natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EP atbalsta plānu atcelt automašīnu reģistrācijas nodokli Otrdien eirodeputāti balsoja par vardarbības pret sievietēm un bērniem novēršanai paredzētā finansējuma palielināšanu un par automašīnu aplikšanu ar nodokļiem atkarībā no izraisītā piesārņojuma.
MEPs support "polluter pays" principle MEPs voted to tax cars based on their level of pollution instead of registration.
Eiropas Parlaments atbalsta plānu atcelt automašīnu reģistrācijas nodokli visā Eiropas Savienībā.
All the debates were available in 20 languages - an issue discussed in a report on multilingualism.
Tā vietā paredzēts pakāpeniski ieviest ikgadēju transportlīdzekļa nodokli, kura apjoms būs atkarīgs no automašīnas radītā piesārņojuma pēc devīzes "mazāk piesārņosi, mazāk maksāsi".
The car tax report drafted by Danish Liberal MEP Riis-Jørgensen includes some of the following proposals: - phasing out car registration taxes over 5-10 years - EU passenger cars tax based largely on CO2 production - the inclusion of other pollutants (soot particles and nitrogen oxides) - progressive taxation of pollutants.
Jaunais nodoklis palīdzēs izvairīties no dubultas aplikšanas ar nodokļiem, kā tas varēja notikt līdz šim, ja pircējs iegādājās automašīnu vienā dalībvalstī, taču to reģistrēja citā.
Mrs Riis-Jørgensen said: “It is an important signal to the car industry.
Ziņotāja Karin Riis-Jørgensen uzskata, ka tas ir “svarīgs signāls automobiļu ražotājiem”, kas tos mudinātu ražot mazāk piesārņojošus automobiļus.
It will come up with better, less polluting cars.”
Daphne III - cīņa pret vardarbību pret sievietēm un bērniem
He stressed this would not mean extra taxes.
Deputāti ar lielu balsu vairākumu balsoja par programmai Daphne III, kuras mērķis ir novērst vardarbību pret sievietēm un bērniem, paredzētā finansējuma palielinājumu.
"Daphne III" – fighting violence against children, young people and women MEPs overwhelmingly voted to approve €125 million in EU support over the next six years to help organisations that tackle violence against children, young people and women in Europe.
18,4 miljoni cilvēku Eiropā cieš no smagas depresijas Stratēģija cīņai pret garīgās veselības problēmām Eiropā, iespējas, kā kombinēt sociālo labklājību ar ekonomisko izaugsmi, un asociācijas nolīgums ar Albāniju bija daži no jautājumiem, par ko deputāti apspriedās trešdien.
Mental health problems affect millions across the EU A strategy to fight mental health problems in Europe, ways of combining social welfare protection with economic growth and an Association Agreement between the EU and Albania were just three issues MEPs endorsed on Wednesday.
Garīgā veselība Eiropas iedzīvotāju labklājības un ekonomiskās attīstības pamatā Eiropas sociālais modelis — kopīgas vērtības atšķirīgās sistēmās Deputāti piekrīt asociācijas nolīgumam ar Albāniju (angļu valodā)
Mental Health in the EU European Social Model EU-Albanian relations
EP vēlas pietiekamu ES pasažieru datu aizsardzību Pēdējā plenārsesijas dienā lielākā uzmanība tika pievērsta ārlietu jautājumiem.
MEPs back calls for protection of passenger data International affairs dominated the last day of the Strasbourg plenary.
Deputāti pieņēma rezolūciju par situāciju Tuvajos Austrumos, kritisku ziņojumu par cilvēktiesību stāvokli Ķīnā un pieprasīja piemērotu uz ASV nosūtīto pasažieru personas datu aizsardzību.
On the issue of the transfer of information on European air passengers to the US government, (which the European Court of Justice ruled must end by 30 September), MEPs supported a report that calls for the US to ensure offer adequate protection for this data.
ES atbildīga par mieru un drošību Eiropas kaimiņvalstīs
A report on human rights in China was also adopted.
Jautājumā par Libānu un Tuvajiem Austrumiem, par ko dzīvas debates risinājās trešdien, Parlaments ceturtdien pieņēma rezolūciju.
Lebanon, Middle East - peace and stability needed in Europe's "neighbourhood" That was the message that emerged from a heated debate on the issues on Wednesday, with a compromise resolution being voted upon on Thursday.
ES un ASV nolīgums par pasažieru datu nosūtīšanu
Passenger data - EU and US In the global fight against terrorism, the United States government sees data about air passengers as a legitimate intelligence tool to help prevent further terrorist attacks.
Tas tika pieņemts tikai dažas dienas pirms ES un Ķīnas augstākā līmeņa sanāksmes 9. septembrī Helsinkos.
In the debate the Ms in 't Veld called for joint action in the fight against terrorism.
Ziņojumā Parlaments aicina atcelt nāves sodu, izbeigt ar nāvi sodīto orgānu nelegālu tirdzniecību un slēgt piespiedu darba nometnes.
EU- China The abolition of the death penalty, forced labour camps and the illegal trade in organs were three things MEPs called for in adopting an own-initiative report on EU-Chinese relations by Dutch MEP Bas Belder of the Independence/Democracy Group.
Tas arī iesaka atstāt spēkā ES ieroču embargo pret Ķīnu, līdz būs panākts lielāks progress cilvēktiesību jautājumos.
The report also calls for retaining the EU arms embargo against China and want the Chinese currency to be valued at a more flexible rate.
Par šiem jautājumiem tika pieņemtas trīs rezolūcijas.
The next sitting will be held on 25 September 2006 in Strasbourg.
Jaunajā nolīgumā ar ASV jāgarantē līdzsvars starp drošību un personas datu aizsardzību Tuvie Austrumi — pamiers nevar ilgt bez politiskas gribas likvidēt krīzes saknes Pievērš uzmanību cilvēktiesību situācijai Ķīnā Debates par cilvēktiesībām Iepriekšējā plenārsesija, 04.09.2006.–07.09.2006.
Passenger data Resolution on the Middle East Resolution on China Human rights debates Post Plenary
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060901IPR10256 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060901IPR10256 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060901BRI10216 FULL-TEXT NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060901BRI10216 FULL-TEXT NOT XML V0//EN
Eiropas Parlamentā cilvēktiesības vienmēr ir svarīgs temats
Human rights and human wrongs are regularly debated by MEPs
Cienīt un ievērot cilvēktiesības un pamattiesības ir viens no ES ārpolitikas stūrakmeņiem.
One of the most important roles of the European Parliament is to act as a human rights watchdog - both in the EU and beyond it.
Eiropas Parlaments apņēmīgi sekmē izpratni par cilvēktiesību jautājumiem - aizsargāt cilvēktiesības pasaulē ir viena no EP galvenajām interesēm, un šajā jomā tas ir aktīvi iesaistījies sabiedriskajā diskusijā.
During its plenary sessions it holds regular debates on human rights issues around the world - the last one focused on Zimbabwe, North Korean refugees and civil conflict in Sri Lanka.
Viena no EP aktivitātēm ir debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem plenārsesijas noslēgumā ceturtdienas pēcpusdienā.
The Parliament also regularly adopts resolutions that condemn or highlight a particular situation - the last one adopted was on human rights in China.
60 minūtes cilvēktiesībām
What does the Parliament do to promote human rights?
Debates var ierosināt EP komiteja, parlamentu sadarbības delegācija, politiskā grupa vai vismaz 37 deputāti.
Debates and resolutions are an effective way for MEPs to draw international attention to human rights violations.
To, kas tieši tiks apspriests kārtējā ceturtdienas pēcpusdienā, nolemj Priekšsēdētāju konference (EP priekšsēdētājs un politisko grupu līderi).
See the links below for the latest debates and resolutions.
Katrā plenārsesijā tiek iztirzāti maksimāli trīs jautājumi.
Public hearings: The Parliament's political groups and committees often organise public hearings on issues of humanitarian concern.
Debates ilgst ne vairāk kā 60 minūtes un noslēdzas ar balsošanu par rezolūciju.
Recent hearings have been on the situation in East Timor, Tibet and Algeria.
Gan vardarbība, gan reliģiskās pārliecības
Legally, MEPs have a trump card they can choose to play.
Rezolūciju saturs var būt dažāds - deputāti nosoda vardarbību un cilvēktiesību neievērošanu, runā par bēgļu situāciju, aicina īstenot vārda brīvību, cienīt reliģiskās pārliecības, atbalsta demokratizācijas procesus, pievēršas minoritāšu tiesībām un kritizē vēlēšanu rezultātu viltošanu.
The EU Treaties state that "Association agreements" (covering trade and political links) between the EU and the third countries plus other agreements with "significant budgetary implications" must be rubber stamped by Parliament before ratification.
Bieži vien deputāti piemin atsevišķas personas, kas atrodas ieslodzījumā, un aicina tās atbrīvot.
This means they must be debated and this provides an important mechanism for scrutinising the agreements and recommending changes.
Šīs valstis tāpēc bieži Parlamenta tekstus uzņem ar nepatiku.
In the September plenary an association agreement with Albania was discussed.
Pēdējās rezolūcijas pievēršas situācijai Šrilankā un Zimbabvē un lūdz Taizemes valdību nesūtīt Ziemeļkorejas bēgļus atpakaļ uz šo valsti.
MEPs backed the agreement but added important caveats about the need to tackle corruption and improve the implementation of laws.
Šīm interesantajām debatēm jūs varat sekot līdzi tiešraidē sadaļā ”EP Live” vai arī to ierakstus noskatīties vēlāk, uzklikšķinot uz saites "Video pēc pieprasījuma".
Sakharov: Parliament also awards the annual "Sakharov Prize" for freedom of thought around the world.
- Visiem asociācijas nolīgumiem ar trešajām valstīm, ka arī citiem starptautiskajiem nolīgumiem, kas būtiski ietekmē Kopienas budžetu, nepieciešama Parlamenta piekrišana.
The work of the current European Initiative for Democracy and Human Rights (EIDHR) is to be built with a new programme that will promote human rights over the coming years.
- Parlaments tiekas ar citu valstu parlamentiem parlamentārās sadarbības sanāksmēs.
History of Human Rights
- Parlaments kopš 1984. gada sagatavo ikgadējus ziņojumus par cilvēktiesībām.
Since the founding of the European Union, human rights have rested upon the European Convention on Human Rights (signed in 1950) and the United Nations Declaration on Human Rights of 1948.
- Parlaments rīko atklātas uzklausīšanas - piemēram, par Tibetu, Austrumtimoru un Alžīriju.
These represent important milestones in the moral and philosophical reconstruction of Europe and the world after the devastation of world war.
- Parlaments ik gadu pasniedz Saharova balvu par nopelniem cilvēktiesību un demokrātijas aizsardzībā.
The founding Treaties of the EU were based on the principles of Liberty and democracy, respect for the rule of law and fundamental freedoms.
- Parlamentam ir Cilvēktiesību apakškomiteja.
Debates - how are the subjects chosen?
- Nākotnē tiks ierīkots īpašs Cilvēktiesību un demokrātijas instruments - ES budžetā tiks paredzēts atsevišķs fonds cilvēktiesību un demokrātijas veicināšanai trešajās valstīs.
The subjects to be debated are nominated by the Parliament's 7 political groups, an Inter-parliamentary delegation, a committee or a group of 37 MEPs acting together.
Claudio Baglioni koncerts imigrācijai
Claudio Baglioni's concert highlights immigration issues
Trešdienas vakarā Parlamenta sēžu zālē dziedās Claudio Baglioni
Claudio Baglioni live on 13 September at 19.00 - 20.30
Kriminālas organizācijas mēģina izmantot viņu ilgas pēc labākas dzīves savā labā.
Criminal organisations are trying to exploit their desire for a better life.
ES jāatrod ātra un piemērota atbilde uz šo jautājumu.
The EU needs to find a quick and appropriate answer to this issue.
L. Gruber norāda: „Ir pienācis laiks ES uzņemties atbildību par šo svarīgo un delikāto jautājumu.
Gruber says: "It's time for the EU to take its responsibilities on this important and delicate issue.
Mums vajadzīga lielāka drosme, lai stātos pretī imigrācijai pozitīvā veidā, to pirmām kārtām uztverot kā resursu avotu.”
We need to be more brave to cope with immigration in a positive way, primarily perceiving it as a resource."
Itāliešu dziedātājs Claudio Baglioni savā zemē ir labi pazīstams mūziķis un komponists.
Italian singer Claudio Baglioni is a well-known musician and composer in his home country.
Pēdējos gados viņš ir centies celt apziņu par humanitārajiem jautājumiem, īpaši par imigrāciju.
For the last few years he has been active in raising awareness of humanitarian issues, in particular immigration.
Viņš jau ir sarīkojis vairākus koncertus Lampedūzas salā, kuru pārplūdinājuši imigranti.
He has already organised several concerts in the island of Lampedusa which has been inundated with illegal immigrants.
Nelegālā imigrācija
Illegal immigration
Katru gadu ES lielā skaitā ierodas legāli un nelegāli imigranti, kā arī patvēruma meklētāji.
Large numbers of legal and illegal migrants arrive in the EU together with asylum-seekers every year.
Eiropas sabiedrības novecošanās un darba roku trūkuma dēļ imigranti ir vajadzīgi, taču tajā pašā laikā imigrantu masveida pieplūdums liek steidzami rīkoties, lai šīs migrācijas plūsmas pārvaldītu.
Europe's ageing society and gaps in its employment market highlights the need for immigrants, while at the same time the mass influx has made the need for action in managing migration flows a priority.
Īpaši šis migrācijas vilnis skāra dažas ES Vidusjūras reģiona valstis.
In particular certain Mediterranean countries have been very affected by illegal immigration.
2006. gada vasarā 10 000 imigranti no Āfrikas nelegāli izkāpa Lampedūzas krastā Itālijā un vēl 20 000 Spānijai piederošajās Kanāriju salās.
During the summer 10,000 African immigrants landed illegally at Lampedusa in Italy and a further 20, 000 in the Canary Islands.
Daudzi citi savu gala mērķi vairs dzīvi nesasniedza.
Many others did not reach their destination alive.
Turpmākie soļi
What happens next?
27. septembrī - nākošās plenārsesijas laikā - EP diskutēs par imigrācijas jautājumiem ar Padomi un Komisiju.
On 27 September the EP will debate immigration with Council and Commission during its next Strasbourg plenary session.
Eirodeputāti jau ir apmeklējuši aizturēšanas centrus ES Vidusjūras reģiona valstīs un rudenī turpinās vizītes, sākot ar Grieķiju.
MEPs have already visited detention centres in Mediterranean countries to gather further information and will continue these visits in the autumn starting with Greece.
20060912STO10575 Skatieties koncertu tiešraidē Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja Claudio Baglioni tīmekļa vietne
20060912STO10575 Concert live Civil Liberties (LIBE) Committee Baglioni website
2006. gada Saharova balvas plakāts
EP launches search for 2006 Sakharov prize winner
Šī gada Saharova balvas kandidāti cīnās pret vardarbību pret sievietēm un bērniem, pret totalitāru režīmu un par mieru, dialogu un izteiksmes brīvību, kā arī aizstāv minoritāšu tiesības.
This year's nominees for the Sakharov prize represent a range of fields from the support of civil society against totalitarian regimes and defending the rights of minorities to combating violence against women and fighting for peace, dialogue and freedom of expression.
Eiropas Parlamenta Ārlietu komiteja, Attīstības komiteja un Cilvēktiesību apakškomiteja otrdien iepazīstināja ar 2006. gada 10 kandidātiem.
The 10 nominees for 2006 were presented Tuesday to the European Parliament's Committees on Foreign Affairs and Development and the Subcommittee on Human Rights.
Cilvēktiesību komiteja un Attīstības komiteja 25. septembrī vienosies par 3 finālistiem.
The Committee on Foreign Affairs and the Committee on Development will agree a shortlist of three candidates on 25 September, in a joint meeting.
Finālistu vārdi tiks nosūtīti Priekšsēdētāju konferencei, kas oktobrī noteiks uzvarētāju.
The list will be forwarded to the leaders of the political parties, the Conference of Presidents, which will select the winner in October.
Tie, kas cīnās par Kolumbijas ķīlnieku atbrīvošanu
Colombia: for all those fighting for the hostages kidnapped
Profesores Muthgard Hinkelmann-Toewe Fuldas-Mosočo projekts
Fulda-Mosocho Project of Prof. Muthgard Hinkelmann-Toewe
Šī projekta mērķis ir novērst sieviešu ģenitāliju kropļošanu Mosočo reģionā Kenijā un uzlabot sieviešu dzīves apstākļus.
The goal of the project is to overcome female genital mutilation (FGM) in the Mosocho region in Kenya and improve the living conditions of women.
Vladimirs Kozlovs
Vladimir Kozlov
Minoritāšu tiesību un cilvēktiesību aktīvists, pārstāv mariešu opozīciju, kas cīnās pret rusifikāciju Mari autonomajā republikā (Krievijas Federācija).
A minority and human rights activist, he is the leader of the Mari ethnic opposition against the totalitarian regime in the Republic of Mari El (Russian Federation).
Viņu nominēja Toomas Ilves deputātu grupas vārdā.
Nominated by Toomas Ilves (PSE) on behalf of a group of MEPs.
Bīskaps Erwin Kräutler
Bishop Erwin Kräutler
Kambodžas cilvēktiesību aizstāve, cīnās pret bērnu prostitūciju un sieviešu un bērnu pārdošanu seksa verdzībā Kambodžā un Dienvidaustrumāzijā.
A Cambodian human rights defender, she is fighting against infant prostitution and sex slavery among women and children in Cambodia and South-East Asia.
Aleksandrs Milinkevičs
Alexander Milinkevich
Baltkrievijas opozīcijas līderis, kas kandidēja prezidenta vēlēšanās kopā ar prezidentu Aleksandru Lukašenko.
The leader of the opposition in Belarus.
Libānas žurnālists un diplomāts, kaislīgs arābu identitātes atbalstītājs.
A Lebanese journalist and diplomat, he is an enthusiastic supporter of the Arabic identity.
Viņš tika izvirzīts Saharova balvai, pieminot noslepkavotas Libānas personības: Rafiq Hariri , Basil Iléhan, Samir Kassir, George Haoni and Gebrane Tueni.
Nominated for Sakharov prize in memory of assassinated Lebanese personalities: Rafiq Hariri , Basil Lléhan, Samir Kassir, George Haoni and Gebrane Tueni.
Viens no EHRCO (Etiopijas Cilvēktiesību padome) dibinātājiem, cilvēktiesību aizstāvis, cīnās pret vardarbību un badu Etiopijā un par humānāku sociālpolitisko iekārtu.
A founding member of EHRCO (Ethiopian Human Rights Council) and human rights defender, he is fighting against violence and famine in Ethiopia and for a more humane socio-political order.
Viņu izvirzīja Ana Gomes deputātu grupas vārdā.
Nominated by Ana Gomes (PSE) on behalf of a group of MEPs.
„Sievietes melnā”, Serbijas grupa
"Women in Black" - Belgrade
„Sievietes melnā” izvirzīja Jelko Kacin deputātu grupas vārdā.
Nominated by Jelko Kacin (ALDE) on behalf of a group of MEPs.
20060913STO10589 Saharova balva - atbalstot cilvēktiesības pasaulē
20060913STO10589 Sakharov Prize in focus
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060911FCS10501 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060911FCS10501 0 NOT XML V0//EN
Eirodeputāti pieprasa skaidrību CIP aizturēšanas centru jautājumā
MEPs demand clarification on secret CIA detention centres
Vai Eiropā ir CIP cietumi?
Controversy over alleged CIA detention centres in Europe refuses to die down
Pēc ASV prezidenta Buša paziņojuma par slepenu CIP aizturēšanas centru pastāvēšanu, kuros apcietinājumā atrodas par terorismu aizdomās turētas personas, deputāti vēlas noskaidrot, vai ieslodzīto aizturēšanā un pārvadāšanā bijušas iesaistītas arī ES dalībvalstu valdības.
After US President George W Bush revealed the existence of secret CIA detention centres in Europe for suspected terrorists, MEPs wanted clarification about the possible involvement of EU governments in the detention and transfer of prisoners by the CIA and the existence of CIA detention centres in Europe.
Daži deputāti mums uzticēja savas domas par jaunākajiem atklājumiem.
We asked MEPs for their reactions to the latest revelations.
Pamatojoties uz aizdomām, ka CIP izmantoja Eiropas teritoriju, lai pārvadātu un pretlikumīgi aizturētu gūstekņus, Eiropas Parlaments janvārī izveidoja pagaidu komiteju, lai izmeklētu ES valdību dalību CIP aktivitātēs.
Following concerns that European countries were used by the CIA for the transportation and illegal detention of prisoners, the European Parliament set up a temporary committee in January 2006 to look into the involvement of EU governments.
Īsi pirms 2001. gada 11. septembra uzbrukumu 5. gadadienas prezidents Bušs paziņoja, ka CIP programmas ir izglābušas nevainīgas dzīvības un palīdzējušas novērst jaunus uzbrukumus.
Just prior to the 5th anniversary of the September 11 attacks, President Bush said the CIA programme had saved innocent lives and helped to stop new attacks.
Viņš piebilda, ka cietumu atrašanās vieta netiks izpausta, taču noliedza, ka nopratināšanās izmantota spīdzināšana.
He said locations of the centres will remain secret but denied allegations of torture being used in interrogations.
Jauns pavērsiens EP izmeklēšanā
Shift in EP inquiry
Pagaidu komitejas atklājumi
Previous findings of the temporary Committee
Pagaidu komiteja iespējamās CIP veiktās Eiropas valstu izmantošanas, lai pārvadātu un nelikumīgi turētu apcietinājumā gūstekņus, izmeklēšanai (TDIP komiteja) jūlijā sagatavoja pagaidu ziņojumu ar līdzšinējiem izmeklēšanas rezultātiem.
The temporary committee on the alleged use of European countries by the CIA for illegal activities (so-called "TDIP Committee") issued an interim report in July, part way through its investigation.
EP rezolūcija norāda, ka CIP dažos gadījumos bijusi tiešā veidā atbildīga par „par nelegālu aizturēšanu, pārvietošanu, arestiem, aizvešanu, ārkārtas pārsūtīšanu un slepeno apcietināšanu” Eiropā un kritizē zināmu ES dalībvalstu sadarbību ar CIP šajās aktivitātēs.
The EP resolution based on this report says that the CIA was in some cases directly responsible for the "illegal seizure, removal, abduction and detention of terrorist suspects" in Europe and criticises the involvement and complicity by certain EU states.
Tā tomēr atzīmēja, „ka pagaidu komiteja līdz šim nav ieguvusi pierādījumus vai liecības slepeno cietumu pastāvēšanai Eiropas Savienībā”.
But, it also noted that the "temporary committee has so far not revealed any evidence or proof of the existence of secret prisons in the EU".
Kādi ir TDIP komitejas uzdevumi?
What is the TDIP Committee?
Janvāra plenārsesijas laikā Parlaments vienojās par tādas pagaidu komitejas izveidošanu, kuras uzdevums ir izmeklēt, vai CIP izmantojis Eiropas valstis, lai pārvadātu un nelikumīgi turētu apcietinājumā gūstekņus.
The Parliament agreed to set up a cross-party temporary Committee on the alleged use of European countries by the CIA for the transport and illegal detention of prisoners during its plenary session in January.
Tai jānoskaidro, vai Eiropas teritorija tika ierīkoti slepeni CIP aizturēšanas centri un vai dalībvalstu valdības sadarbojās ar CIP.
Its purpose was to ascertain whether any secret CIA detention centres were established on European territory, and whether any governments of EU states or candidate countries cooperated in the practice of “extraordinary renditions”.
Komitejas galīgais ziņojums gaidāms 2007. gada februārī.
The Committee's final report is due by February 2007.
20060913STO10607 Eiropas Parlamenta rezolūcija par iespējamo CIP veikto Eiropas valstu izmantošanu, lai pārvadātu un nelikumīgi turētu apcietinājumā gūstekņus, pieņemta pagaidu komitejas darba starpposmā Eiropas Parlaments: CIP dažos gadījumos bijusi "tieši atbildīga" par nelegālām darbībām Eiropas teritorijā Parlaments izmeklē liecības par CIP darbību Eiropā Parlamenta pagaidu komiteja Deputātu komentāru videoieraksts
20060913STO10607 Resolution on Interim Report Press report: CIA "directly responsible" says interim report Interview with 2 MEPs when they began their report Parliament's committee into the allegations CIA secret detention centres, MEP's reaction
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0316 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0316 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060706STO09670 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060706STO09670 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060308STO05902 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060308STO05902 0 NOT XML V0//EN
Parlamenta priekšsēdētājs Libānā no 14. līdz 15. septembrim
President Borrell in Lebanon 14-15 September
Žuzeps Burreljs, Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs
Josep Borrell, President of the European Parliament
Žuzeps Burreljs, Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs, viesosies Libānā no 14. līdz 15. septembrim, lai apliecinātu eirodeputātu solidaritāti ar turienes iedzīvotājiem saistībā ar neseno konfliktu.
Josep Borrell, President of the European Parliament, will visit Lebanon on 14-15 September to convey MEPs' solidarity with the people there following the recent conflict.