natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Budžeta komitejas priekšsēdētājs un viņa trīs vietnieki pārstāv Parlamentu sarunās par budžetu ar valdībām un Komisiju, un viņi dedzīgi aizstāv Parlamenta prasības attiecībā uz izdevumu apjomu un nolūku.
The Chairman and three Vice-Chairmen of the Budgets committee are the Parliament's negotiators in on-going budget discussions with national governments and the Commission and they are staunchly defending the Parliament's demands for the level and direction of spending.
Sabiedrības un masu informācijas līdzekļu uzmanības centrā paliek jautājums par vispārējā budžeta apjomu nākamo septiņu gadu laikā.
The question that remains in the spotlight for the public and the media is the level of the budget framework over the next seven years.
Visvairāk tas skartu pētniecības, Eiropas tīklu, veselības, kā arī patērētāju aizsardzības un izglītības jomas.
The worst hit areas would be research, Trans-European networks, health and consumer protection and education.
Vācijas Kristīgais demokrāts Reimer Böge brīdināja, ka „ ja šobrīd mums katru gadu ir 170 000 Erasmus studentu, nākotnē būs tikai 140 000 ”.
German Christian Democrat Reimer Böge warned that, "If today we have 170,000 Erasmus students every year, in future it will be only 140,000."
Lai atjaunotu līdzsvaru un atdotu naudu šīm svarīgajām programmām, Parlaments prasa ministriem palielināt budžetu par €12 miljardiem.
To redress the balance and put cash back into these important programmes, the Parliament is asking ministers to raise the budget by €12 billion.
Var domāt, ka budžeta sarunas notiek tikai par naudu, taču, neskatoties uz to, ka finansiālie aspekti ir ļoti svarīgi, sarunu vedēji koncentrējas uz to „ kā palielināt Parlamenta nozīmi lēmumu pieņemšanas procesā un kā apliecināt, ka nauda tiks izmantota labāk nekā pašlaik ”, paskaidroja Budžeta komitejas priekšsēdētāja vietnieks Jan Mulder , Holandes Brīvības un demokrātijas partijas biedrs.
One might imagine that budget negotiations are all about money, but while the financial side is very important the negotiators are focusing on "how to improve the role of Parliament in the decision-making process and how to certify that the money is better used than at the moment," explained Budgets committee vice-chairman Jan Mulder, a member of the Dutch Freedom and Democracy party.
Tas nav produktīvi un nozīmē to, ka daudzi potenciālie naudas saņēmēji nepabeidz finansējuma pieprasīšanas procesu un nauda nonāk atpakaļ ES valstīs.
This is counter-productive and means that many potential beneficiaries don't follow through with requests for funding and the money reverts back to EU countries.
Parlamenta mērķis ir sniegt pilsoņiem uzlabojumus, „ padarot procesus pēc iespējas vienkāršākus un pārliecinoties, ka tajos iesaistīts pēc iespējas mazāk birokrātijas ,” teica R. Walter .
Mr. Walter said that Parliament aims to make things better for the citizen by "making sure that the procedures are as easy and involve as little bureaucracy as possible".
Sarunas noris jau labu laiku.
The talks have already been going on for some time.
Lai gan Komisija iepazīstināja ar savu priekšlikumu vairāk nekā pirms diviem gadiem un Parlaments savu viedokli pieņēma 2005. gada jūnijā, 25 valstu vadītāji nespēja vienoties līdz decembrim.
While the Commission presented its proposal more than two years ago and Parliament adopted its position in June 2005, the heads of the 25 countries were not able to find an agreement until December.
Bet šķiet, ka sarunas būs ļoti grūtas.
But the talks look set to be very tough.
Kā R. Böge raksturoja Parlamenta viedokli pirms 4. aprīļa sanāksmes: „ Zaudēs tie, kuri pirmie zaudēs pacietību .”
As Mr. Böge said of the Parliament's position ahead of the meeting on April 4: "Those who lose their nerves first, will lose."
20060324STO06741 Saite uz Budžeta komitejas tīmekļa lappusi Pēdējās trīspusējās tikšanās rezultāti
20060324STO06741 Link to the Budgets committee's webpage Financial perspective: agreement on the figures postponed
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060320IPR06486 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060320IPR06486 0 NOT XML V0//EN
Ukraina daudz sasniegusi demokrātijas standartu ievērošanā
Ukrainians have come far in meeting democratic standards
Balsošana Kijevā, Ukrainā, 2006. gada 26. martā (Foto: OSCE/Urdur Gunnarsdottir)
Voting in Kiev, Ukraine, 26 March 2006 (Photo: OSCE/Urdur Gunnarsdottir)
EP deputātu paziņojums, ka pagājušās nedēļas nogalē Ukrainā notikušās vispārējās vēlēšanas bijušas "brīvas un godīgas", krasi atšķīrās no skarbās kritikas, kas tika pausta pirms pusotra gada.
When MEPs declared the Ukrainian general elections of last weekend to have been "free and fair" it was a far cry from the scorching criticism they voiced over a year ago.
Acīmredzamā balsu viltošana toreiz lika ukraiņu tautai iziet ielās.
Blatant vote-rigging made the Ukrainian people to take to the streets.
Eiropas Parlaments nelokāmi atbalstīja "oranžo revolūciju", kuras kulminācija bija atkārtotas prezidenta vēlēšanas.
The "Orange Revolution" was staunchly supported by the European Parliament and culminated in a rerun of the presidential elections.
Šoreiz EP deputāti ar prieku vēroja demokrātijas uzvaru pie vēlēšanu urnām.
This time, MEPs were happy to see democracy win at the ballot box.
" Šīs vēlēšanas skaidri parāda, cik daudz Ukraina panākusi nepilna pusotra gada laikā, lai sasniegtu demokrātijas standartus, ko ukraiņu tauta aizstāvēja oranžajā revolūcijā ," Kijevā sacīja Mareks Sivjecs ( Marek Siwiec , PES, PL).
"These elections clearly show how far Ukraine has come in scarcely a year and a half, to meeting the democratic standards that the people of Ukraine stood up for during the Orange Revolution," Marek Siwiec (PES, PL) declared in Kiev.
Tāpat kā 2004. gada beigās, Sivjecs vadīja EP delegāciju, kas pārraudzīja vēlēšanas.
Siwiec headed the EP delegation which monitored the elections, just as in late 2004.
Lai gan vēlēšanas uzskatāmas par brīvām un godīgām, EP deputāti tomēr norādīja uz dažiem nepieciešamiem uzlabojumiem, piemēram, attiecībā uz vēlētāju sarakstu sastādīšanu un kampaņu finansēšanas noteikumu ievērošanu.
Although the elections were considered to have been free and fair, MEPs did signal some improvements to be made, such as the compilation of electoral rolls and respect for the rules on campaign funding.
Runājot par vēlēšanu iznākumu, Sivjecs sacīja, ka " Eiropas Savienībai pieņemami sarunu biedri rodami visās Ukrainas politiskajās partijās, kas ieņems savas vietas plenārsēžu zālē.
On the outcome of the elections, Siwiec said that "the European Union can find valid interlocutors in all the Ukrainian political parties which will sit in the Assembly.
Šis kapitāls jāizmanto Ukrainas un Eiropas parlamentu sadarbības labā ."
This capital must be used in cooperation between the Ukrainian and European parliaments."
EP deputātus, kuri 2004. gada oktobrī un novembrī Ukrainā uzraudzīja prezidenta vēlēšanas, šokēja pieredzētā balsošanas rezultātu viltošana, un viņi pieprasīja atkārtotas vēlēšanas.
MEPs who had gone to Ukraine in October and November 2004 to monitor presidential elections were shocked by the vote-rigging they witnessed and called for a re-run.
EP deputāti turpināja pastāvīgi interesēties par situāciju Ukrainā arī pēc "oranžās revolūcijas".
After the Orange Revolution, MEPs continued to take an active interest in the situation in Ukraine.
Eiropas Parlaments aktīvi atbalstīja ES rīcības plānu īstenošanu Ukrainā, lai stimulētu ekonomikas attīstību un demokrātijas stiprināšanu.
The European Parliament actively promoted the implementation of EU action plans to stimulate economic development and further democratisation in Ukraine.
Pirms pagājušās nedēļas nogalē notikušajām parlamenta vēlēšanām EP deputāti Briselē tikās ar Ukrainas ārlietu ministri un opozīcijas vadītāju Jūliju Timošenko, kura vairs nav vienā partijā ar Viktoru Juščenko, savu bijušo sabiedroto "oranžās revolūcijas" laikā.
In the run-up to last weekend's parliamentary elections MEPs met in Brussels with the Ukraine foreign minister and with opposition leader Tymoshenko, who has broken with her former Orange Revolution ally Yushchenko.
EP delegācijā, kas uzraudzīja pagājušās nedēļas nogalē notikušās vēlēšanas, piedalījās arī Charles Tannock (EPP-ED, Lielbritānija), Thijs Berman (PES, Nīderlande), Šarūns Birutis (ALDE, Lietuva), Rebecca Harms (Zaļie/EFA, Vācija), Zbigniew Kuzmiuk (UEN, Polija) un Patrick Louis (IND/DEM, Francija).
The EP delegation which monitored last weekend's elections also included Charles Tannock (EPP-ED, UK), Thijs Berman (PES, NL), Šarūnas Birutis (ALDE, LT), Rebecca Harms (Greens/EFA, DE), Zbigniew Kuzmiuk (UEN, PL) and Patrick Louis (IND/DEM, FR).
Šī delegācija piedalījās novērošanas misijā, kas tika organizēta sadarbībā ar EDSO, NATO un Eiropas Padomi.
The delegation was part of a joint mission with the OSCE, NATO and the Council of Europe.
Eiropas Parlaments pievērš īpašu vērību vēlēšanu novērošanai, kas palīdz stiprināt nacionālo vēlēšanu procesu leģitimitāti, vairot sabiedrības uzticību vēlēšanām, novērst krāpšanās iespējas vēlēšanās, nodrošināt cilvēktiesību labāku aizsardzību un veicināt konfliktu noregulēšanu.
The European Parliament attaches great importance to the observation of elections as a means to strengthen the legitimacy of national electoral processes, increase public confidence in elections, avoid electoral fraud, better to protect human rights and to contribute to conflict solution.
EP deputāti vēlēšanu novērošanā liek lietā savu politiskās perspektīvas izpratni, zināšanas un pieredzi.
MEPs provide a particular political perspective, expertise and experience in election observation.
20060328STO06809 EP preses dienesta sniegtā informācija ES attiecības ar Ukrainu EDSO vēlēšanu novērošanas misija Ukrainā
20060328STO06809 EP Press service The EU's relations with Ukraine OSCE Observation of parliamentary elections in Ukraine
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060321IPR06543 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060321IPR06543 0 NOT XML V0//EN
Eiropas Savienībai jādefinē, cik dalībvalstis tā ir gatava uzņemt
The EU must define how far it can expand with new member states
Cik liela var būt Eiropas Savienība?
How large can the European Union be?
Cik liela var būt ES?
How large can the European Union be?
Vai tās paplašināšanai ir robežas?
Is there a limit to its enlargement?
Un ja tā, kādas?
And if so, what is that limit?
Ja ES būtu 30 vai vairāk dalībvalstu, vai to starpā vēl valdītu vienotība?
If the EU were to include 30 or more member states, will it still have unity?
Parlaments nesen apstiprināja rezolūciju par ES paplašināšanos nākotnē.
Parliament recently voted a resolution on future EU enlargements.
Savus viedokļus pauda divi EP deputāti: Elmar Brok (EPP-ED, Vācija), EP Ārlietu komitejas vadītājs un minētās rezolūcijas autors, un Jan Marinus Wiersma (PES, Nīderlande), paša pārstāvētās politiskās grupas runasvīrs ārlietu jautājumos; nesen uzrakstījis grāmatu par ES robežām.
Two MEPs give their views: Elmar Brok (EPP-ED, DE), who chairs EP's foreign affairs committee and prepared the resolution, and Jan Marinus Wiersma (PES, NL), who is his group’s spokesman for foreign affairs and wrote a book on the borders of the EU.
16. martā pieņemtajā rezolūcijā teikts: ja ES vēlas uzņemt jaunas dalībvalstis, tai jābūt pārliecinātai, ka tā varēs šīs valstis "absorbēt".
The resolution adopted on 16 March says that if the EU wants to take in new member states, it will have to be certain that it can absorb them.
Rezolūcijā tāpat arī teikts, ka pašlaik ES šādu iespēju nav, jo — pēc noraidošā balsojuma Francijas un Nīderlandes referendumos — nav pieņemta ES jaunā konstitūcija.
The resolution also says that at the moment this is not the case, because – after the “no's” in the referendums in France and the Netherlands – there is no new EU treaty.
Brok : Francijā un Nīderlandē noraidītais konstitūcijas projekts bija iecerēts kā instruments, kas ļautu ES turpināt funkcionēt pēc tās paplašināšanās, kad tika uzņemtas 10 jaunas dalībvalstis.
Brok : The draft constitution rejected by France and the Netherlands was meant to allow the EU to continue to function after its enlargement with 10 new member states.
Šīs 10 valstis pievienojās jau 2004. gadā, bet konstitūcijas vēl joprojām nav.
But in 2004 those 10 countries joined and there is now still no constitution.
ES iekšējā attīstība ir nopietni aizkavējusies.
The EU is seriously lagging behind in its internal development.
Tādēļ mums jāpārliecinās, ka ES neizplešas pārāk strauji, jo pretējā gadījumā tā zaudēs savu politisko nozīmi.
We must therefore make sure that the EU does not expand too quickly, because otherwise its political project will be lost.
Kad ES valstu valdības 1993. gadā vienojās par politiskajiem un ekonomiskajiem nosacījumiem, kas jaunajām dalībvalstīm jāizpilda pirms pievienošanās ES, tās kā vienu no kritērijiem noteica arī pašas ES "absorbcijas spēju" (proti, spēju uzņemt jaunas dalībvalstis).
When the EU governments in 1993 laid down the political and economic conditions which new member states need to fulfil before joining the EU, they also set the EU’s own “absorption capacity” (its ability to take in any new member states) as a criterion.
Līdz šim šis kritērijs ticis ignorēts.
This criterion has so far been ignored.
Bet tagad zināma robeža ir sasniegta, un tādēļ Parlaments ir lūdzis Eiropas Komisiju (ES izpildinstitūciju) skaidri definēt, kas īsti ir ES "absorbcijas spēja".
But a limit has now been reached and therefore Parliament has asked the European Commission (the EU’s executive body) to define clearly what the EU’s “absorption capacity” is.
Wiersma : Piekrītu Broka kungam, ka vairāk uzmanības būtu jāpievērš jautājumam, vai ES spēj uzņemt jaunas dalībvalstis.
Wiersma : I agree with Mr Brok that we should pay more attention to the question of whether the EU is able to take in new member states.
Bez jauna ES līguma un iekšējām reformām, kas nepieciešamas ES efektīvai funkcionēšanai, būs grūti nodrošināt jauno dalībvalstu veiksmīgu iekļaušanos Eiropas Savienībā.
Without a new EU treaty and internal reforms to make the EU operate efficiently, it will be difficult to assure a smooth accession of new countries.
Paplašināšanās 2004. gadā, kad ES pievienojās 10 jaunas valstis, bija ļoti veiksmīga, bet nav arī šaubu, ka tagad nepieciešama lielāka skaidrība par to, kāda īsti ir ES "absorbcijas spēja".
The 2004 enlargement with ten new countries has been a huge success, but it is a fact that there is now a need for more clarity on what the EU’s “absorption capacity” actually is.
Bet ja jūs sakāt, ka jauno dalībvalstu uzņemšanai nepieciešamo ES iekšējo reformu ieviešana jau ir aizkavējusies, vai tas nozīmē, ka pēc Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās ES varētu apturēt savu paplašināšanos?
But if you are saying that the EU is already lagging behind in the necessary internal reforms for taking in new members, does that mean that after Bulgaria and Romania will have joined, the EU may stop its enlargements?
Parlamenta rezolūcijā teikts, ka Eiropas Savienībai jāpilda savi solījumi.
Parliament’s resolution says that the EU must keep the promises it has made.
Un ES ir nepārprotami apsolījusi Turcijai, Horvātijai un Maķedonijai, ka tās šai savienībai varēs pievienoties, ja tās būs nodrošinājušas atbilstību visiem kritērijiem.
And the EU has clearly promised Turkey, Croatia and Macedonia that they can join if and when they fulfil all the criteria.
Ar Horvātiju un Turciju jau ir uzsāktas iestāšanās sarunas 1 .
Accession negotiations 1 have already started with Croatia and Turkey.
Bet, kā jau teikts, tām ir jāievēro izvirzītie nosacījumi.
But again, they do need to fulfil the conditions.
Arī citām valstīm Rietumbalkānos ir sniegta "Eiropas perspektīva", kas nozīmē, ka tās varētu kādreiz kļūt par ES dalībvalstīm.
Other countries in the Western Balkans have been given a “European perspective”, which means that they may at some point become EU members.
Šie solījumi ir jāpilda, pat ja to izpildei būs nepieciešams ilgs laiks, kā tas ir Turcijas gadījumā.
These promises must be kept, even if it is going to take a long time, as in the case of Turkey.
Mēs nedrīkstam aizmirst, ka iespējamā dalība ES ir bijis pats nozīmīgākais reformu stimuls Turcijā un Balkānos.
We must not forget that the prospect of EU membership has been the most important stimulus for reform in Turkey and in the Balkans.
Tomēr tas nozīmē, ka arī ES ir jāpadara savi mājas darbi.
What it does mean is that the EU has to do its homework as well.
Tai būs jāievieš jauno dalībvalstu "absorbēšanai" nepieciešamās izmaiņas.
It will have to introduce the necessary changes to make it capable of absorbing new member states.
Brok : Nu, mēs vēl redzēsim, kad tieši paplašināšanās apstāsies.
Brok : Well, it remains to be seen where enlargement stops.
Ja ES absorbcijas spējas kritēriju ņemam nopietni, ES būs jāatsaka pat tādām valstīm, kas ievēro visus politiskos un ekonomiskos kritērijus, un jāatsaka tikai tādēļ, ka ES pati nav tam gatava.
If the criterion of the EU’s absorption capacity is taken seriously, the EU will have to refuse even a country which respects all the political and economic criteria, simply because the EU is not ready itself.
Valstis varētu vēlēties piedalīties šādā jaunā daudzpusējā struktūrā, jo var paiet ilgs laiks, līdz tās pašas varēs pievienoties ES, vai tādēļ ka tās nekad nevarēs pievienoties vai arī nevēlas pievienoties.
Countries may want to participate in such a new multilateral structure because it may be a long time yet before they can actually join the EU, or because they will never be able to join or because they do not wish to join.
Attiecīgajām valstīm būs lieliska priekšrocība, ka tās nekad nepaliks tukšām rokām.
For the countries concerned there will be the huge advantage that they will never be left empty-handed.
Turklāt noraidošas atbildes risks tagad kļuvis lielāks, jo dažas valstis ir norādījušas, ka tajās notiks referendumi par visām gaidāmajām paplašināšanās reizēm.
And the risk of a no has become greater now that some countries have said they will have a referendum on all future enlargements.
Valstīm, kam ir apstiprināta dalībvalsts perspektīva, pašām jāizlemj, vai tās vēlas izmantot šo iespēju kā starpposmu.
Countries with an accepted membership perspective must decide themselves whether they want to use this option as an intermediate step or not.
Wiersma : Piekrītu, ka jauna daudzpusēja struktūra varētu būt laba alternatīva pilntiesīgas ES dalībvalsts statusam tādām valstīm, kas varētu pievienoties ES tikai nākotnē vai nevarētu pievienoties tai vispār.
Wiersma : I agree that a new multilateral structure could be a good alternative to full EU membership for countries which may only be able to join in the far future or even not at all.
Tādām valstīm kā Ukraina un Moldova šāds solis varētu nākt par labu.
Countries such as Ukraine and Moldova might benefit from it.
Bet šāds starpposma risinājums nedrīkst ietekmēt solījumus, kas doti Turcijai un Rietumbalkānu valstīm.
But such a half-way house must not affect the commitments which have been made to Turkey and countries in the Western Balkans.
Tās ir iesaistījušās procesā, kura beigās paredzēts sasniegt pilntiesīgas dalībvalsts statusu, pat ja vairumā gadījumu tam būs nepieciešami vēl daudzi gadi.
They are engaged in a process which is intended to end in full membership, even if in most cases that will take many more years.
20060329STO06821 EP rezolūcija par 2005. gada paplašināšanās stratēģiju Europa tīmekļa vietne — Eiropas Savienības darbība — Paplašināšanās
20060329STO06821 EP resolution on 2005 enlargement strategy paper Europa website - Activities of the European Union - Enlargement
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0096 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0096 0 NOT XML V0//EN
Strasbūrā sākas Eiropas Parlamenta plenārsesija
Opening of the session and changes to the agenda
Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs Josē Borrels ( José BORREL FONTELLES (PSE, ES)), atklājot plenārsesiju, izteica gandarījumu par bijušā Libērijas prezidenta Čārlza Teilora arestu. "
He is accused of war crimes and crimes against humanity, including responsibility for murder, rape and the use of child soldiers.
Tas ir sasniegums cīņā pret kara noziedznieku nesodāmību ," teica J. Borrels.
Parliament, recalled President Borrell, had called for Mr Taylor to be transferred to the court: “ We should therefore applaud this victory against impunity for war criminals.
Č. Teilors ir apsūdzēts par noziegumiem pret cilvēci Sjerraleones pilsoņu kara laikā.
The new Liberian President has been invited to address the House, and I hope this will happen soo n.”
Otrdien , 4. aprīlī, Eiropas Parlaments apstiprinās nākamā gada plenārsesiju kalendāru.
The vote on the report by Csaba ŐRY (EPP-ED, HU) on free movement of workers will now take place on Wednesday, not Tuesday as previously announced.
Uz trešdienu, 5. aprīli, pārcelts balsojums par Csaba Ory ziņojumu saistībā ar ierobežojumiem darbaspēka kustībai Eiropas Savienībā.
The vote on the package of reports concerning better lawmaking will take place at the Brussels session at the end of April.
Debates, kā paredzēts iepriekš, notiks otrdien no rīta.
There will not be a resolution on this subject at this stage.
Otrdienas darba kārtībā paliek četri ziņojumi par labāku likumdošanu Eiropas Savienībā, bet balsojums pārcelts uz nākamo, 26.– 27. aprīlī paredzēto plenārsesiju.
Finally, the human rights debate on Thursday concerning Iraq will be renamed to cover “ the Assyrian community in Iraq and the situation of prisons in Iraq ”, as requested by the EPP-ED group.
Trešdien, 5. aprīlī, pēc plkst.
Elections in Ukraine and Belarus also feature.
21.00 Eiropas Komisija ziņos par drošības pasākumiem un finansējumu ceļu transporta jomā un Vispasaules veselības dienu.
MEPs gather for their April Strasbourg plenary session to deal with issues from the opening of labour markets to the new Member States, and to the future of the Middle East after the Israeli elections.
Pirmdien Eiropas Parlaments otrajā lasījumā diskutē par Eiropas enerģētikas tīklu pamatnostādnēm, debatēs piedaloties Eiropas enerģētikas komisāram Andrim Piebalgam.
Michael CASHMAN 's (PES, UK) report on public access to EU documents will be part of this latter debate.
A. Piebalgs pārstāv Eiropas Komisiju arī diskusijā par ES iestāžu darbības atklātumu.
MEPs will also debate progress on the WTO talks and the state of EU competition policy.
Parlaments pirmdien vakarā apspriedīs arī Pasaules Tirdzniecības organizācijas sarunu gaitu.
The report by Alain LIPIETZ (Greens/EFA, FR) on competition policy (2004) will be the second point on the agenda.
Parlaments pievērsīsies arī ziņojumam par vadlīnijām Eiropas Savienības nodarbinātības politikai un ekonomiskās politikas pamatvirzieniem.
Parliament will also debate two reports by Avril DOYLE (EPP-ED, IE) at the final, third reading stage of legislation on fluorinated greenhouse gases and emissions from air-conditioning systems in motor vehicles.
Darba kārtībā ir Csaba Ory ziņojums, kurā visām vecajām dalībvalstīm izteikts aicinājums atcelt ierobežojumus darbaspēka brīvai kustībai.
The afternoon session will focus on the ‘ better lawmaking ’ agenda, including a report from Arlene McCARTHY (PES, UK) on internal market legislation.
Parlaments izskatīs H. Takkula ziņojumu par finansējumu Eiropas pilsoniskās sabiedrības aktivitātēm, tostarp staļinisma upuru atcerei.
The report by Diana WALLIS (ALDE, UK) on the request to defend the parliamentary immunity of Witold Tomczak will be taken without debate and the vote will take place on Tuesday.
Deputāti izskatīs arī izmaiņas Eiropas Kultūras galvaspilsētu atlasē.
On Wednesday ,President Borrell and the political group leaders will make brief statements on the results of the latest trialogue on the financial perspective .
Trešdien, 5. aprīlī no rīta, Parlamenta priekšsēdētājs ziņos par triju ES iestāžu neformālajām sarunām saistībā ar ES ilgtermiņa budžetu.
Depending on the outcome of the trialogue, which will take place on Tuesday 4 April, the Parliament may also adopt a resolution on this subject.