answer O-000202/2011
GUE/NGL grupas vārdā Temats: ES atbalsts bēgļiem Tunisijā
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: EU support to refugees in Tunisia
Kopš 20. februāra vairāk nekā 582 000 cilvēku ir šķērsojuši Lībijas robežu, lai nokļūtu Tunisijā.
Since 20 February, over 582 000 people have crossed the border from Libya to Tunisia.
Vairums to personu, kas ierodas Tunisijā, ir viesstrādnieki, kas valstī atrodas tranzītā, un, pateicoties saskaņotiem starptautiskajiem centieniem, lielākajai daļai migrantu ir bijusi iespēja atgriezties mājās.
The vast majority of those arriving in Tunisia have been migrant workers in transit and, thanks to a concerted international effort, most migrants have been able to reach home.
Tomēr ievērojams skaits personu no valstīm, kur norisinās konflikts, vai/un kuras bēg no vajāšanas, joprojām atrodas bēgļu nometnēs.
However, a substantial number of people from conflict-stricken countries and/or fleeing persecution remain in the refugee camps.
Pamatojoties uz UNHCR 2011. gada 1. augusta ziņojumu, 4425 no UNHCR darbības aptvertajām personām joprojām mitinās nometnēs, kas atrodas tuksnesī uz Tunisijas un Lībijas robežas un kurās apstākļi ir ārkārtīgi smagi, jo īpaši sakarā ar lielo karstumu, smilšu vētrām un ierobežoto piekļuvi tīram ūdenim un atbilstīgam sanitārajam un higiēnas aprīkojumam.
On 1 August 2011, the UNHCR reported that 4 425 persons of concern to them were still present in the desert camps on the Tunisian-Libyan border, where they face extremely harsh conditions, especially due to the extreme heat, sandstorms and limited access to clean water, adequate sanitation and hygiene facilities.
Šiem bēgļiem vienīgais ilgtspējīgais risinājums ir tālāka pārvietošana uz trešām valstīm.
For these refugees, the only lasting solution is resettlement in third countries.
Tomēr ES dalībvalstu reakcija bēgļu pārvietošanas jautājumā ir ļoti vāja — līdz šim dalībvalstis attiecībā uz bēgļu pārvietošanu ir uzņēmušās tikai šādas saistības: Īrija (24), Spānija (50), Portugāle (19), Zviedrija (200), Beļģija (25), Somija (70) un Nīderlande (20).
Nevertheless, the response given by EU Member States in terms of resettlement is extremely weak, with only the following pledges for resettlement made so far by the Member States: Ireland (24), Spain (50), Portugal (19), Sweden (200), Belgium (25), Finland (70) and the Netherlands (20).
Krasā pretstatā ir Norvēģijas mērķis, proti, tā bija apņēmusies līdz jūlijam izmitināt 310 bēgļus.
Norway, in stark contrast, pledged as long ago as July that it would resettle 310 refugees.
Kāda ir Komisijas rīcība sadarbībā ar Padomi un dalībvalstīm, lai palīdzētu UNHCR pārvietot pārējos Tunisijā mītošos bēgļus?
What is the Commission doing, in cooperation with the Council and the Member States, to assist the UNHCR in the resettlement of the remaining refugees in Tunisia?
Vai Komisija var informēt Parlamentu par to:
Can the Commission inform Parliament with regard to:
- cik jaunu vietu dalībvalstis apņemsies nodrošināt;
- how many new places will be pledged by the Member States?