natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Atceroties bērnību pēc II Pasaules kara, laureāts atzina, cik svarīga ir vienota Eiropa.
He told MEPs that, after visits to Paris and Rome in his youth, he had "never understood those of my countrymen who have such a suspicious attitude to the rest of Europe".
"Esmu biologs, un zinu, ka zinātne apvieno daudzas tautas.
He praised "the advent of the ERC" (European Research Council), which "promises to really strengthen European science" but said science must be free to pursue its own ends in academic institutions.
Reinhard Selten , Nobela prēmijas laureāts ekonomikā 1994. gadā par ieguldījumu darbā pie spēļu teorijas un kaislīgs esperanto valodas aizstāvis, izmantoja izdevību, lai aicinātu Eiropas Savienību ieviest esperanto kā "neitrālu risinājumu" valodu barjerai.
Prof. Reinhard Selten was jointly awarded the Nobel Prize for Economics in 1994 for contributions to game theory.
Esperanto viņaprāt, arī novērstu "vienas valodas domināciju".
He highlighted the success of economic and monetary union and stressed the importance of preserving the "independence of the ECB".
Laureāts aizstāvēja jaunas Eiropas konstitūcijas nepieciešamību un izteica cerību, ka "Eiropas Centrālās Bankas neatkarība un uzdevumi paliks nemainīgi".
He added that a major obstacle to a European identity was "the language problem", arguing that the answer was not the "domination of one national language" but for everyone to learn Esperanto.
Laureāts rosināja kā veiksmīgu piemēru vairākās zinātnes jomās izmantot Eiropas Laboratoriju Elementārdaļiņu fizikā.
The EU, he said, had strongly supported fundamental research in an international context, notably CERN, European Organization for Nuclear Research.
"Es ļoti atbalstu Eiropu," atzina Martinus Veltman , Nobela prēmijas laureāts fizikā 1999. gadā par ieguldījumu kvantu teorijā, atzīstot — Eiropas Savienības ieguldījumu zinātnē "nevar nosaukt par ko nopietnu".
Professor Martinus Veltman , who won the Nobel Prize for physics in 1999, said that he was an enthusiastic supporter of Europe also citing the CERN example.
"Esmu strādājis piecpadsmit gadus ASV," stāstīja laureāts, minot piemēru par savu pieredzi datortehnikā.
He noted that CERN has only two working languages - English and French.
"Esmu ievērojis, kā tur darbojas infrastruktūras, kā dažās minūtēs var dabūt detaļas [..].
He said this could be applied to the EU institutions as a "way of saving money" arguing that those that had created the euro would have "the sense to solve this problem".
Pamēģiniet ko tādu izdarīt šeit!"
Finally, Professor Veltman quoted Jean-Paul Sartre who he said had said: "The suffering of the Palestinian people justified terrorism".
Laureāts arī kritizēja "nožēlojamo" veidu, kā ES tiek pieņemti lēmumi par finansējuma piešķiršanu pētniecības projektiem.
Professor Veltman said "You should not boycott people living in a concentration camp".
Dick Austin , kas pārstāvēja Amnesty International , norādīja: "ES bieži piever acis pārkāpumiem cilvēktiesību jomā", jo īpaši attiecībās ar tā dēvētajiem "stratēģiskajiem partneriem".
Dick Oosting , representing Amnesty International, which won the Nobel Peace prize in 1977, said "the EU has an important role to play as a peace project, a union based on values and as a force for change in the world."
"Tādā veidā mēs zaudēsim to pozitīvo ietekmi, ko Eiropa ir panākusi."
He said "the EU must close the gap between values and attitudes, the EU needs to be credible" on climate change and security.
"Eiropas Savienība ir pats labākais piemērs pasaulē, kā atrisināt konfliktus," uzsvēra John Hume , Nobela Miera prēmijas laureāts 1998. gadā, aicinot visā pasaulē konfliktu risināšanai piemērot trīs pamatprincipus, uz ko balstās ES:
John Hume (a former MEP), who won the Nobel Peace Prize in 1998, called the EU "the best example in the history of the world of conflict resolution."
David Trimble , kas prēmiju saņēma 1998. gadā kopā ar J. Hume , norādīja: "Eiropai nevajadzētu būt savtīgai".
"Now that the position in Northern Ireland is in my view firmly and finally settled, we can join in this celebration without embarrassment" said Lord David Trimble , winner of the Nobel Peace Price in 1998.
Tai nevajadzētu "mazgāt rokas nevainībā reālisma vārdā", "veicināt korupciju" un "patērētāju sabiedrības rašanos" visur pasaulē.
"We must not build a world of competing blocs (and) "we cannot ignore the divisions and conflicts that exist in various parts of the world."
Mairead Corrigan Maguire , Nobela Miera prēmijas laureāte 1976. gadā par centieniem rast miermīlīgu risinājumu Ziemeļīrijas konfliktam, aicināja Eiropu novērst dubultstandartus, tostarp "izbeigt Palestīnas tautas kolektīvo sodīšanu".
He said the aid that we give should begin to enable economies elsewhere and societies elsewhere in the world to enter into the marketplace on an equal basis The co-recipient of the 1976 Nobel Peace Price, Mairead Corrigan Maguire , expressed "tremendous solidarity with the people of Northern Ireland" and said today was "surely a day for celebration and to give thanks because we are on the way to peace."
Viņa mudināja ES "pieprasīt, lai Izraēla uzsāk likumīgu dialogu ar Palestīnas pašpārvaldi [..] — bez Eiropas palīdzības viņiem nekas neizdosies."
She said, "What the Israelis are doing in Palestine is building an apartheid system.
Betty Williams , kas prēmiju saņēma kopā ar M. Corrigan Maguire , prasīja Eiropai pasaules priekšā uzņemties lielāku atbildību: "40 000 bērnu katru gadu nomirst bada nāvē.
The European Parliament has a responsibility to do more than just pay lip service and rhetoric."
Pasaulē, kas var sevi pabarot, mēs pārtikas vietā turpinām ražot ieročus. [..]
Betty Williams , the other winner of the 1976 Nobel Peace Prize, focused on the problem of child poverty.
Šo neprātu mēs nevaram vairs ilgāk turpināt."
"Every 6 seconds, somewhere in our world, a child dies of hunger and preventable diseases."
"Mums ir kodeksi un laika grafiki, bet mums nav saraksta, kurā būtu atspoguļotas mūsu vērtības.
She called on the EP to help "turn this unbearable situation of pain and death around."
Mums vajadzīgi desmit baušļi," norādīja Polijas strādnieku kustības Solidarnosc līderis Lech Walesa, kas Nobela Miera prēmiju saņēma1983. gadā.
Lech Walesa , awarded the Nobel Peace Prize in 1983, said that the EU was on the "final straight" towards becoming fully united, but that "we have to come up with ideas worthy of those from 50 years back", and in particular "a vision which will enable us to deal with the problems that come our way."
"Esmu pārliecināts — ja mums būs šādas pamatvērtības, mēs atradīsim iespēju, kā tikt galā ar visām savām problēmām.
Mr Walesa called for "10 commandments of values to solve all our problems."
Nav pagājis nemaz tik ilgs laiks, kad mēs neticējām arī tam, ka komunisms varētu tikt uzvarēts."
We've taken a very material approach - tanks, missiles, business, dollars" and now is the time to focus on the common values held by the members of the EU.
"Mēs esam darbojušies materiālistiski," uzsvēra L. Walesa, "bet mēs esam aizmirsuši vērtības, Dievu, garu [..]."
Below you can read a full record of the interviews which took place in the European Parliament on 9 May
Profesors Paul Crutzen: vajadzīgs „evakuācijas ceļš”
John Hume: 1998 Nobel Peace Prize winner
Paul Crutzen darbojas atmosfēras ķīmijas jomā Profesors Paul Crutzen , kas 1995. gada saņēma Nobela prēmiju ķīmijā par pētījumiem saistībā ar ozona slāni, uzskata, ka gadījumā, ja klimata pārmaiņas neizdodas apturēt ar līdzšinējiem līdzekļiem, būtu vajadzīgs „evakuācijas ceļš”.
Hume: "duty of all true democrats to implement the will of the people" John Hume won the 1998 Nobel Peace prize along with David Trimble for his peace efforts in Northern Ireland - notably for the part he played in the '98 Good Friday agreement.
Šodiena, protams, it nozīmīga diena, jo tiek atzīmēta Eiropas apvienošanas 50. gadadiena.
Mr Hume also served as MP in Westminster, as an MEP, and as a member of the Northern Ireland Assembly.
Es uzaugu Nīderlandē, vienā no ES dibinātājvalstīm, un man tas, kas noticis pēdējo 50 gadu laikā, šķiet iespaidīgi.
On the day before the interview a new power sharing government had been sworn-in in Northern Ireland.
Mani senči turklāt nāk ne tikai no Nīderlandes, bet arī no Vācijas, Polijas un Beļģijas.
This dramatic step was hailed as a milestone in the peace process in Northern Ireland.
Tā kā savā ziņās es pats esmu Eiropas produkts.
What are your personal feelings about coming to the Parliament?
Kā tas, ko jūs darāt, varētu palīdzēt stāties pretim izaicinājumiem, ar ko šobrīd sastopas Eiropa?
Well obviously I'm very pleased to come to the Parliament today.
Es darbojos atmosfēras ķīmijas jomā un klimata pētniecībā, un tas, protams, šobrīd ir ļoti populāri, varbūt pārāk populāri.
When I first came to this Parliament in 1979 for my first meeting in Strasbourg, I went for a walk, I crossed the bridge from Strasbourg and France to Kehl in Germany I stopped and I meditated and I said to myself: "there is France there is Germany".
Īpaši pēdējos 20 gados ES ir uzsākusi vairākas pētniecības programmas un izveidojusi institūcijas, kuru darbs ir bijis ļoti auglīgs, piemēram, Eiropas Pētniecības padomi.
If I'd had stood on this bridge 30 years ago at the end of the second world war, the worst half century of the history of the world, and you'd said "don’t worry its all over, you'll be in a united Europe in about twenty years" time.
Ir veikts fantastiskas progress, taču patlaban mēs esam iegājusi jaunā fāzē.
I'd have thought they would have said there is something wrong with my head, but it is what happened.
Tiek uzskatīts, ka es jau esmu izstrādājis evakuācijas plānu, taču patiesībā es tikai apsolīju to izpētīt dziļāk.
Well the most important factor was of course that the representatives of all sections of community got into dialogue together and reached agreement and that the last word was with the people and not the politicians.
Doma ir tāda, ka, ja viss iet greizi, klimats pārāk sasilst un jūras līmenis paceļas augstāk, nekā mēs bijām gaidījuši — mums kaut kas ir jādara.
In the joint referendum in the North and South of Ireland in one day the overwhelming majority of people voted for the Agreement.
Es ierosinu veikt eksperimentu, stratosfērā ievadot nelielu daudzumu sēra, kas atstaros saules gaismu un siltumu atpakaļ kosmosā, tādējādi atvēsinot planētu.
Therefore it is now the duty of all true democrats to implement the will of the people and no paramilitary organisation can now claim, as they always have done in the past, they are acting in the name of the people.
Taču ļaujiet man uzsvērt, ka es ceru, ka šo eksperimentu nekad nenāksies īstenot.
Do you think that the lesson of Northern Ireland could be applied to other conflicts in Europe - like in former Yugoslavia for example?
Es ceru, ka mēs būsim pietiekoši gudri, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas, tā, lai temperatūra nepaceltos līdz tādam līmenim, ka būtu vajadzīgs veikt šo eksperimentu. video (4:40) audio datne (03:11)
Well I think that the conflict resolution in Northern Ireland or anywhere where conflict is resolved can be a value to all the areas where there is a conflict and I think that the major point to make anywhere for that conflict is that it is people who are divided not the territory.
John Hume: vardarbība problēmas padara tikai sarežģītākas
Without people any territory is only land and when people are divided violence not only has no rule to play in solving the problem, but makes the problem far more difficult to resolve.
"Eiropas Savienība ir labākais vēstures piemērs konflikta likvidēšanai."
The only way to resolve any problem between people who are divided is dialogue.
No 1979. līdz 2001. gadam J. Hume bija Sociāldemokrātu un leiboristu partijas otrais līderis.
Trimble: "a sea change in attitudes" David Trimble won the Nobel Peace prize along with John Hume in 1998 for his efforts to secure peace in Northern Ireland.
Viņš arī ir bijis Eiropas Parlamenta, Lielbritānijas parlamenta un Ziemeļīrijas parlamenta deputāts.
In particular for his role in the '98 Good Friday agreement between both the Nationalist and Unionist communities.
Kādas ir jūsu personiskās izjūtas, viesojoties Eiropas Parlamentā?
What role do you think the European Union played in the peace process in Northern Ireland?
Es, protams, esmu ļoti priecīgs šodien būt Eiropas Parlamentā.
Every situation has its own particular circumstances, its own history, its own personalities.
Kad es šajā Parlamentā ierados pirmoreiz, 1979. gadā, uz savu pirmo sanāksmi Strasbūrā, es gāju pastaigāties.
If I was feeling a bit mischievous I would look at events in Belfast this week and say we can see how long it took for certain ones to come to those conclusions!
Kad es šķērsoju tiltu, kas savieno Strasbūru un Franciju ar Kēli Vācijā, es apstājos, kādu brīdi meditēju un tad sev teicu: „Tur ir Francija, un tur ir Vācija.”
I think we are making substantial progress in the Balkans in recent years and when you consider the terrible events it's really heart-warming to see what has happened.
Ja es būtu stāvējis uz šī tilta pirms 30 gadiem Otrā pasaules kara beigās — briesmīgākajā pasaules vēstures pusgadsimtā — un teiktu: „Neuztraucieties, tas viss ir beidzies, jūs pēc aptuveni 20 gadiem dzīvosiet vienotā Eiropā,” — tad lielais vairums domātu, ka ar manu galvu kaut kas nav kārtībā.
The reaction of the international community was so slow and ineffective in the early stages that it did little to prevent the step upwards of violence, had there a been a more effective initiative taken at an earlier stage a tremendous amount of suffering could have been avoided.
Taču tas ir piepildījies.
Professor Paul Crutzen: 1995 Nobel Prize in Chemistry
Eiropas Savienība ir labākais vēstures piemērs konflikta likvidēšanai.
With climate change being a major issue in the European Union today and agitating the whole of the world, his suggestion might not be far from being executed.
Ziemeļīrijas miera process bieži vien tiek minēts kā piemērs politikas uzvarai pār vardarbību.
Today is an important occasion of course as it commemorates 50 years of European unification.
Kā jūs domājat, kas bija vissvarīgākais faktors, ceļot tiltu starp sašķeltajām sabiedrības daļām?
I grew up in The Netherlands, one of the founding nations of the European Union, and I am impressed with what has happened in the last 50 years.
Īrijas Ziemeļu un Dienvidu kopējā referendumā pārliecinošs iedzīvotāju vairākums balsoja par Vienošanos.
I work in the field of atmospheric chemistry and climate research and that of course is very popular at the moment, maybe too popular.
Tāpēc tagad visu patieso demokrātu pienākums ir īstenot tautas gribu, un neviena pusmilitāra organizācija nevar kā līdz šim apgalvot, ka tā rīkojas tautas vārdā.
Especially in the last 20 years the EU has launched various research programmes and institutions that have been very fruitful, such as the European Research Council which is performing research organised by scientists and dedicated to excellence.
Vai jūs domājat, ka Ziemeļīrijas pieredze varētu noderēt citu Eiropas konfliktu risināšanā, piemēram, bijušajā Dienvidslāvijā?
Concerning your efforts for the climate and the ozone layer in particular, could you elaborate on your proposed measures in order to provide an 'escape route' for global warming?
Es domāju, ka konflikta likvidēšana Ziemeļīrijā vai jebkurā cita vietā var būt vērtīga visām konfliktu zonām, un uzskatu, ka ir svarīgi saprast, ka sašķelti ir iedzīvotāji, nevis teritorija.
Well, it is assumed that I made a proposal of an escape route, but in reality I promised to study it.
Bez iedzīvotājiem jebkura teritorija ir tikai zeme, un, ja sašķelti ir iedzīvotāji, tad vardarbība ne tikai nespēlē nekādu lomu problēmas risināšanā, bet to padara daudz sarežģītāku.
Nonetheless the idea is that if things get really bad, so if the climate heats up too much and the sea level rises more than we are expecting, we need to do something.
Vienīgais veids, kā atrisināt jebkādu problēmu sašķeltu iedzīvotāju starpā, ir dialogs. audio datne (05:11)
I propose to conduct an experiment in which we put small amounts of sulphur into the stratosphere, which will reflect sunlight and heat back into space which will consequently cool the planet.
Rita Levi-Montalcini: zinātnei jāuzņemas atbildība par jaunattīstības valstīm
Rita Levi-Montalcini: 1986 Nobel Prize winner in Physiology/Medicine
"Eiropas zinātniekiem ir lieliskas iespējas" Visvecākā vēl dzīvā Nobela prēmijas laureāte, Rita Levi-Montalcini (dzimusi 1909. gadā Turīnā) Nobela prēmiju fizioloģijā vai medicīnā saņēma 1986. gadā par augšanas faktoru atklāšanu.
Levi-Montalcini: "It was an honour that I did not expect" The oldest living Nobel laureate, Rita Levi-Montalcini (born 1909 in Turin), was one of the guests on 9 May at the European Parliament for the 50th Anniversary of the Rome Treaty.
Viņa ir nodibinājusi divas organizācijas — Eiropas Smadzeņu pētniecības institūtu ( EBRI ) un Apvienību palīdzībai Āfrikas sievietēm.
She is founder of two institutions, the European Brain Research Institute (EBRI) and the Association in aid of African women.
Kā jūs jūtaties Eiropas Parlamentā Romas Līguma parakstīšanas 50. gadadienā?
What is your first reaction to being in the European Parliament on the 50th Anniversary of the signature of the Rome Treaty?
Es esmu ļoti priecīga par to, ka tiku uzaicināta.
I am very happy to be invited here.
Tas bija pagodinājums, ko nebiju gaidījusi.
It was an honour that I did not expect.
Es ierados Beļģijā 1938. gadā, lai, būdama ebrejiete, paglābtos no nacistu vajāšanas.
I came to Belgium to work in 1938 to escape Nazi persecution as a Jew...
Es atgriezos Beļģijā arī vēlāk, taču šoreiz tiek atzīmēta līgumu parakstīšanas 50. gadadiena; tā ir īpaša jubileja.
I did come back to Belgium after that but this time is a celebration of the 50 years after the signing, a special celebration.
Jūs devāties uz ASV, lai padziļinātu pētījumus…
We understood that you went to United States to further your research?
Veikt pētniecību ASV ir brīnišķīga iespēja, viņiem ir fantastiska infrastruktūra, labāka nekā Eiropā un it īpaši Itālijā, tādēļ, ka ASV izsaka atzinību par nopelniem, nevis par piederību kādai partijai.
Doing research is the USA is a marvellous opportunity, they have fantastic infrastructure, superior to Europe and even more particularly to Italy, because the USA recognises a person for his merit not for their party belonging.
Ko jūs ieteiktu Eiropas Savienībai, lai tās jaunie zinātnieki to nepamestu?
What would you suggest for the EU to keep young researchers/scientists within its territory?
Es uzskatu, ka Eiropas zinātniekiem ir lieliskas iespējas, it īpaši Spānijā, Lielbritānijā, Francija un pat Vācijā.
I do believe that in Europe scientists have excellent opportunities especially in Spain, in the UK, France and even in Germany, all better than in Italy.
Daudz labākam jābūt pētniecības finansējumam.
Should Europe finance more research?
Pēdējo 50 gadu laikā ES spērusi milzīgus soļus uz priekšu.
In the last 50 years EU made a gigantic leap.
Cik lielā mērā pētniecībai būtu jākalpo cilvēcei?
Till what point should research be extended to serve mankind?
Tas ir tieši tas, ko es daru!
Well, it is what I am doing you know!.
Es daru visu iespējamo, lai palīdzētu Āfrikai un jaunattīstības valstīm.
I am doing all I possibly can to help Africa and the developing countries.
Zinātne nav tikai atklājumi un atzinība par tiem, jāuzņemas arī atbildība par palīdzību jaunattīstības valstīm, it īpaši Āfrikas sievietēm.
Science is not just about making discoveries and then getting recognition for them, but also we have the responsibility to help developing countries especially women in Africa.
Manis vadītā Apvienība palīdzībai Āfrikas sievietēm piešķir 1550 stipendijas, skolai, universitātei un arī universitāšu absolventu studijām, lai palīdzētu sievietēm nodoties pētniecībai un uzlabotu viņu dzīves apstākļus.
The Foundation in aid of African women, which I preside, attributes 1500 fellowships from school to post-secondary and post-university studies to help women pursue research and to improve their living conditions.
Pagājušajā decembrī Eiropas Parlaments atbalstīja petīciju par pacientu piekļuvi multiplās sklerozes ārstēšanai.
Last December, the EP supported a petition regarding patients' access to Multiple Sclerosis treatment.
Vai jūs uzskatāt, ka ES būtu jāuzņemas atbildība par šī jautājuma risināšanu?
In your opinion should the EU address this issue, try to solve and make it one of its priorities?
Tam noteikti jāpievērš pelnītā uzmanība.
It should not be a priority, but it certainly is an important issue, she stressed.
Līdz šīs problēmas atrisināšanai vēl tāls ceļš ejams, taču mums noteikti vajadzētu censties atvieglot pacientu ciešanas un dzīves apstākļus. audio datne (03:09)
Furthermore, we are still far to solve it, however, certainly we should try to improve the conditions of those who are suffering.
"Eiropiešiem būtu jāiemācās justies piederīgiem Eiropai" Reinhard Selten Nobela prēmiju ekonomikā kopa ar John C. Harsanyi un John Nash Jr. saņēma 1994. gadā par līdzsvara analīzi teorijā par spēlēm, kurās nenotiek sadarbība.
Reinhard Selten: 1994 Nobel Prize for Economics
Spēļu teorija ir konfliktu situācijas matemātiskā teorija, tātad — konfliktu situācijas risināšana, izmantojot matemātiskās metodes.
Selten: "one should to try to further European identity" Reinhard Selten was awarded the Nobel Prize for Economics in 1994, along with John C.Harsanyi and John F.Nash Jr., for their pioneering analysis of equilibria in the theory of non-cooperative games .
Jūs saņēmāt prēmiju par ieguldījumu spēļu teorijā.
Among other important Nobel Prize winners, the EP welcomed Professor Selten on Europe Day.
Vai spēļu teoriju vai piemērot arī ES politikai?
Your prize winning work was on Game Theory: can Game Theory be applied to EU politics?
Ļoti labs piemērs ir vēlēšanu kampaņas.
One very good example are election campaigns.
Partijas sacenšas par vēlētāju balsīm.
Parties compete for votes.
Un tā, protams, ir stratēģija, piemēram, jau platformas izvēle.
And that is of course strategic, for example already the selection of the platform.
Cits piemērs būtu koalīciju veidošana Parlamentā pēc vēlēšanām.
It’s a very strategic move.
Ir dažas spēļu teorijas metodes, lai noteiktu, kāds būs iznākums.
Another example would be coalition formation in Parliament.
Šodien jūs esat šeit, lai daudzinātu Eiropas Nobela prēmiju laureātu sasniegumus.
Parliament was elected and you know how many deputies every party has and now they have to form a coalition.
Eiropiešiem būtu jāiemācās justies piederīgiem Eiropai tāpat kā, piemēram, Vācijai vai Francijai.
Again you have to put a little more than this knowledge about the number of deputies but there is a simple theory which explains quite well what happens in most cases
Nesen kāds vācu uzņēmums centās pārpirkt kādu spāņu uzņēmumu.
You are with us today to celebrate the achievements of European Nobel Prize winners: how do you feel about European identity?
Spānijas valdība par to izrādīja lielu satraukumu.
One should to try to further European identity.
Es negribu kritizēt spāņu nostāju, taču fakts, ka kaut kas tāds var izraisīt politisku spriedzi, norāda, ka mūsu eiropiešu identitāte vēl nav pietiekoši attīstījusies.
Europeans should learn to feel that they are European as much as they feel today that they are for example German or French.
Amerikas Savienotajās valstīs, ja kāds Kalifornijas uzņēmums, teiksim kāds elektrības ražotājs, pārņem kādu citu elektrības ražotāju Ņujorkā, tad Ņujorkā kņada netiek celta.
This is because in the United States, if a Californian firm, maybe an electric power producer, takes over an electric power producer from New York, there is no uproar in NY.
Kā ES politika var spēcināt eiropiešu identitāti?
How can EU politics contribute to a stronger European identity?
Lai sasniegtu šo mērķi, ir daudz jādara.
There is a lot to be done in order to achieve this goal.
Mums gan tagad ir Eiropas partijas, taču dalībvalstu iedzīvotāji par tām neko daudz nezina, vai arī tiem tās nerūp.
One thing is that we do have now European parties but the people in the member states don’t know or care much about them.