natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lai operatoriem būtu vienkāršāk veikt administratīvo darbu saistībā ar līgumu nomaiņu vai tarifu nosacījumiem esošajiem klientiem, tika atvēlēts trīs mēnešu maksimālais pārejas laiks, lai visiem viesabonentiem, ja viņi to vēlas, nodrošinātu regulēto tarifu.
In order to facilitate operators' internal administration activities linked to the change of contracts or charging conditions of existing customers, they were granted a maximum transition period of three months to provide all existing roaming customers with regulated roaming tariffs should they wish to.
Attiecībā uz jaunajiem klientiem, kas slēdz līgumus pēc 2007. gada 30. jūnija, pārejas periods nav vajadzīgs, jo nav jāveic papildu administratīvās procedūras, un tādēļ regulā šāds laiks netika paredzēts.
For new customers, meaning customers who take out a new subscription after 30 June 2007, the transition period is technically not necessary as no administration overheads are involved, and it was therefore not included in the Regulation.
Tomēr Komisijai un valstu regulējošām iestādēm ir aizdomas par to, ka jaunajiem klientiem regulas noteikumi netiks piemēroti.
Despite all this, the Commission and the national regulatory agencies seem to have doubts regarding the treatment to be accorded to new customers.
Pretēji ziņotajam, Eiropas regulējošo iestāžu grupa vēl nav izdevusi norādes operatoriem, kā šo regulu īstenot attiecībā uz jaunajiem klientiem, un līdz ar to netiek ievērotas visas ES jauno klientu tiesības uz regulētu viesabonēšanu.
The European Regulators Group has not, as announced, yet issued guidance to the operators on how to implement the Regulation regarding new customers, and new customers across the EU are being deprived of their right of regulated roaming calls.
Kā Komisija var juridiski pamatot šaubas par nepareizu attieksmi pret jaunajiem klientiem?
On what grounds does the Commission have legal doubts regarding the treatment to be accorded to new customers?
Vai Komisija ir lūgusi Juridisko dienestu sniegt atzinumu šajā jautājumā?
Has the Commission asked its Legal Service to provide an opinion on this?
Cik mobilo telefonsakaru operatoru visā ES kopš 2007. gada 30. jūnija piedāvā Eiropas tarifu jaunajiem klientiem?
How many mobile operators across the EU have been offering a Eurotariff for new customers since 30 June 2007?
Kā Komisija plāno kliedēt neskaidrību par mobilo telefonsakaru operatoru attieksmi pret jaunajiem klientiem?
How does the Commission intend to dissipate the uncertainties regarding the treatment of new customers by mobile operators?
Tā kā informācija ir nepietiekama, kā Komisija plāno novērst trūkumus un nodrošināt to, ka ES mobilo telefonsakaru jaunie klienti zina savas tiesības?
In view of this insufficient information, how does the Commission intend to overcome this failure and ensure that EU customers become aware of their rights as new customers?
Kā Komisija turpmāk plāno nodrošināt to, ka visiem ES mobilo telefonsakaru klientiem, sākot izmantot operatoru pakalpojumus, ir pieejams Eiropas tarifs?
How does the Commission from now on intend to enforce availability of a Eurotariff to all EU customers when they take out a new subscription?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0044/07
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0044/07
Temats Eiropas teritoriālās sadarbības grupa (ETSG)
Subject: European Grouping of Territorial Cooperation (EGTC)
Eiropas teritoriālās sadarbības grupa tika izveidota ar 2006. gada 5. jūlija Regulu (EK) Nr. 1082/2006.
The European Grouping of Territorial Cooperation was established by Regulation 1082/2006 of 5 July 2006.
Saskaņā ar Kopienu tiesībām šī jaunā juridiskā vienība ir radīta, lai veicinātu pārrobežu, starptautisku un starpreģionālu sadarbību, un tās vienīgais mērķis ir stiprināt ekonomisko un sociālo kohēziju, kas ir viens no Līgumu pamatprincipiem.
This new legal entity under Community law is designed to promote cross-border, transnational and/or interregional cooperation, with the exclusive aim of strengthening economic and social cohesion, which is to say one of the fundamental principles of the Treaties.
Šajās grupās var iesaistīties ikviena dalībvalsts, reģionāla varas iestāde, pašvaldība vai publisko tiesību subjekts, kas uzskaitīti 2004. gada 31. marta Direktīvas 2004/18/EK III pielikumā, šādi radot iespēju izveidot ļoti daudz Eiropas grupu, kas aptver visdažādākās jomas.
All Member States, regional authorities, local authorities and bodies governed by public law listed in Annex III to Directive 2004/18/EC of 31 March 2004 may participate in these groupings, making for a huge number of potential European groupings in a wide array of fields.
Galvenais jauninājums, kas ieviests ar šo regulu, ir juridiskas personas statusa piešķiršana šādām grupām, un tam ir nozīme jau tāpēc vien, ka tas atvieglo sadarbības īstenošanu un pilnveidošanu Eiropas Savienībā.
The main development in this Regulation is that it confers legal personality on groupings of this type, which is of value in itself in that it facilitates the operability and development of cooperation within the Union.
Turklāt šādas grupas ne vienmēr saņems Kopienas līdzfinansējumu, tādējādi palielinot pieejamā līdzfinansējuma iespējamību.
Furthermore, such groupings will not necessarily receive Community cofinancing, thereby making more cofinancing generally available.
Īstenojot šo regulu, dalībvalstīm saskaņā ar tās 16. un 18. pantu ir jāpieņem vajadzīgie noteikumi, lai vēlākais līdz 1. augustam nodrošinātu tās efektīvu piemērošanu.
With a view to implementing this Regulation, Member States are required by Articles 16 and 18 thereof to make such provisions as are appropriate to ensure its effective application by 1 August at the latest.
Mums diemžēl jākonstatē, ka dalībvalstis vēl nav pielāgojušas savus tiesību aktus un nav veikušas attiecīgos pasākumus, lai nodrošinātu šādu piemērošanu, un tādēļ 2007. gada 1. augustā šo regulu nebūs iespējams piemērot visās dalībvalstīs.
We must unfortunately note that to date the Member States have not adapted their bodies of law or taken the relevant measures with a view to enabling that application, and that it will therefore be impossible for this Regulation to be applicable in each Member State on 1 August 2007.
Ņemot vērā šo kliedzošo gadījumu, t.i., Kopienas tiesību aktu nerespektēšanu no dalībvalstu puses, un finansiālos zaudējumus, kas nodarīti ieinteresētajām pusēm, kādus pasākumus Padome paredz veikt, lai labotu radušos stāvokli?
In view of this blatant failure by the Member States to respect Community legislation, and the financial prejudice this has occasioned to those affected, especially the new Member States, what measures is the Council taking to rectify this situation?
OV L 210, 31.7.2006., 19. lpp.
OJ L 210, 31.7.2006, p.
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0045/07
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0045/07
Ņemot vērā šo kliedzošo gadījumu, t.i., Kopienas tiesību aktu nerespektēšanu no dalībvalstu puses, un finansiālos zaudējumus, kas nodarīti ieinteresētajām pusēm, jo īpaši jaunajām dalībvalstīm, kādus pasākumus Komisija paredz veikt, lai labotu radušos stāvokli?
In view of this blatant failure by the Member States to respect Community legislation, and the financial prejudice this has occasioned to those affected, especially the new Member States, what measures is the Commission taking to rectify this situation?
Tā kā Komisijas pienākums ir nodrošināt Līgumos noteikto saistību izpildi, vai tā uzsāks procedūru, kas paredzēta 216. pantā?
Bearing in mind that it is incumbent on the Commission to ensure compliance with obligations under the Treaties, will it initiate the procedure provided for in Article 216?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0046/07
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0046/07
Pēc 11. septembra un 11. marta, kā arī Londonā notikušajiem terorisma aktiem ES ir pieņēmusi ES stratēģiju terorisma apkarošanai, ES rīcības plānu terorisma apkarošanai, pamatlēmumu par terorismu un vairākas iniciatīvas, lai ar ES terorisma apkarošanas koordinatora palīdzību pastiprinātu koordināciju starp dalībvalstīm, kā arī starp dalībvalstīm un Eiropas institūcijām.
Since 9-11, 3-11 and the London bombings, the EU has adopted an EU Counter-Terrorism Strategy, an EU Counter-Terrorism Action Plan, a Framework Decision on terrorism and several initiatives to strengthen the coordination between the Member States and between the latter and the European Institutions with the support of the EU Counter-Terrorism Coordinator.
Starptautiskā līmenī EP nebija oficiāli iesaistījies terorisma apkarošanas pasākumos, bet Padome, uzsverot demokrātiskas pārskatatbildības nozīmi, 2006. gadā uzsāka augsta līmeņa politisko dialogu par terorisma apkarošanu, kurā piedalās svarīgākās cīņā pret terorismu iesaistītās Eiropas institūcijas.
At interinstitutional level there was no formal involvement of the EP but in 2006 the Council launched the 'High-Level Political Dialogue on Counter-Terrorism between the main European Institutions involved in the fight against terrorism', highlighting the importance of democratic accountability.
Administratīvā līmenī starp dalībvalstīm jau notikušas divas salīdzinošas novērtēšanas attiecībā uz Eiropas Savienības stratēģijas īstenošanu, un Eiropas Policijas birojs, Eurojust un NATO Situāciju centrs (SITCEN) ir tikko sākuši izvērtēt draudu novērtējumu Eiropas līmenī.
At administrative level there have already been two peer evaluations between the Member States on the implementation of the European Union Strategy, and Europol, Eurojust and SITCEN have just started their assessment of the evolution of the threat at European level.
Tomēr izrādās, ka, neraugoties uz visām minētajām iniciatīvām, ES ir nācies saskarties ar vairākiem terorisma aktu mēģinājumiem, kas rada virkni jautājumu:
Now it appears that, notwithstanding all the initiatives cited above, the EU has since experienced a number of attempted terrorist attacks, which gives rise to a number of questions:
Vai Eiropadome plāno veikt visu līdz šim pieņemto terorisma apkarošanas pasākumu visaptverošu novērtējumu, kā arī izvērtēt to efektivitāti un īstenošanas pakāpi dalībvalstīs, iesaistot šajā procesā Eiropas Parlamentu un dalībvalstu parlamentus?
Does the European Council intend to carry out, with the involvement of the European Parliament and of the national parliaments, a comprehensive evaluation of all counter-terrorism measures adopted until now as well as an assessment of their effectiveness and level of implementation by Member States?
Kā šajā procesā tiks iesaistītas dalībvalstis?
And how will Member States be associated?
Kā Padome plāno novērst trūkumus, kas minēti pēdējā Eiropas Policijas biroja un SITCEN ziņojumā par terorismu, un novērtēt dalībvalstu atbildes, kas sniegtas 2006. gada Eurojust anketas jautājumiem attiecībā uz pamatlēmuma par terorismu īstenošanu?
How does the Council intend to overcome the shortcomings raised in the last Europol-SITCEN report on terrorism and take stock of the MS replies to the 2006 Eurojust questionnaire on the implementation of the Framework Decision on terrorism?
Vai Padome tagad koncentrēs uzmanību uz esošo pasākumu īstenošanu, vai arī pašreiz tiek izstrādāti citi ierosinājumi?
Will the Council now focus on the implementation of the current measures, or are there any current proposals in the pipeline?
Kā Padome šajā kontekstā vērtē informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm un Eiropas Savienību?
How does the Council evaluate the information sharing between Member States and the European Union in this context?
Vai Padome piekrīt tam, ka nepieciešama lielāka savstarpēja uzticēšanās starp ES struktūrām un dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm un terorisma apkarošanas dienestiem?
Would the Council agree that greater mutual trust is needed between EU authorities and Member States' law enforcement and counter-terrorism services?
Kādu lomu Padome plāno piešķirt izlūkošanas informācijai un kāds tiesiskais regulējums ir paredzēts šiem formējumiem un kāda loma tiks piešķirta SITCEN kā uzraudzības un koordinācijas instrumentam terorisma aktu izmeklēšanā?
What role does the Council intend to assign to the intelligence information, what legal framework is foreseen for these formations and what role is to be given to SITCEN as a monitoring and coordinating tool in terrorist investigations?
Vai starp atkāpšanās iemesliem ir tādi, kas saistīti ar ES terorisma apkarošanas koordinatora un SITCEN kompetenču pārklāšanos?
Are there reasons for the resignation which have to do with the overlap of competencies between the EU coordinator for counter-terrorism and SITCEN?
Kā Padome plāno veicināt pretterorisma stratēģijas pieņemšanu ES pilsoņu vidū, pārredzamību, demokrātisko pārskatatbildību un Parlamenta iesaistīšanu?
How does the Council intend to strengthen EU citizens' acceptance of the antiterrorism strategy, its transparency and democratic accountability and the involvement of the European Parliament?
Vai Padome nodrošinās LES 6. panta ievērošanu?
Will the Council ensure respect for Art. 6 of the TEU?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0047/07
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0047/07
Temats Savstarpējās atbilstības sistēmas ieviešana jaunajās dalībvalstīs
Subject: Implementation of the cross-compliance system in the new Member States
Viens no galvenajiem kopējās lauksaimniecības politikas 2003. gada reformas elementiem bija savstarpējās atbildības ieviešana.
One of the key elements of the reform of the common agriculture policy (CAP) in 2003 was the introduction of cross-compliance.
Saskaņā ar šo sistēmu lauksaimniekiem, nodarbojoties ar lauksaimniecības darbību, būs jāpievērš lielāka uzmanība atsevišķiem noteikumiem, kas attiecas uz vidi, dzīvnieku un augu veselību, dzīvnieku labturību un vides nosacījumiem.
This system means that farmers, in running their agricultural activities, will have to pay greater attention to certain rules relating to the environment, animal and plant health, animal welfare standards and good agricultural and environmental conditions.
Ja administratīvas pārbaudes laikā atklājas, ka lauksaimnieks nav izpildījis šīs specifiskās prasības, viņam paredzētos tiešās palīdzības maksājumus daļēji samazina vai neizmaksā.
If an administrative check uncovers that a farmer has not fulfilled the specified requirements, he faces partial or full reduction of his direct aid payments.
Jaunajās dalībvalstīs savstarpējās atbildības sistēmas ieviešana būs saistīta ar ļoti augstām administratīvajām un kontroļu izmaksām.
In the new Member States the introduction of cross-compliance will entail huge administrative and control costs.
Šajā gadījumā, nosakot termiņus savstarpējās atbildības sistēmas ieviešanai, noteikti jāņem vērā tas, ka jaunajās dalībvalstīs ir mazāks tiešās palīdzības maksājumu līmenis.
The decreased level of direct payments applied in the new Member States should obviously be taken into account when setting deadlines for implementing the cross-compliance regime.
Pilnībā piemērojot savstarpējās atbilstības noteikumus pirms tiešo maksājumu līmenis sasniedz 15 veco ES dalībvalstu līmeni, padziļināsies nevienlīdzība noteikumos jauno dalībvalstu lauksaimniekiem attiecībā uz administratīvajām izmaksām un saņemto kompensāciju līmeni.
Full application of the cross-compliance provisions before the volume of direct payments reaches the EU-15 level would result in further and even more deeply unequal conditions for the new Member States’ farmers with respect to the administrative constraints imposed upon them and the level of compensation received.
Saistībā ar diskusijām par Eiropas Komisijas ziņojumu par savstarpējās atbilstības sistēmas ieviešanu, jaunās dalībvalstis nāca klajā ar skaidru un kopēju priekšlikumu par pakāpenisku šīs sistēmas ieviešanu.
In the discussions on the European Commission’s report on cross-compliance implementation, the new Member States concerned expressed clearly and by common accord their proposal concerning gradual implementation of the system.
Ņemot vērā minēto argumentus, vai Komisija izskatīs iespēju ieviest savstarpējās atbildības sistēmu pakāpeniski, sākot ar 2009. gadu (Bulgārijai un Rumānijai – sākot ar 2012. gadu), nosakot 6 gadus ilgu pakāpeniskas ieviešanas periodu jaunajās dalībvalstīs?
In the light of the above arguments, will the Commission consider the possibility of introducing the cross-compliance system gradually in the new Member States, over a 6-year period starting in 2009 (and in 2012 in the case of Bulgaria and Romania)?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0048/07
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0048/07
Temats Starptautiskais līgums par klastera munīcijas aizliegumu, kas izriet no Oslo Deklarācijas
Subject: International treaty to ban cluster munitions; follow-up to the Oslo Declaration
Pēc Oslo Deklarācijas pieņemšanas 2007. gada 23. februārī, kurā pausts aicinājums aizliegt klastera munīciju visā pasaulē, un tai sekojošās Limas Konferences, kas bija veltīta klastera munīcijai un notika 2007. gada 24. un 25. maijā, aptuveni 80, to skaitā visas ES dalībvalstis, valstis ir nolēmušas atbalstīt līguma pieņemšanas procesu.
Since the adoption of the Oslo Declaration on 23 February 2007 calling for an international treaty to ban cluster munitions globally and the follow-up Lima conference on cluster munitions which took place on 24-25 May 2007, some 80 States have decided to support the process leading to such a treaty, including almost all the EU Member States.
Beļģija 2007. gada oktobra beigās organizēs šim jautājumam veltītu augsta līmeņa reģionālo sanāksmi.
Belgium will host a high-level regional meeting on this issue at the end of October 2007.
Decembrī Vīnē paredzēta trešā vispasaules konference, kurā turpināsies Oslo un Limas sanāksmēs aizsāktais darbs.
In December there will be a third global conference in Vienna, following up the Oslo and Lima meetings.
Kādas iniciatīvas Padome ir pieņēmusi, ievērojot iepriekšējās Parlamenta rezolūcijas, kurās Parlaments atbalsta Oslo procesu, īpaši 2006. gada 16. novembra rezolūciju par Konvenciju saistībā ar bioloģisko un toksīnu ieroču (BTWC), ķekarbumbu un konvencionālo ieroču aizliegšanu P6_TA(2006)0493 , kurā Parlaments aicina ES atbalstīt iniciatīvu „lai izveidotu visaptverošu un efektīvu konvenciju par klastera munīcijas aizliegumu visā pasaulē”?
What initiatives has the Council taken to follow up Parliament’s previous resolutions supporting the Oslo process, in particular the resolution of 16 November 2006 on the Convention on the Prohibition of Biological and Toxin Weapons (BTWC), cluster bombs and conventional arms ( P6_TA(2006)0493 ), in which it asks the EU to support the initiative ‘to establish a comprehensive and effective convention to ban cluster munitions worldwide’?
Vai Padome plāno piedalīties Briseles un Vīnes sanāksmēs un kāds būs Padomes ieguldījums šajās sanāksmēs?
Is the Council planning to participate in both the Brussels and the Vienna meetings and what contributions will the Council make at these meetings?
Vai Padome sagatavos kopēju nostāju un tā būs Padomes ieguldījums?
Will the Council prepare a Common Position as the basis for these contributions?
Kādas iniciatīvas Padome ir pieņēmusi, lai nodrošinātu, ka citas dalībvalstis seko Austrijas un Beļģijas piemēram klastera munīcijas aizlieguma jautājumā un starptautiskā līmenī panāktu, ka tās valstis, kas vēl nav parakstījušas Oslo Deklarāciju, to izdara tagad, kā Parlaments aicināja 2007. gada 26. aprīļa rezolūcijā par cilvēktiesībām pasaulē 2006. gadā un ES politiku šajā jautājumā?
What initiatives has the Council taken to ensure that the various Member States follow the example of Austria and Belgium in banning cluster bombs and, at international level, to ensure that those countries which have not yet signed the Oslo Declaration now do so, as requested by Parliament in its resolution on human rights in the world 2006 and the EU’s policy on the matter, adopted on 26 April 2007?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0049/07
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0049/07
Temats Mērķi saistībā ar Konvencijas par cīņu pret pārtuksnešošanos Pušu konferenci 2007. gada 3-14. septembrī Madridē
Subject: Objectives for the Conference of the Parties to the Convention to Combat Desertification to be held in Madrid, 3-14 September 2007
Vai Padome var paskaidrot Eiropas Savienības mērķus saistībā ar ANO Konvencijas par cīņu pret pārtuksnešošanos Pušu konferences nākamo astoto sesiju (COP 8), kas notiks 2007. gada 3.-14. septembrī Madridē, Spānijā?
Can the Council explain the objectives for the European Union at the forthcoming eighth session of the Conference of the Parties to the United Nations Convention to Combat Desertification (COP 8) that will be held in Madrid, Spain, from 3 to 14 September 2007?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0050/07
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0050/07
Vai Komisija var paskaidrot Eiropas Savienības mērķus saistībā ar ANO Konvencijas par cīņu pret pārtuksnešošanos Pušu konferences nākamo astoto sesiju (COP 8), kas notiks 2007. gada 3.-14. septembrī Madridē, Spānijā?
Can the Commission explain the objectives for the European Union at the forthcoming eighth session of the Conference of the Parties to the United Nations Convention to Combat Desertification (COP 8) that will be held in Madrid, Spain, from 3 to 14 September 2007?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0051/07
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0051/07
Pēc 11. septembra un 11. marta, kā arī Londonā notikušajiem terorisma aktiem ES ir pieņēmusi ES stratēģiju terorisma apkarošanai, ES rīcības plānu terorisma apkarošanai, pamatlēmumu par terorismu un vairākas iniciatīvas, lai ar ES terorisma apkarošanas koordinatora palīdzību pastiprinātu koordināciju starp dalībvalstīm, kā arī starp dalībvalstīm un Eiropas iestādēm.
Since 9/11, 3/11 and the London bombings, the EU has adopted an EU Counter-Terrorism Strategy an EU Counter-Terrorism Action Plan, a framework decision on terrorism and several initiatives to strengthen the coordination between the Member States and between the latter and the European institutions with the support of the EU Counter-Terrorism Coordinator.
Starptautiskā līmenī EP nebija oficiāli iesaistījies terorisma apkarošanas pasākumos, bet Padome, uzsverot demokrātiskas atbildības nozīmi, 2006. gadā uzsāka augsta līmeņa politisko dialogu par terorisma apkarošanu, kurā piedalās svarīgākās cīņā pret terorismu iesaistītās Eiropas institūcijas.
At interinstitutional level there has been no formal involvement of the EP but the Council launched in 2006 the 'High Level Political Dialogue on Counter-Terrorism between the main European Institutions involved in the fight against terrorism', highlighting the importance of democratic accountability.
Administratīvā līmenī starp dalībvalstīm jau notikušas divas salīdzinošas novērtēšanas attiecībā uz Eiropas Savienības stratēģijas īstenošanu, un Eiropas Policijas birojs, Eurojust un NATO Situāciju centrs (SITCEN) ir tikko sākuši izvērtēt draudu novērtējumu Eiropas līmenī.
At administrative level there have already been two peer evaluations between the Member States on the implementation of the European Union Strategy, and Europol, Eurojust and the SITCEN have just started their assessment of the evolution of the threat at European level.
Tomēr izrādās, ka, neraugoties uz visām minētajām iniciatīvām, ES ir nācies saskarties ar vairākiem terorisma aktu mēģinājumiem, kas rada virkni jautājumu.
Now it appears that, notwithstanding all the initiatives cited above, the EU has since experienced a number of attempted terrorist attacks, which gives rise to a number of questions:
Vai Eiropas Komisija plāno veikt visu līdz šim pieņemto terorisma apkarošanas pasākumu visaptverošu novērtējumu, kā arī izvērtēt to efektivitāti un īstenošanas pakāpi dalībvalstīs, iesaistot šajā procesā Eiropas Parlamentu un dalībvalstu parlamentus?
Does the Commission intend to carry out, with the involvement of the European Parliament and of the national parliaments, a comprehensive evaluation of all counter-terrorism measures adopted until now as well as an assessment of their effectiveness and level of implementation by Member States?
Un kā tiks iesaistītas dalībvalstis?
And how will Member States be associated?