natgillin/translations-raw huggingface dataset:
- kādi ir rezultāti saistībā ar to bēgļu uzņemšanu, kuru lietā jau ir pieņemts pozitīvs lēmums?
- what stage has been reached in the reception of those refugees whose cases have already been accepted?
Kādus konkrētus pasākumus Komisija veic, lai pārvarētu Padomē radušos strupceļu saistībā ar kopējo Eiropas pārvietošanas programmu, par kuru Parlaments vienojās pirmajā lasījumā?
What concrete steps is the Commission taking to overcome the deadlock in the Council concerning the Common European Resettlement Programme, on which Parliament has concluded its first reading?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000203/2011
Question for oral answer O-000203/2011
GUE/NGL grupas vārdā Temats: Drošības skeneri
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Security scanners
Komisija ir ierosinājusi ķermeņa skenerus iekļaut to metožu sarakstā, ar kurām atļauts ES lidostās pārbaudīt pasažierus, un vienlaikus paredzējusi īstenošanas pasākumus, kas ļauj dalībvalstīm izmantot skenerus, kuri rada cilvēka ķermeņa attēlus, kas jāanalizē pārbaudes veicējam, taču nav norādījusi, ka šie attēli ir jāaizmiglo vai jārāda stilizētu figūru veidā, kā to Eiropas Parlaments pieprasīja 2011. gada jūlija ziņojuma P7_TA(2011)0329 27. punktā.
The Commission has proposed to insert body scanners among the allowed methods for screening of passengers in EU airports, together with implementing measures that allow Member States to use scanners producing images of a person’s body that are to be analysed by a human reviewer, without specifying that these images shall be blurred or be in the form of stick figures, as requested by the EP in Paragraph 27 of its report P7_TA(2011)0329 adopted in July 2011.
Vai Komisijai nešķiet, ka šis priekšlikums būtiski ietekmē ES pilsoņu tiesības uz privātumu un datu aizsardzību?
Does the Commission not think that the proposal has a serious impact on the right to privacy and to data protection of EU citizens?
Vai tā neuzskata, ka mērķi lidostās nodrošināt lielāku drošību varētu sasniegt bez šādiem privātumu aizskarošiem līdzekļiem, jo īpaši izmantojot citas tehnoloģijas, kas aizsargā pasažieru identitāti un cieņu, kā arī nodrošina, ka viņus nevar identificēt pēc ķermeņa attēla?
Does it not think that the objective of higher security at airports could be reached without such intrusive measures, notably by using other techniques that protect passengers’ identities and dignity and ensure that they cannot be identified by images of their body?
Vai Komisija neuzskata, ka saistošie pasākumi, kuri šādi ietekmē pilsoņu pamattiesības, vienmēr būtu jāpieņem parastajā likumdošanas procedūrā, kas ļauj atbilstīgāk iesaistīt Eiropas Parlamentu un lēmumiem nodrošina nepieciešamo pārredzamību un publicitāti, jo īpaši ES pilsoņu interesēs, kā pieprasīts EP 2011. gada jūlijā pieņemtā ziņojuma P7_TA(2011)0329 56. punktā?
Does the Commission not think that binding measures that have such an impact on citizens’ fundamental rights should always be adopted through the ordinary legislative procedure, which allows the EP to be involved in a more appropriate way and ensures the necessary transparency and publicity of decisions, notably for EU citizens, as requested in Paragraph 56 of the EP's report P7_TA(2011)0329 adopted in July 2011?
Kā tiks garantēta lidostās ķermeņa skeneros iegūto un apstrādāto personas datu drošība?
How will the security of the personal data treated at airports by body scanners be guaranteed?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000204/2011
Question for oral answer O-000204/2011
S&D grupas vārdā Temats: ES atbalsts bēgļiem Tunisijā
on behalf of the S&D Group Subject: EU support to refugees in Tunisia
ES 2011. gada 14. janvārī pauda apņemšanos atbalstīt demokrātisko procesu Tunisijā un sniegt humāno palīdzību simtiem tūkstošu bēgļu uzņemšanai, kuri ieradās Tunisijā pēc tam, kad Lībijā sākās sacelšanās un kaujas.
On 14 January 2011, the EU announced its commitment to support the democratic process in Tunisia and to deliver humanitarian aid for the reception of hundreds of thousands of refugees who have arrived in the country following the uprising and the fighting in Libya.
Kopš 2011. gada 20. februāra vairāk nekā 582 000 cilvēku ir šķērsojuši Lībijas robežu, lai nokļūtu Tunisijā.
Since 20 February 2011, over 582 000 people have crossed the border from Libya to Tunisia.
Vairums to personu, kas ierodas Tunisijā, ir viesstrādnieki, kuri valstī atrodas tranzītā, un, pateicoties saskaņotiem starptautiskajiem centieniem Starptautiskās Migrācijas organizācijas ( IOM ) vadībā, lielākajai daļai migrantu ir bijusi iespēja atgriezties mājās.
The vast majority of those arriving in Tunisia have been migrant workers in transit and, thanks to a concerted international effort spearheaded by the IOM, most migrants have been able to return home.
Pamatojoties uz UNHCR 2011. gada 1. augusta ziņojumu, 4425 no UNHCR darbības aptvertajām personām joprojām mitinās nometnēs, kas atrodas tuksnesī uz Tunisijas un Lībijas robežas.
On 1 August 2011, UNHCR reported that 4 425 persons of concern to them were still present in the desert camps on the Tunisian-Libyan border.
Šiem bēgļiem vienīgais ilgtspējīgais risinājums ir pārvietošana uz trešām valstīm.
For these refugees, the only lasting solution is resettlement to third countries.
Kā norādīja deputāti, kas piedalījās EP LIBE komitejas delegācijā, kuru 13. – 16. jūlijā nosūtīja uz Tunisiju, bēgļu stāvoklis nometnēs ar katru dienu kļūst kritiskāks.
As stated by the members of the 13-16 July 2011 EP LIBE delegation to Tunisia, the situation of refugees in the camps is worsening day by day.
Bēgļu apstākļi ir ārkārtīgi smagi, jo īpaši sakarā ar lielo karstumu, smilšu vētrām un ierobežoto piekļuvi tīram ūdenim un atbilstīgam sanitārajam un higiēnas aprīkojumam.
They face extremely harsh conditions, above all owing to the extreme heat, sandstorms and limited access to clean water, adequate sanitation and hygiene facilities.
Delegācijas deputāti bija vīlušies par ES dalībvalstu vājo reakciju attiecībā uz bēgļu pārvietošanu, salīdzinot ar tādu valstu centieniem kā Kanāda, Amerikas Savienotās Valstis un Norvēģija.
Members of the delegation were struck by the weak response given by EU Member States in terms of resettlement, compared to the efforts undertaken by countries like Canada, the United States and Norway.
Kā 2011. gada 30. augustā norādīja augstā pārstāve Catherine Ashton , līdz minētajam laikposmam dalībvalstis bija uzņēmušās tikai šādas saistības attiecībā uz bēgļu pārvietošanu: Īrija (24), Spānija (50), Portugāle (19), Zviedrija (200), Beļģija (25), Somija (70) un Nīderlande (20).
As stated by High Representative Ashton on 30 August 2011, only the following pledges for resettlement had been made by that time by Member States: Ireland (24), Spain (50), Portugal (19), Sweden (200), Belgium (25), Finland (70) and the Netherlands (20).
Krasā pretstatā ir Norvēģijas mērķis, proti, tā bija apņēmusies izvietot 310 bēgļus, un līdz 2011. gada jūlijam tai izdevās īstenot šo mērķi.
In stark contrast, Norway pledged to resettle 310 refugees, a goal which it had achieved by July 2011.
Vai Komisija var informēt Parlamentu par pašreizējo stāvokli Padomes un dalībvalstu sarunās par plānu, lai palīdzētu UNHCR pārējo Tunisijā mītošo bēgļu pārvietošanai, par to, cik jaunu vietu dalībvalstis apņemsies nodrošināt, un kādi ir rezultāti saistībā ar to bēgļu uzņemšanu, kuru lietā jau ir pieņemts pozitīvs lēmums?
Can the Commission inform Parliament about the state of play on the discussions with the Council and the Member States on the plan to assist the UNHCR in the resettlement of the remaining refugees in Tunisia, how many new places will be pledged by the Member States and at which stage is the reception of those refugees whose cases have already been accepted?
Vai Komisija var izklāstīt, kādus pasākumus tā ir paredzējusi veikt, lai atbalstītu un uzlabotu Savienības un dalībvalstu vispārējos centienus bēgļu pārvietošanas jomā, ņemot vērā, ka darbs saistībā ar kopēju ES pārvietošanas programmu, par kuru Parlaments vienojās pirmajā lasījumā, Padomē ir apstājies?
Can the Commission clarify what it intends to do to support and strengthen the general resettlement efforts of the Union and the Member States in view of the fact that work on the Common European Resettlement Programme, on which Parliament has concluded its first reading, has been halted in the Council?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000205/2011
Question for oral answer O-000205/2011
Verts/ALE grupas vārdā Temats: ES atbalsts bēgļiem Tunisijā
on behalf of the Verts/ALE Group Subject: EU support to refugees in Tunisia
Kā norādīja deputāti, kas piedalījās EP LIBE komitejas delegācijā, kuru 2011. gada 13.–16. jūlijā nosūtīja uz Tunisiju, bēgļu stāvoklis nometnēs ar katru dienu kļūst kritiskāks.
As stated by the members of the 13-16 July 2011 EP LIBE delegation to Tunisia, the situation of refugees in the camps is worsening day by day.
Delegācijas locekļi bija vīlušies par ES dalībvalstu vājo reakciju attiecībā uz bēgļu pārvietošanu, salīdzinot ar tādu valstu centieniem kā Kanāda, Amerikas Savienotās Valstis un Norvēģija.
Members of the delegation were struck by the weak response given by EU Member States in terms of resettlement, compared to the efforts undertaken by countries like Canada, the United States and Norway.
Vai Komisija var izklāstīt, kādus pasākumus tā ir paredzējusi veikt, lai atbalstītu un uzlabotu Savienības un dalībvalstu vispārējos centienus bēgļu pārvietošanas jomā, ņemot vērā, ka darbs saistībā ar kopēju ES pārvietošanas programmu, par kuru ir noslēdzies pirmais lasījums Parlamentā, Padomē ir apstājies?
Can the Commission clarify what it intends to do to support and strengthen the general resettlement efforts of the Union and the Member States in view of the fact that work on the Common European Resettlement Programme, on which Parliament has concluded its first reading, has been halted in the Council?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000206/2011
Question for oral answer O-000206/2011
ALDE grupas vārdā Temats: ES atbalsts bēgļiem Tunisijā
on behalf of the ALDE Group Subject: EU support to refuges in Tunisia
Vairums to personu, kas ierodas Tunisijā, ir viesstrādnieki, kas valstī atrodas tranzītā, un, pateicoties saskaņotiem starptautiskajiem centieniem Starptautiskās Migrācijas organizācijas ( IOM ) vadībā, lielākajai daļai migrantu ir bijusi iespēja atgriezties mājās.
The vast majority of those arriving in Tunisia have been migrant workers in transit and, thanks to a concerted international effort spearheaded by the IOM, most migrants have been able to return home.
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000207/2011
Question for oral answer O-000207/2011
PPE grupas vārdā Temats: Jaunākie notikumi Vidusjūras austrumu reģionā
on behalf of the PPE Group Subject: Latest developments in the East Mediterranean region
Pēdējo mēnešu laikā mēs pieredzam pieaugošu spriedzi Vidusjūras austrumu reģionā.
In recent months we have been witnessing mounting tension in the Eastern Mediterranean region.
Turcijas un Izraēlas attiecības ir pasliktinājušās.
Turkish-Israeli relations have been aggravated.
Turcija ir pazeminājusi attiecību līmeni ar Izraēlu, apturot gan militārās, gan tirdzniecības attiecības starp abām valstīm un izraidot Izraēlas vēstnieku, viņa vietnieku un citus augsta līmeņa Izraēlas diplomātus no savas teritorijas, tādējādi reaģējot uz Izraēlas atteikšanos atvainoties vai samaksāt kompensāciju par deviņu Turcijas aktīvistu nāvi, kurus 2010. gadā nošāva Izraēlas īpašo uzdevumu vienības uz kuģa, kas centās piegādāt palīdzību un pārtraukt Izraēlas īstenoto Gazas blokādi.
Turkey has downgraded relations with Israel by suspending both military and commercial relations between the two countries and expelling Israel’s ambassador, his deputy and other senior Israeli diplomats from its territory as a reaction to Israel’s refusal to apologize or pay compensation for the nine Turkish activists who were shot dead by Israeli commandos on an aid convoy that was trying to bust Israel’s sea blockade of Gaza in 2010.
Spriedzes papildu faktors reģionā ir fakts, ka Turcija atsakās pieņemt to, ka ES dalībvalsts var īstenot savas suverēnās tiesības, kā noteikts ANO Jūras tiesību konvencijā ( UNCLOS ), kas ir daļa no acquis communautaire .
An additional factor in the tension in the region is the fact that Turkey refuses to accept that an EU Member State can exercise its lawful sovereign rights as provided for in the UN Convention on the Law of the Sea (UNCLOS), which is part of the acquis communautaire.
Visas ES dalībvalstis, pati ES un visas kandidātvalstis, izņemto vienu, tai ir pievienojušās.
All EU Member States, the EU itself and all candidate countries but one are contracting parties thereto.
Papildu bažas rada fakts, ka minēto atteikšanos papildina oficiāli paziņojumi presē un draudu paušana, kas ietver naidīgu un, iespējams, arī militāra reakciju, ja šādas tiesības tiks īstenotas, t. i., ja Kipras Republika veiks naftas un dabasgāzes izpēti savā ekskluzīvajā ekonomikas zonā, sadarbojoties ar starptautiskiem līgumslēdzējiem.
What adds to the concerns is the fact that the said refusal is accompanied by official press statements and declarations of threats involving forceful reactions – a military one not excluded – should such rights be exercised; that is to say, if the Republic of Cyprus carries out searches for oil and natural gas within its Exclusive Economic Zone, in partnership with international contractors.
Šis projekts ir arī ieguldījums ES energodrošības stiprināšanā un piegādes dažādošanā.
Inter alia, this project is a contribution to the strengthening of the EU’s energy security and differentiation of supply.
Vai, ņemot vērā ES būtisko nozīmi reģionā, kas ir tik svarīgs reģionālās un starptautiskās drošības jomā, Komisijai ir uzdoti šādi jautājumi:
Having regard to the EU’s important role in a region so critical to regional and international security, the Commission is asked the following questions:
- Vai tai ir bažas par situāciju Vidusjūras austrumu reģionā?
- Is it concerned by the situation in the East Mediterranean region?
Kāds ir EĀDD novērtējums?
What is the EEAS assessment?
Pie kādiem secinājumiem tā ir nonākusi?
What are the conclusions it has come to?
- Kādus diplomātiskos pasākumus ES paredz veikt, balstoties uz atbilsmi starptautiskajām tiesībām un jo īpaši UNCLOS , kā arī ņemot vērā solidaritātes principu, kas noteikts Lisabonas līgumā?
- What diplomatic action does the EU intend to take on the basis of compliance with International Law, and UNCLOS in particular, as well as on that of the principle of solidarity as provided for in the Lisbon Treaty?
- Kāda ir ES reakcija uz Turcijas oficiālajiem paziņojumiem par kontaktu iesaldēšanu ar ES Kipras prezidentūras laikā?
- What is the EU reaction to Turkey’s official statements on freezing contacts with the EU during Cyprus’s Presidency?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000208/2011
Question for oral answer O-000208/2011
GUE/NGL grupas vārdā Temats: Turcijas draudi Kipras Republikai tās ekskluzīvā ekonomikas zonā
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Turkish threats against the Republic of Cyprus on its Exclusive Economic Zone
Kipras Republika jau sen sāka ogļūdeņražu oficiālu meklēšanu savā ekskluzīvā ekonomikas zonā.
Long ago the Republic of Cyprus began an official exploration for hydrocarbons within its Exclusive Economic Zone.
Turcija nekad nav piekritusi šai likumīgajai situācijai:
Turkey has never accepted this lawful situation:
- Turcijas karakuģi 2008. gada 13. novembrī traucēja tāda Norvēģijas uzņēmumam piederoša kuģa darbību, kas operē zem Panamas karoga un Kipras Republikas uzdevumā veica pētījumu Kipras ekskluzīvā ekonomikas zonā (EEZ) (27 jūras jūdzes no salas ziemeļu krasta);
- a research vessel belonging to a Norwegian company, sailing under a Panamanian flag, which was conducting research in Cyprus’s Exclusive Economic Zone (EEZ)(27 nautical miles off the island’s north coast) on behalf of the Republic of Cyprus was harassed by Turkish warships on 13 November 2008;
- trīs citos gadījumos 2008. gada 19., 21. un 24. novembrī Turcijas karakuģi traucēja izpētes kuģiem, kas Kipras Republikas uzdevumā veica okeanogrāfiskus pētījumus Kipras ekskluzīvā ekonomiskā zonā.
- on three other occasions, on 19, 21 and 24 November 2008, Turkish warships harassed research vessels which were conducting oceanographic research in Cyprus’s EEZ on behalf of the Republic of Cyprus.
Patlaban, ņemot vērā urbšanas darbus, kas ir sākti Kipras Republikas EEZ, Turcija pašā iespējami augstākajā valdības līmenī ir atklāti un atkārtoti draudējusi nosūtīt karakuģus, noslēgt nolīgumu ar neatzīto Ziemeļkipras Turku Republiku par Kipras Republikas EEZ izpēti — tai šāds nolīgums būtu jāslēdz ar pašu Kipras Republiku.
Now Turkey, in the light of the drilling process that has begun in the EEZ of the Republic of Cyprus, has threatened openly and repeatedly at the highest possible governmental level to dispatch warships, conclude an ‘agreement’ with the non-recognised ‘TRNC’ on exploring the EEZ of the Republic of Cyprus instead of doing so with the Republic of Cyprus per se.
Tādējādi Turcijas valdība palielina savu agresīvo darbību gan attiecībā uz Kipras Republiku (tā ir ES dalībvalsts), gan attiecībā uz mieru un stabilitāti Vidusjūrā.
Thus the Turkish Government is bringing to a head its aggressive activities vis-à-vis both the Republic of Cyprus (the latter being an EU Member State) and peace and stability in the Mediterranean Sea.
Tajā pašā laikā šādi draudi var graujoši iedarboties uz miera procesu, kas ir vērsts uz Kipras problēmas atrisināšanu.
At the same time such threats endanger the peace process on a resolution of the Cyprus problem.
Kā jau jūs zināt, Eiropas Savienība ratificēja (1998. gada 10. decembrī) Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju, kas līdz ar to ir uzskatāma par acquis communautaire sastāvdaļu.
As you know ‘The United Nations Convention on the Law of the Sea’ was ratified by the European Union (10 December 1998) and consequently constitutes part of the acquis communautaire.
Ņemot vērā šo statusu, Jūras tiesību konvencija ir faktiski daļa no Kopienas acquis , kas Turcijai un visām citām valstīm, kuras vēlas pievienoties ES, ir jāievieš un jāīsteno
As such, the Convention on the Law of the Sea is indeed part of the Community acquis, which Turkey along with all other countries interested in acceding to the EU is expected to adopt and enforce.
Tā kā Turcijas valdība pārkāpj dalībvalstu suverēnās tiesības un Kopienu tiesības, eskalējot līdz maksimumam savas de facto darbības, kas apdraud miera procesu un mazina stabilitāti Vidusjūrā, Komisijai tiek uzdoti turpmākie jautājumi.
Since the Turkish Government is jeopardising the sovereign rights of a Member State and violating Community law in bringing to a climax its de facto acts which are endangering the peace process and jeopardising stability in the Mediterranean Sea, the Commission is asked the following questions:
Kāds ir tās viedoklis par šā brīža draudiem pret vienu no dalībvalstīm?
What is its view regarding the current threats against a Member State?
Ko tā plāno darīt attiecībā uz Turcijas draudiem?
What are its intentions vis-à-vis these Turkish threats?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000209/2011
Question for oral answer O-000209/2011
PPE grupas vārdā Temats: ES atbalsts bēgļiem Tunisijā
on behalf of the PPE Group Subject: EU support to refugees in Tunisia
Kopš 20. februāra vairāk nekā 582 000 cilvēku ir šķērsojuši Lībijas robežu, lai nokļūtu Tunisijā.
Since 20 February 2011, over 582 000 people have crossed the border from Libya to Tunisia.
Pamatojoties uz UNHCR 1. augusta ziņojumu, 4425 no UNHCR darbības aptvertajām personām joprojām mitinās nometnēs, kas atrodas tuksnesī uz Tunisijas un Lībijas robežas.
On 1 August 2011, UNHCR reported that 4 425 persons of concern to them were still present in the desert camps on the Tunisian-Libyan border.
Kā norādīja deputāti, kas piedalījās EP LIBE komitejas delegācijā, kuru 13.–16. jūlijā nosūtīja uz Tunisiju, bēgļu stāvoklis nometnēs ar katru dienu kļūst kritiskāks.
As stated by the members of the 13-16 July 2011 EP LIBE delegation to Tunisia, the situation of refugees in the camps is worsening day by day.
Krasā pretstatā ir Norvēģijas piemērs, proti, tā bija apņēmusies izvietot 310 bēgļus un jau līdz jūlijam to bija izdarījusi.
In stark contrast, Norway pledged to resettle 310 refugees, a goal which it had achieved by July 2011.
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000210/2011
Question for oral answer O-000210/2011
Verts/ALE grupas vārdā Temats: Direktīva par datu saglabāšanu
on behalf of the Verts/ALE Group Subject: Data Retention Directive
Direktīvā nav pietiekami saskaņota pieeja datu saglabāšanai un ar to nav radīti vienādi nosacījumi visiem, kas darbojas šajā jomā.
The Directive has not fully harmonised the approach to data retention and has not created a level playing-field for operators.
Kādēļ Komisija vēl aizvien plāno uzsākt pārkāpuma procedūru pret atsevišķām dalībvalstīm, ja pati uzskata, ka direktīva un līdz ar to visi dalībvalstu tiesību akti, ar kuriem to transponē, ir jāpārskata?
Why does the Commission still intend to initiate infringement proceedings against certain Member States, if the Commission itself sees the necessity to revise the directive and consequently any national transposing legislation?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000211/2011
Question for oral answer O-000211/2011
ECR grupas vārdā Temats: Drošības skeneri
on behalf of the ECR Group Subject: Security scanners
Komisija un Parlaments ir vienojušies cīņā pret terorismu ES lidostās ieviest ķermeņa skenerus, kurus kā vienu no papildu drošības pasākumiem izmanto pasažieru pārbaudīšanai.
The Commission and Parliament have agreed on the inclusion of body scanners for screening passengers at EU airports as an additional security measure in the fight against terrorism.
Ir jau izstrādāta tāda tehnoloģija, kas ir droša no pārbaudīto pasažieru veselības, privātumu un datu aizsardzības viedokļa; tomēr īstenošanas pasākumos nav precizēts, ka ķermeņa attēliem ir jābūt stilizētiem, kā par to vienojās Parlaments savā 2011. gada jūlijā pieņemtā ziņojuma P7_TA(2011)0329 27. punktā.
Technology is already available which addresses the health, privacy and data protection concerns of screened passengers; however, the implementing measures do not specify that body images must be in the form of a stick-figure, as agreed by Parliament in Paragraph 27 of its report P7_TA(2011)0329 adopted in July 2011.
Šis priekšlikums tādēļ var nopietni ietekmēt ES pilsoņu tiesības uz privātuma un datu aizsardzību.
This proposal may therefore have a serious impact on the right of EU citizens to privacy and data protection.
Kā Komisija grasās nodrošināt, ka ar ķermeņa attēlus reglamentējošām normām tiks pilnībā ievērotas pamattiesības uz privātumu un datu aizsardzību?
How is the Commission going to make sure the provisions on body images ensure that fundamental rights to privacy and data protection are fully respected?
Kā tiks aizsargāta pasažiera identitāte?
How will passengers’ identity be protected?
Kā tiks panākta ķermeņa skeneru reģistrēto personas datu drošība?
How will the security of personal data recorded by the body scanners be guaranteed?
Vai Komisija arī piekrīt viedoklim, ka drošības skeneri ir daļa no drošības procedūrām, kuru efektivitāte visā ES ir uzlabota, taču ir jāpastiprina pārrobežu izlūkošanas darbība, pretterorisma pasākumi un centrālās rezervācijas sistēmu izmantošana, un pasažieru profilu izstrāde nolūkā atklāt iespējamos teroristus?
Does the Commission also share the view that security scanners are a useful part of more effective security procedures across the EU, but that cross-border intelligence, counter-terrorism measures and the use of central reservation systems and passenger profiling to identify potential terrorists need to be strengthened?