natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sadarbība attīstības jomā un tirdzniecība: Vai Komisijas ziņojums par panāktajiem sasniegumiem Āfrikas stratēģijas mērķu sasniegšanā, jo īpaši attiecībā uz saišu stiprināšanu starp migrāciju un attīstību un līdzattīstības sekmēšanu var sniegt informāciju par atpakaļemigrāciju un reintegrāciju izcelsmes valstīs un migrantu iespējām nodot kapitālu un tehnoloģijas?
Development cooperation and trade: Can the Commission report on the progress made towards achieving the objectives set in the Strategy for Africa, specifically with regard to strengthening the links between migration and development and promoting codevelopment, return emigration, reintegration in the countries of origin and transfers of capital and technology by migrants?
Kādus pasākumus tā veic, lai nodrošinātu Āfrikas valdību spēju izmantot tirdzniecību kā instrumentu nabadzības apkarošanai un emigrācijas novēršanai?
What measures is it taking to ensure that African governments are able to use trade as an instrument for combating poverty and preventing emigration?
Kādus veicināšanas pasākumus Komisija izmanto, lai veicinātu integrētu reģionālu tirgu izveidi dažādos Sahāras dienvidu reģionos un kādus ierosinājumus tā izstrādā PTO ietvaros, lai uzlabotu jaunattīstības valstu eksporta potenciālu un palielinātu dienvidvalstu tirdzniecības apjomu?
What incentives is the Commission using to foster the creation of integrated regional markets in the various sub-Saharan regions, and what proposals is it making within the WTO with a view to improving the export capacity of developing countries and boosting South-South trade?
Likumīga imigrācija un cīņa pret nelegālu imigrāciju: Kādas programmas Komisija ir izstrādājusi, lai apkarotu nelegālo imigrāciju un kādus līdzekļus tā piešķir šīm programmām?
Legal immigration and the fight against illegal immigration: What programmes has the Commission drawn up to combat illegal immigration and what funds is it allocating to those programmes?
Vai tā mudina valstis, kas sadarbojas ar ES dalībvalstīm, sagatavot atpakaļ uzņemšanas nolīgumus, sniedzot palīdzību migrācijas plūsmu pārvaldības uzlabošanā?
Is it favouring those countries which are cooperating with EU Member States on drawing up readmission agreements by providing aid to foster the management of their migration flows?
Vai pastāv kādi Eiropas politikas plāni sekmēt migrāciju darba nolūkos, galvenokārt ar divpusējiem vai daudzpusējiem nolīgumiem ar izcelsmes valstīm?
Are there any plans for a European policy to promote migration for work purposes, principally through bilateral and multilateral agreements with countries of origin?
Kā tā paredz īstenot likumīgās imigrācijas plānu, kas paredzēts Hāgas programmā, ko tā iesniedza 2005. gada decembrī?
How does it intend to implement the legal immigration plan envisaged in the Hague Programme, which it submitted in December 2005?
Kādi pasākumi tiek veikti, lai apkarotu cilvēku tirdzniecību seksuālai izmantošanai?
What measures are being taken to combat people trafficking for the purposes of sexual exploitation?
Robežu pārvaldība: Kādus īpašus pasākumus ir veikusi Eiropas Ārējo robežu aģentūra, lai uzlabotu tehnisko palīdzību dalībvalstīm, kurās to prasa apstākļi?
Border management: What specific measures has the European Agency for External Borders taken to boost technical assistance for Member States whose circumstances require it?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0062/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0062/06
Temats Koka skaidu izmantošana kā Eiropas vīndarības prakse
Subject: Use of wood chips as oenological practice for European wines
Pašreizējie EK noteikumi par vīndarības praksi neļauj Eiropas vīna ražotājiem izmantot koka skaidas vīna nogatavināšanai.
Current EC regulations on oenological practice do not allow European wine producers to use wood chippings for wine ageing.
Šādi aizliegumi nepastāv citu vīna ražotājvalstu, konkrēti ASV, Čīlēs un Dienvidāfrikas noteikumos.
No such prohibition is applied by other wine-producing states’ regulations, in particular the USA, Chile and South Africa.
Turklāt pēc nesenās vienošanās ar Eiropas Savienību šie vīna ražotāji var eksportēt savu produkciju ES iekšējā tirgū, nenorādot uz pudeļu marķējuma koka skaidu izmantošanu.
Furthermore, due to a recent agreement with the European Union, these wine producers can export their wine in the EU internal market, without making any reference to the use of wood chippings in their bottle's labelling.
Šo atšķirību novēršanai Vīna pārvaldības komiteja grasās pieņemt grozījumu esošajos vīndarības prakses noteikumos, lai atļautu vīna nogatavināšanu ar koka skaidām tradicionālās in barrique prakses vietā.
With a view to filling this gap, the Management Committee on Wine is about to approve a modification of the current rules on oenological practice, in order to allow wood chippings to be used for wine ageing instead of the traditional ‘barrique’ practice.
Turklāt Eiropas Komisijas ierosinājums neparedz obligātu norādi par koka skaidu izmantojumu uz vīna pudeļu marķējuma.
Moreover, the European Commission proposal does not stipulate that the use of wood chippings must be indicated on the wine bottle's label.
Kā Eiropas Komisija plāno aizsargāt Eiropas vīnkopības tradīcijas un Eiropas vīna augsto kvalitātes standartu?
How does the Commission intend to protect European viticultural traditions and the high quality standard of European wine?
Kā Eiropas Komisija paredz attaisnot tiesību aktus par šādu praksi, ņemot vērā tās politiku par pārtikas nekaitīgumu?
How does the Commission intend to justify the legalisation of such a practice in relation to its policy on food safety?
Vai Eiropas Komisija ir pārliecināta, ka šī vīna ražošanas prakse ievēro augsta līmeņa patērētāju aizsardzības prasības, ja koka skaidu izmantojums vīna nogatavināšanā nav obligāti jānorāda uz vīna marķējuma?
Is the Commission convinced that this wine-making practice will ensure a high level of consumer protection, if it is not compulsory for the use of wood chippings for wine ageing to be indicated on wine labelling?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0063/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0063/06
Temats Vīzu politika attiecībā uz Rietumbalkānu valstīm
Subject: Visa policy towards the countries of the Western Balkans
Trīs gadus pēc Tesalonīkas programmas pieņemšanas 2003. gada jūnijā ES panākumi vīzu politikas jomā attiecībā uz Rietumbalkānu valstīm joprojām ir nelieli.
Three years after the adoption of the Thessaloniki Agenda of June 2003, the achievements of the EU on visa policy towards the countries of the Western Balkans are still poor.
ES dalībvalstis šīm valstīm piemēro dažādus režīmus un būtībā pastāv ievērojami ierobežojumi.
The EU Member States apply different regimes to those countries and, in general, major restrictions are in place.
Tas būtiski kavē sociālās un ekonomiskās pārmaiņas un attīstību reģionā, kā arī samazina iespējas daudzās jomās no izglītības līdz tirdzniecībai un no reģionālās sadarbības līdz nodarbinātībai.
This is seriously hampering social and economic exchanges and development for the region, and reducing opportunities in many fields, from education to trade, from regional cooperation to employment.
Ir apšaubāma ierobežojoša režīma efektivitāte cīņā pret organizēto noziedzību.
The efficiency of a restrictive regime in the fight against organised crime can be questioned.
Diemžēl noziedznieki jau savā labā izmanto brīvu pārvietošanos bez vīzas un dažās ES dalībvalstīs noziedzības līmenis ir augstāks nekā dažās Rietumbalkānu valstīs.
Criminals unfortunately already benefit from free movement without visas, and in some EU Member States the rate of criminality is higher than in some countries of the Western Balkans.
Rietumbalkānu valstīm tika apsolītas eiropeiskas attīstības perspektīvas, t.i., ES vairākkārt skaidri paziņoja, ka tās virzās uz integrāciju Eiropā un tuvākajā laikā uz pilnīgu dalību ES.
The Western Balkans countries have been given an assurance that they have European prospects, e.g. the EU has clearly stated on various occasions that they are heading towards European integration and, in due course, full EU membership.
Tesalonīkas programma ir papildinājusi Stabilizācijas un asociācijas procesu ar pieredzi, ko ES guva līdz ar jauno dalībvalstu pievienošanos 2004. gadā, piemēram, ES programmu un politiskā dialoga atklāšanu.
Thessaloniki has enriched the Stabilisation and Association process with elements taken from experience with the new countries which acceded to the EU in 2004, such as the opening of EU programmes and political dialogue.
Pēc Tesalonīkas programmas pieņemšanas Eiropas Komisija ir izstrādājusi vairākus priekšlikumus, lai konkretizētu šo pastiprināto saskaņošanu, un nesen janvāra beigās tā nāca klajā ar paziņojumu, kurā ietverti ierosinājumi ES tiesību aktiem par vīzu režīma atvieglošanu Rietumbalkānu valstīm.
The European Commission, after Thessaloniki, put forward some proposals to make this enhanced rapprochement more concrete, and, more recently, a communication at the end of January which includes proposals for EU legislation on visa facilitation referring to the countries of the Western Balkans.
Vīnes Ministru konferencē par ES iekšējo drošību maija sākumā komisārs F. Frattini nāca klajā ar svarīgām deklarācijām, taču joprojām trūkst rīcības.
At the Vienna Inter-ministerial Conference on EU internal security in early May, important declarations were made by Commissioner Frattini, but action is still missing.
Šis strupceļš kavē attīstību un ir pretrunā pašas ES politikai.
This impasse is counter-productive and contradictory in respect of the EU's own policy.
Vai Padome ir gatava attiecīgai rīcībai?
Would the Council be ready to take action on this?
Kādus valdību sadarbības pasākumus Padome varētu pieņemt kā starpposmu pirms jau pieņemto ES direktīvu transponēšanas valstu tiesību aktos un jaunu ES tiesību aktu (direktīvas) pieņemšanas par vīzām attiecībā uz Rietumbalkānu valstīm, lai vispirms atvieglotu un veicinātu studentu, politiķu un uzņēmēju un cik vien drīz iespējams visu pilsoņu brīvu pārvietošanos?
What are the intergovernmental cooperation measures the Council could adopt, as intermediate steps, pending the transposition into national legislation on directives that the EU has already adopted and the adoption of new EU legislation (directives) on visas for the Western Balkans, to ease and facilitate free movement of students, politicians and businessmen initially and all citizens as soon as possible?
Vai Padome prasīs dalībvalstu piekrišanu dažu šādu pasākumu iepriekšējai piemērošanai?
Will the Council ask the Member States to agree on early application of some of these measures?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0064/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0064/06
Temats ES imigrācijas politika
Subject: EU policy on immigration
Jau daudzus gadus nelegālās migrācijas apmēri aizvien pieaug.
Over many years the phenomenon of illegal migration has been increasing.
Ir vispāratzīts, ka nelegālā migrācija ir kļuvusi par globālu parādību, un ES šajā ziņā nav izņēmums.
There is a common recognition that illegal migration has become a global phenomenon, from which the EU is not exempt.
Pastāv arī viedoklis, ka dalībvalstis nevar atrisināt šo problēmu, darbojoties atsevišķi, un ka šis jautājums nekavējoties jārisina Eiropas līmenī.
Equally, there is a school of thought that these challenges can not be solved only by Member States acting individually, but should also be tackled as a matter of urgency at European level.
Eiropas stratēģijai, risinot nelegālās migrācijas problēmu, jāietver četri aspekti:
The European strategy to address illegal migration should encompass four aspects:
attīstība izcelsmes valstīs un sadarbība ar tām, ārējo robežu aizsargāšana un cīņa pret cilvēktirdzniecību, skaidra atgriešanas politika, migrantu integrācija uzņemšanas valsts sabiedrībā.
development and partnership in and with the countries of origin, securing external borders and the fight against human trafficking, a robust returns policy, integration of migrants into their host society.
Mēs atzīstam, ka Komisija ir sagatavojusi ieteikumus attiecībā uz nelegālās migrācijas apkarošanas prioritātēm un noteikusi virkni iespējamo iniciatīvu, kas jāuzsāk legālās migrācijas jomā.
We recognise that the Commission has set out suggestions for priorities to combat illegal immigration and identified a range of possible initiatives to take in the field of legal migration.
Šīs Komisijas darbības iekļauj arī priekšlikuma sagatavošanu attiecībā uz ES atgriešanas politikas galveno elementu izstrādi.
These actions by the Commission include also the proposal for the elaboration of key elements of an EU returns policy.
Vai saistībā ar migrantu integrāciju Komisija var paskaidrot:
With regard to the integration of migrants, can the Commission explain:
Kādi pasākumi pašlaik tiek veikti ES līmenī, lai izstrādātu saskaņotāku migrantu integrācijas politiku?
what measures currently exist at EU level to develop a more coordinated integration policy for migrants?
Kādus pasākumus Komisija plāno veikt nākotnē, lai attīstītu šo politiku?
what further steps does the Commission intend to take to develop this policy further?
Kādus pasākumus veic Komisija, lai noteiktu galvenos šķēršļus migrantu veiksmīgai integrācijai uzņemšanas valstu sabiedrībā, un, jo īpaši, vai Komisija apkopo un izplata informāciju par atsevišķu dalībvalstu paraugprakses piemēriem šajā jomā?
what steps is the Commission taking to identify the major barriers to the successful integration of migrants into their host societies, in particular is the Commission identifying and disseminating examples of best practice in individual Member States in this field?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0065/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0065/06
Temats Izcelsmes valsts norādes konkrētiem ražojumiem, kas ievesti no trešām valstīm ("izcelsmes marķējums")
Subject: Indication of the country of origin of certain products imported from Third countries ('origin marking')
Eiropas Komisija 2005. gada decembrī iesniedza Padomei priekšlikumu regulai, kura paredz, ka konkrētiem ražojumiem, kas ievesti no trešām valstīm, ir nepieciešams izcelsmes marķējums.
In December 2005, the European Commission issued a proposal for a Council Regulation requiring the marking of the country of origin for certain products imported from third countries.
Priekšlikuma mērķis ir ieviest obligātu izcelsmes valsts marķējuma sistēmu (norādes par valsti, kurā izstrādājums ražots) virknei ievestu ražojumu, piemēram, tekstilizstrādājumiem, dārglietām, apģērbiem, apaviem, ādas izstrādājumiem, lampām un apgaismes armatūrai, izstrādājumiem no stikla un rokassomām.
The proposal aims at introducing a mandatory country of origin marking system ('made in' requirement) for a number of imported products such as textiles, jewellery, apparel, footwear, leather, lamps and light fittings, glassware, and handbags.
Priekšlikums attiecas tikai uz ievestiem ražojumiem un līdz ar to neskar marķējumu "ražots ES".
The proposal does not cover the marking 'made in EU' because it is only applicable to imported goods.
Neraugoties uz to, ka Komisija un Padome ir informētas par to, kādu uzmanību Eiropas Parlaments piešķir marķējuma jautājumam, Komisija nenosūtīja Parlamentam regulas priekšlikumu pat informācijai.
Despite the fact that the Commission and Council were fully aware of the importance that the Parliament attaches to the issue of origin marking, the Commission did not even send the proposed regulation to Parliament for information.
Eiropas Parlaments zina, ka šis priekšlikums ir balstīts uz Līguma 133. pantu un tādēļ juridiski abām iestādēm nav pienākums apspriesties ar Parlamentu.
Parliament is aware that this proposal is based on Article 133 of the Treaty, and as such, does not legally require Parliament's consultation.
Tomēr saskaņā ar 2005. gada 26. maija Iestāžu pamatnolīgumu Eiropas Parlamentam vienmēr savlaicīgi ir jādod iespēja paust savu viedokli par jebkurām svarīgām Kopienas iestāžu iniciatīvām.
However, Parliament should always be given the opportunity to express its views in a timely way on any relevant initiative undertaken by other Community institutions, in accordance with the Interinstitutional Framework Agreement of 26 May 2005.
Vai Komisija varētu pamatot savu lēmumu neinformēt Parlamentu par priekšlikumu regulai izcelsmes marķējuma jomā?
Could the Commission provide any justifications supporting its decision not to inform Parliament about the proposed regulation on origin marking?
Vai Komisija piekrīt, ka šis lēmums ir pretrunā 2005. gada 26. maija Iestāžu pamatnolīguma garam un, iespējams, arī burtam?
Does the Commission agree that this decision is against the spirit, if not the letter, of the Interinstitutional Framework Agreement of 26 May 2005?
Vai Komisija un Padome varētu nekavējoties informēt Parlamentu par jebkādu šī priekšlikuma ietekmes novērtējumu un/vai juridiskās analīzes rezultātiem, sevišķi attiecībā uz iespējamo neatbilstību spēkā esošajai Kopienas likumdošanai un PTO noteikumiem?
Could the Commission and Council inform Parliament without delay of the results of any impact assessment and/or legal analysis carried out with respect to this proposal, concerning in particular its alleged inconsistencies with existing Community legislation and with WTO rules?
Kā Komisija uzraudzīs un kontrolēs jaunās izcelsmes marķēšanas sistēmas ieviešanu un panāks, ka šo sistēmu nav iespējams apiet?
How will the Commission monitor and control the implementation of the new origin marking system and avoid circumvention?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0066/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0066/06
Temats Komisāra V. Spidla iesniegtās darbinieku nosūtīšanas pamatnostādnes
Subject: Guidelines on the posting of workers presented by Commissioner Spidla
Eiropas Parlamenta 2006. gada 4. aprīļa sēdē Komisija iepazīstināja ar jauno pakalpojumu direktīvas projektu, kura svarīgākajos noteikumos ir ņemti vērā Parlamenta iesniegtie grozījumi.
At the European Parliament's sitting of 4 April 2006, the Commission presented the new draft services directive, the essential points of which take into account Parliament's amendments.
Jaunā direktīvas versija būtiski atšķiras no sākotnējā teksta, jo tajā vairs nav iekļauti svarīgākie noteikumi par pakalpojumu tirgus liberalizāciju, to skaitā noteikumi par izcelsmes valsts principu.
The new version of the directive differs essentially from the original version in that key provisions on the liberalisation of the services market have been removed, including the country of origin principle.
Tajā nav ievērojami uzlaboti pašlaik spēkā esošie nepilnīgie Kopienas līgumu noteikumi par pakalpojumu brīvu apriti.
It does not significantly extend the flawed provisions on the free movement of services currently in force under the Treaties.
Aizstāvot vājāko pakalpojumu direktīvas projekta versiju, Komisijas priekšsēdētājs ir solījis, ka tiks meklēti citi risinājumi svītroto noteikumu saglabāšanai.
Defending the watered-down version of the draft services directive in recent months, the Commission President has pledged that the deleted provisions would be replaced by other solutions.
Ņemot vērā šo informāciju:
In the light of the above:
Vai juridiski nesaistošās darbinieku nosūtīšanas pamatnostādnes, ar kurām komisārs V. Spidla nāca klajā tajā pašā laikā, kad tika iesniegts jaunais pakalpojumu direktīvas projekts, uzskatāmas par Komisijas priekšsēdētāja minētajiem „citiem risinājumiem”?
Do the non-binding guidelines on the posting of workers, which were announced at the same time at the new draft services directive and presented by Commissioner Spidla, constitute the 'other solutions' referred to by the Commission President?
Vai Komisija uzskata, ka minētās pamatnostādnes ir efektīvs līdzeklis, ar kuru iespējams nodrošināt iekšējā pakalpojumu tirgus liberalizāciju?
Is it the Commission's view that the abovementioned guidelines are an effective means of guaranteeing liberalisation of the internal common market in services?
Vai Komisija uzskata, ka ar tādiem pamatnostādnēs ietvertajiem priekšlikumiem kā uzņēmumu pieredzes apmaiņa attiecībā uz darbinieku nosūtīšanu vai aptaujas anketas nosūtīšana dalībvalstu iestādēm, lūdzot tās novērtēt valstī pastāvošos ierobežojumus darbinieku nosūtīšanai ir iespējams novērst atsevišķu dalībvalstu noteiktos ierobežojumus pakalpojumu sniegšanas brīvībai?
Does it consider that proposals contained in the guidelines, such as sharing of experience by firms with regard to the posting of workers or sending a questionnaire to the national authorities for them to evaluate their own barriers to the posting of workers, can effectively counter the restrictions on the freedom to provide services introduced by some Member States?
Vai Komisija nāks klajā ar citiem risinājumiem tālākai pakalpojumu tirgus liberalizācijai vai arī apmierināsies ar tādiem formāliem pasākumiem kā pamatnostādņu pieņemšana, kas pēc savas būtības ir tikai dekorācija; vai tiks izstrādāta direktīva par pakalpojumu sniegšanas brīvību, ko jau sen paredz Kopienas līgumi?
Will the Commission put forward other solutions designed to effectively further the liberalisation of the services market or will it content itself with bogus measures such as the issuing of guidelines which are no more than window-dressing, or the drawing up of a draft directive on the freedom to provide services, something which has long been enshrined in the Community Treaties?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0067/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0067/06
Temats Vides aizsardzība: noziedzības apkarošana, kriminālpārkāpumi un sodi
Subject: Environmental protection: combating crime, criminal offences and penalties
Komisija 2001. gada 13. martā iesniedza direktīvas projektu „Vides aizsardzība: noziedzības apkarošana, kriminālpārkāpumi un sodi”.
On 13 March 2001, the Commission put forward a draft directive on ‘Environmental protection: combating crime, criminal offences and penalties’.
Ria Oomen-Ruijten tika iecelta par referenti, un viņas ziņojumu pirmajā lasījumā pieņēma 2002. gada 9. aprīļa plenārsēdē.
Mrs Oomen-Ruijten was appointed as rapporteur and her first reading report was then adopted in plenary on 9 April 2002.
Tajā pašā dienā normatīvā rezolūcijā par Padomes pamatlēmuma projektu par vides aizsardzību krimināltiesībās Eiropas Parlaments prasīja Padomei atturēties no šī pamatlēmuma pieņemšanas līdz Komisijas ierosinātās direktīvas pieņemšanai.
On the same day, in its legislative resolution on the draft Council framework decision on the protection of the environment through criminal law, the European Parliament asked the Council to refrain from adopting this framework decision prior to the adoption of the directive proposed by the Commission.
Taču Padome nepieņēma politisku vienošanos par šo direktīvas priekšlikumu un tā vietā pieņēma trešā pīlāra pamatlēmumu par to pašu tēmu (Padomes Pamatlēmums 2003/80/TI (2003. gada 27. janvāris) par vides krimināltiesisko aizsardzību, OV L 29, no.
The Council, however, never adopted a political agreement on this proposal for a directive, and preferred, instead, to adopt the third pillar framework decision on the same subject (Council Framework Decision 2003/80/JHA of 27 January 2003 on the protection of the environment through criminal law, OJ L 29, 5.2.2003, p.
Komisija un Parlaments pamatlēmumu apstrīdēja Eiropas Kopienu Tiesā, un Tiesa 2005. gada 13. septembrī to atcēla.
This was then challenged by the Commission and Parliament in the European Court of Justice and, on 13 September 2005, the Court annulled the Framework Decision.
Ko Padome plāno darīt pēc šī Eiropas Kopienas Tiesas lēmuma?
What does the Council plan to do after the Court of Justice Decision?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0068/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0068/06
Taču Padome nepieņēma politisku vienošanos par šo direktīvas priekšlikumu un tā vietā pieņēma trešā pīlāra pamatlēmumu par to pašu tēmu (Padomes Pamatlēmums 2003/80/TI (2003. gada 27. janvāris) par vides krimināltiesisko aizsardzību, „ OV L 29, no.
The Council, however, never adopted a political agreement on this proposal for a directive, and preferred, instead, to adopt the third pillar framework decision on the same subject (Council Framework Decision 2003/80/JHA of 27 January 2003 on the protection of the environment through criminal law, OJ L 29, 5.2.2003, p.