natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ko Padome plāno darīt, lai mudinātu Grieķijas varas iestādes izmantot tai piešķirtos līdzekļus, palielināt migrantu uzņemšanas jaudu un nodrošināt augstākus uzturēšanās standartus cilvēkiem, kam nepieciešama starptautiskā aizsardzība?
What does the Council intend to do to encourage the Greek authorities to use the resources that have been made available to them, improve their reception capacities and ensure higher standards for people in need of international protection?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000008/2012
Question for oral answer O-000008/2012
Ko Komisija plāno darīt, lai nodrošinātu, ka Grieķijas varas iestādes izmanto tai piešķirtos līdzekļus nolūkā palielināt migrantu uzņemšanas spējas un nodrošināt augstākus uzturēšanās standartus cilvēkiem, kam nepieciešama starptautiskā aizsardzība?
What does the Commission intend to do to ensure that the Greek authorities use the resources that have been made available to them in order to improve reception capacities and ensure higher standards for people in need of international protection?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000009/2012
Question for oral answer O-000009/2012
Temats: Ungārijas īpašais krīzes nodoklis mazumtirdzniecības nozarei
Subject: Hungarian special crisis tax on the retail sector
Ungārijas valdība 2010. gada 18. oktobrī pieņēma lēmumu piemērot mazumtirdzniecības nozarei īpašu krīzes nodokli, kas, ņemot vērā tā struktūru, ir nelabvēlīgs ārvalstu uzņēmumiem un varētu apdraudēt uzņēmējdarbības brīvību un kas, iespējams, ir nelikumīgs valsts atbalsts.
On 18 October 2010, the Hungarian Government adopted a special crisis tax on the retail sector which, through its structure, adversely affects foreign companies and could represent a threat to freedom of establishment as well as illegal state aid.
Nodoklis ir veidots tā, ka ārvalstu mazumtirgotājiem faktiski tiek uzlikts ievērojams finansiālais slogs, kas netiek piemērots to konkurentiem — vietējiem Ungārijas uzņēmumiem, kuri darbojas kā franšīzes tīkli, nesummējot kopējo apgrozījumu tīklā.
As structured, the tax imposes de facto a significant financial burden on foreign retailers which is not imposed on their Hungarian competitors operating as franchise networks, without aggregating their turnover across the network.
Tādēļ vislielākā nodokļa likme tiek piemērota tikai ārvalstu uzņēmumiem, un tas nozīmē, ka tiek pārkāpti ES tiesību akti un tiek diskriminēti atšķirīgi uzņēmējdarbības veidi.
Therefore, the highest tax rate only applies to foreign companies and is thus in breach of EU law, discriminating between different business models.
Šī nodokļa selektīvā specifika krietni spēcīgāk ir ietekmējusi lielus ārvalstu uzņēmumus, tā radot nelīdzvērtīgus apstākļus konkurencei starp ārvalstu un vietējiem uzņēmumiem, un to, iespējams, varētu uzskatīt par valsts atbalsta noteikumu pārkāpumu.
The selective nature of this tax has had a significantly higher impact on large foreign companies, creating an unlevel playing field between foreign and domestic companies, and could possibly be considered as contrary to state aid rules.
Ir pagājis vairāk nekā gads, kopš ieviests „īpašais krīzes nodoklis”, tomēr ārvalstu mazumtirgotāju stāvoklis Ungārijā nav mainījies — tie joprojām maksā ļoti dārgu diskriminējošu nodokli.
More than one year after the introduction of the special crisis tax, the situation is still the same for foreign retailers in Hungary, which are paying a great deal for what is a discriminatory tax.
Ņemot to vērā, Komisijai, kas nodrošina Līgumu ievērošanas uzraudzību, būtu jārīkojas, lai izbeigtu šo protekcionisma praksi, jo tieši tagad vairāk nekā jebkad ir būtiski ievērot iekšējā tirgus noteikumus, kā Parlaments to pieprasījis savā 2011. gada 5. jūlija rezolūcijā par efektīvāku un taisnīgāku mazumtirdzniecības tirgu ( P7_TA(2011)0307 ).
Given the above, the Commission, as guardian of the treaties, should put an end to such protectionist measures at a time when compliance with internal-market rules is more crucial than ever, as called for by Parliament in its resolution of 5 July 2011 on a more efficient and fairer retail market ( P7_TA(2011)0307 ).
Vai Komisija uzskata, ka, piemērojot šo nodokli, tiek pārkāpti ES tiesību akti un tiek diskriminēti atšķirīgi uzņēmējdarbības veidi, un, ja tā, ko Komisija ir darījusi, lai to novērstu?
Does the Commission consider that this tax breaches EU law and discriminates between different business models and, if so, what action has the Commission taken to combat this?
Vai Komisija no Ungārijas iestādēm ir saņēmusi papildu informāciju, kas vajadzīga, lai izvērtētu īpašā mazumtirdzniecības nodokļa atbilstību ES tiesību aktiem?
Has the Commission received any additional information from the Hungarian authorities required to assess the compatibility of the special retail tax with EU law?
Vai Komisija izvērtēs šo nodokli vēl pamatīgāk saistībā ar valsts atbalsta noteikumiem, cenšoties atjaunot līdzvērtīgus konkurences apstākļus, kas pašlaik ievērojami atšķiras?
Will the Commission look further into the tax - under state aid provisions - to redress the current considerable competitive imbalance?
Kādus turpmākus pasākumus Komisija ir iecerējusi veikt?
What are the next steps that the Commission intends to take?
Vai Komisija var sniegt arī precīzu šī izvērtēšanas procesa īstenošanas grafiku?
Can the Commission also provide a precise timeframe for these investigations?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000010/2012
Question for oral answer O-000010/2012
Verts/ALE grupas vārdā Temats: Migrantu un patvēruma meklētāju stāvoklis Grieķijā
on behalf of the Verts/ALE Group Subject: The situation of migrants and asylum seekers in Greece
Eiropas Savienības Tiesa un Eiropas Cilvēktiesību tiesa vairākos gadījumos ir konstatējušas pamattiesību pārkāpumus Grieķijā attiecībā uz izturēšanos pret patvēruma meklētājiem.
The European Court of Justice and European Court of Human Rights have found Greece in breach of fundamental rights regarding its treatment of asylum seekers in numerous cases.
Grieķija 2010. gada septembrī Komisijai iesniedza valsts plānu patvēruma un migrācijas pārvaldībai, saskaņā ar kuru ES tiek lūgts turpmākajos trijos gados nodrošināt Grieķijai finansiālus ieguldījumus (kārtējos un ārkārtas) infrastruktūrai un pakalpojumiem, zinātībai un apmācībai, uzraudzībai un imigrācijas plūsmas sistēmas kvalitātes novērtējumam papildus ārkārtas finansējuma nodrošināšanai saistībā ar patvēruma procesa pārejas posma īstenošanu un pirmo pārbaudes un migrantu uzņemšanas centru izveidi.
In September 2010 Greece submitted to the Commission its National Plan on Asylum and Migration Management, according to which the EU is requested to provide Greece, for the next three years, with financial contributions (regular and emergency) for infrastructure and services, know-how and training, supervision and quality assessment of the immigration flow system, besides the provision of emergency funding for the implementation of the transition phase of the asylum process and the first screening and reception centres.
Pēc pusotra gada humanitārais stāvoklis joprojām ir satraucošs patvēruma meklētājiem un migrantiem, kuri ierodas Eiropā caur Evrosas reģionu, jo cilvēki iet bojā, tiek liegtas pamattiesības un bērni joprojām tiek aizturēti un uzturas drausmīgos apstākļos.
A year and a half later, the humanitarian situation remains very worrying for asylum seekers and migrants entering Europe through the Evros region, with lives being lost, basic rights being denied and children still being detained in appalling conditions.
Vienlaikus Grieķija ir pasteigusies militarizēt Grieķijas un Turcijas robežu un sākusi gar to būvēt nožogojumu un rakt aizsarggrāvi, turpretī, piemēram, migrantu uzņemšanas centru būvniecība ievērojami atpaliek no grafika.
At the same time, Greece has moved quickly to militarise the Greek-Turkish border and start constructing a fence and a ditch along the border, while the construction of reception centres for migrants, for example, is far behind schedule.
Šķiet, ka Grieķijas varas iestādēm ir grūtības apgūt līdzekļus, kas paredzēti patvēruma sistēmas uzlabošanai.
The Greek authorities seem to have problems absorbing the funds earmarked for improving their asylum system.
Cik lielu finansējumu dalībvalstis sniedz Grieķijai saistībā ar patvēruma un migrācijas pārvaldību?
How much funding do Member States provide to Greece for asylum and migration management?
Kuri fondi tiek izmantoti un kādu pasākumu īstenošanai?
From which funds is this provided, and for which measures?
Ko Padome plāno darīt, lai nodrošinātu, ka Grieķijas varas iestādes izmanto valstij pieejamos līdzekļus nolūkā palielināt migrantu uzņemšanas spējas un nodrošināt augstākus uzturēšanās standartus cilvēkiem, kam nepieciešama starptautiskā aizsardzība?
What does the Council intend to do in order to ensure that the Greek authorities use the resources available to improve reception capacities and ensure higher standards for people in need of international protection?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000011/2012
Question for oral answer O-000011/2012
Kādi ir galvenie šķēršļi valsts plāna īstenošanā?
What are the main obstacles to implementing the National Plan?
Cik lielu finansējumu Komisija un dalībvalstis sniedz Grieķijai saistībā ar patvēruma un migrācijas pārvaldību?
How much funding does the Commission and the Member States provide to Greece for asylum and migration management?
Ko Komisija plāno darīt, lai nodrošinātu, ka Grieķijas varas iestādes izmanto valstij pieejamos līdzekļus nolūkā palielināt migrantu uzņemšanas spējas un nodrošināt augstākus uzturēšanās standartus cilvēkiem, kam nepieciešama starptautiskā aizsardzība?
What does the Commission intend to do in order to ensure that the Greek authorities use the resources available to improve reception capacities and ensure higher standards to people in need of international protection?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000012/2012
Question for oral answer O-000012/2012
ECR grupas vārdā Temats: Trešais enerģētikas tiesību aktu kopums
on behalf of the ECR Group Subject: Third Energy Package
Trešais enerģētikas jomas liberalizācijas tiesību aktu kopums veido pamatu konkurētspējīgam enerģētikas tirgum ES.
The Third Energy Liberalisation Package is a basis for a competitive energy market in the EU.
Tomēr Krievijas Federācijas un Krievijas monopoluzņēmuma Gazprom pārstāvji nesen ir vairākkārtīgi aicinājuši reformēt minētā trešā tiesību aktu kopuma principus un jo īpaši atcelt principu par trešo personu pieeju gāzes pārvades infrastruktūrai.
Recently however, the representatives of the Russian Federation and the Russian monopolist Gazprom have been repeating an appeal to reform the principles of the third package, particularly to repeal the ‘third-party access’ (TPA) principle to the gas transmission infrastructure.
Diemžēl dažās ES dalībvalstu galvaspilsētās šie uzskati ir raduši dzirdīgas ausis.
These opinions have unfortunately been sympathetically received in some EU Member State capitals.
Jo īpaši tas attiecas uz principu par trešo personu pieeju nepiemērošanu South Stream gāzes vadam.
Specifically, this involves the withdrawal of the principle of third-party access to the South Stream pipeline.
Attiecībā uz Krievijas Federācijas kampaņu pret trešā enerģētikas tiesību aktu kopuma noteikumiem ir saņemtas ziņas par ierosinājumu noslēgt Eiropas Savienības un Krievijas Federācijas nolīgumu, saskaņā ar kuru minētā tiesību aktu kopuma noteikumi nebūtu saistoši attiecībā uz Krievijas gāzes eksporta cauruļvadiem.
With reference to the Russian Federation’s campaign against the provisions of the third liberalisation package, there have been reports of an agreement being proposed between the European Union and the Russian Federation, under which the aforementioned package’s rules would not be binding with regard to Russian gas export pipelines.
Apspriešanās par šo jautājumu ir reģistrēta Francijas un Krievijas 2011. gada novembra ekonomikas sarunu protokolā.
The consultations regarding this topic were noted in the protocol of the economic negotiations between France and Russia dated November 2011.
Vai taisnība, ka ES un Krievijas enerģētikas sarunu laikā Komisijai tika iesniegts nolīguma projekts?
Is it true that the Commission was presented with a draft agreement during EU-Russia energy talks?
Vai Komisija plāno piekrist prasībām par South Stream izslēgšanu no trešā enerģētikas tiesību aktu kopuma noteikumiem, tostarp attiecībā uz principu par trešo personu pieeju?
Is the Commission intending to accede to the demands to exclude South Stream from the rules of the third energy package, including the TPA principle?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000013/2012
Question for oral answer O-000013/2012
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja komitejas vārdā Temats: Sestais Pasaules Ūdens forums Marseļā 2012. gada 12.-17. martā
on behalf of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety Subject: 6th World Water Forum in Marseille, 12-17 March 2012
Marseļā 2012. gada 12.–17. martā notiks sestais Pasaules Ūdens forums, kas ūdenssaimniecības nozares pārstāvjiem, kā arī politikas veidotājiem un lēmumu pieņēmējiem sniedz unikālu iespēju satikties, diskutēt un mēģināt rast risinājumus, kuri nodrošinātu ūdens resursu pieejamību.
The 6th World Water Forum, a unique platform where the water community and policy and decision makers from all regions of the world can come together, debate and attempt to find solutions for water, will take place in Marseille from 12 to 17 March 2012.
- Kāds ir bijis Komisijas ieguldījums politiskajā procesā, gatavojoties sestajam Pasaules Ūdens forumam?
- What has been the Commission’s role in the political process leading to the 6th World Water Forum?
- Kādu pieeju ES īsteno, lai panāktu turpmāku virzību pasaules, valstu, reģionu un vietējā līmenī, veicinot risinājumus, kas nodrošinātu ūdens resursu pieejamību un līdz ar to sekmētu arī nabadzības izskaušanu un pielāgošanos klimata pārmaiņām?
- What is the EU’s approach with a view to further progress at the global, national, regional and local levels in promoting solutions for water, also in order to fight poverty and climate change?
Vai Komisija atbalsta t. s. „daudzlīmeņu pārvaldības” pieeju ar ūdens resursiem saistītu jautājumu risināšanai, akcentējot reģionālo un vietējo dimensiju?
Will the Commission support a ‘multi-level governance’ approach to water issues, stressing the role of the regional and local dimensions?
- Ņemot vērā arī Komisijas jauno Eiropas ūdens resursu aizsardzības plānu un ziņojumu par ūdens resursu jomā piemērojamo ES tiesību aktu īstenošanu, kas pašlaik tiek apspriests Parlamentā, kādi ir galvenie konkrētie pasākumi, kurus Komisija ierosina veikt, lai risinātu Eiropā un pasaulē, jo īpaši jaunattīstības valstīs, 21. gadsimtā aktuālās problēmas, t. i., nodrošinātu ūdens resursus, pasaules mērogā garantētu ūdens kvalitāti un pieejamību, kā arī uzlabotu informācijas apmaiņu par ūdens resursu jomā noteiktajiem mērķiem un sekmētu to īstenošanu?
- Considering also the Commission’s upcoming ‘Blueprint to Safeguard Europe’s Water Resources’ and the report on the implementation of EU water legislation currently being discussed in Parliament, what are the main concrete actions proposed by the Commission to address the challenges that both Europe and the world, in particular developing countries, have to face in the 21st century, in order to safeguard water resources, guarantee water quality and availability worldwide, and improve the communication and implementation of water goals?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000014/2012
Question for oral answer O-000014/2012
Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja komitejas vārdā Temats: Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda (EGPF) krīzes izņēmuma režīms
on behalf of the Committee on Employment and Social Affairs Subject: European Globalisation Adjustment Fund (EGF) crisis derogation
Eiropas Parlaments ir apstiprinājis Komisijas priekšlikumu par tāda krīzes izņēmuma režīma pagarināšanu, kas attiecas uz Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, kuru 2009. gadā izveidoja kā daļu no atveseļošanas plāna.
The European Parliament has endorsed the Commission’s proposal on the extension of the crisis derogation relating to the European Globalisation Adjustment Fund (EGF), which was introduced in 2009 as part of the Recovery Plan.
EGPF izrādījās noderīgs instruments, lai mazinātu ekonomiskās krīzes ietekmi un novērstu sociālu krīzi vietējā līmenī, vienlaikus nodrošinot atbalstu darba ņēmēju apmācībai un atkārtotai apmācībai, lai viņi atkal atrastu darbu, ņemot vērā smago darbaspēka situāciju.
The EGF proved to be a useful tool in mitigating the results of the economic crisis and preventing social disasters at local level while providing support for the training and retraining of workers with a view to reintegrating them into employment in difficult labour conditions.
Izņēmuma režīms palielināja fonda elastīgumu, un dalībvalstis to ļoti izmantoja — laikposmā no 2009. gada līdz 2011. gadam 67 pieteikumos no 97 tika lūgts EGPF atbalsts saistībā ar finanšu un ekonomiskās krīzes ietekmi.
The derogation increased the flexibility of the Fund and it was put to much use by the Member States – between 2009 and 2011, 67 out of 97 applications requested EGF support in relation to the impact of the financial and economic crisis.
Tā kā EPSCO padome nepanāca politisku vienošanos par Komisijas priekšlikumu 2011. gada decembrī, dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 1. panta 1.a punktu nevarēs iesniegt lūgumus par to darba ņēmēju atbalstu, kas ir atlaisti globālās un ekonomiskās krīzes tiešo seku dēļ.
Given that the EPSCO Council did not reach a political agreement on the Commission proposal in December 2011, the Member States will not be able to apply for the support for workers made redundant as a direct result of the global financial and economic crisis as provided for in Article 1(1a) of Regulation (EC) No 1927/2006.
Šā izņēmuma režīma beigu termiņš ir jāskata saistībā ar bezdarba rādītāju pieaugumu un joprojām pasliktinošos ekonomisko situāciju visā ES.
The expiry of the derogation has to be seen in the context of increasing unemployment rates and a continued decline in the economic situation across the EU.
Komisija saskaņā ar izņēmuma režīmu 2011. gada decembrī saņēma 13 iesniegumus, tostarp 3 iesniegumus no valstīm, kas veido tā saucamo Padomes „veto mazākumu”.
In December 2011, 13 applications under the crisis derogation were received by the Commission, including 3 applications from one country belonging to the so-called ‘blocking minority’ in the Council.
Padome pašlaik nepiekrīt izņēmuma režīma pagarināšanai, kas nozīmē, ka tā paredz krīzes beigas jau tuvākajā laikā.
The Council is currently blocking the extension of the derogation, which means that it expects the crisis to be over soon.
Kādus rādītājus un prognozes Padome izmanto, lai izdarītu šādus secinājumus?
Which indicators and forecasts does the Council use to make such a diagnosis?
Kādi ir iemesli, kuru dēļ dažas dalībvalstis noraida Komisijas priekšlikumu šajā jautājumā?
What are the reasons for which some Member States reject the relevant Commission proposal?
Kāds ir Padomes noteiktais grafiks, lai panāktu vienošanos Dānijas prezidentūras laikā?
What timetable has the Council established with a view of reaching an agreement under the Danish Presidency?
Ņemot vērā grūtības panākt vienošanos par krīzes izņēmuma režīmu, kā Padome organizēs debates attiecībā uz priekšlikumu regulai par EGPF laikposmā 2014.-2020. gads?
In the light of the difficulties in reaching agreement on the crisis derogation, how will the Council manage the debate on the proposal for a regulation on the EGF for the period 2014-2020?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000015/2012
Question for oral answer O-000015/2012
Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja komitejas vārdā Temats: Zaļā grāmata par ES dzīvojošo trešo valstu pilsoņu tiesībām uz ģimenes atkalapvienošanos (Direktīva 2003/86/EK)
on behalf of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs Subject: Green Paper on the right to family reunification of third-country nationals living in the EU (Directive 2003/86/EC)
Padomes 2003. gada 22. septembra Direktīvas 2003/86/EK par tiesībām uz ģimenes atkalapvienošanos 19. pantā ir noteikts: „Regulāri un pirmo reizi vēlākais 2007. gada 3. oktobrī Komisija ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs direktīvas piemērošanu dalībvalstīs”.
Council Directive 2003/86/EC of 22 September 2003 on the right to family reunification stipulates in its Article 19: ‘Periodically, and for the first time not later than 3 October 2007, the Commission shall report to the European Parliament and the Council on the application of this Directive in the Member States’.
Komisija šīs procedūras rezultātā 2008. gada 8. oktobrī sagatavoja ziņojumu Parlamentam un Padomei par Direktīvas 2003/86/EK par tiesībām uz ģimenes atkalapvienošanos piemērošanu un paziņoja par savu nodomu ar zaļās grāmatas palīdzību uzsākt plašāku apspriešanu par to, kāda turpmāk būs ģimeņu atkalapvienošanās kārtība.
The report from the Commission to Parliament and the Council on the application of Directive 2003/86/EC on the right to family reunification of 8 October 2008 was a result of this exercise and announced the Commission's intention to launch a wider consultation in the form of a Green Paper on the future of the family reunification regime.
Šo zaļo grāmatu pieņēma 2011. gada 5. novembrī.
This Green Paper was adopted on 5 November 2011.
Vai Komisija var precizēt, kāpēc tā tieši pašreiz publiskojusi šo zaļo grāmatu?
Can the Commission specify the reasons that prompted this particular timing for the release of the Green Paper?
Gan īstenošanas ziņojumā, gan zaļajā grāmatā ir identificētas īstenošanas problēmas un nepilnības dalībvalstīs.
The implementation report and Green Paper both identify national implementation problems and shortcomings.
Tajos ir minētas pārdomas saistībā ar direktīvas transponēšanu un arī secināts, ka dalībvalstīm noteiktas pārāk plašas izvēles tiesības attiecībā uz fakultatīvu noteikumu piemērošanu.
They note concerns relating to the transposition of the Directive, and conclude that Member States are left with too much discretion when applying some of its optional provisions.
Ko Komisija ir darījusi, lai pievērstos direktīvas nepilnību novēršanai?
What has the Commission done to address the shortcomings of the Directive?
Vai tā ir uzsākusi pienākumu neizpildes procedūras saskaņā ar LESD 258. pantu?
Has it initiated any infringement proceedings under Article 258 TFEU?
Ja tas tā nav, tad kādu iemeslu dēļ?
If not, why not?
Vai Komisija dod priekšroku īstenošanas uzlabošanai vai nesaistošiem tiesību instrumentiem (piemēram, vadlīnijām)?
Does it favour better implementation or soft law (e.g. guidelines)?
Šī direktīva attiecas uz ES imigrācijas politikas jomu un ir saistīta ar ļoti delikātiem cilvēktiesību aspektiem, piemēram, tiesībām uz privāto un ģimenes dzīvi, kā arī tiesībām noslēgt laulību un dibināt ģimeni (Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 7. un 9. pants).
The Directive falls under EU immigration policy and relates to sensitive human rights issues such as the right to private and family life and the right to marry and found a family (Articles 7 and 9 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union).
- Vai Komisija uzskata, ka direktīvā nostiprinātie aizsardzības pasākumi ir pietiekami, lai nodrošinātu iepriekš minētās tiesības?
- Does the Commission consider that the safeguards enshrined in the Directive are sufficient to ensure protection of the above rights?
- Kā Komisija novērtē dažās dalībvalstīs īstenojamās procedūras, kurās paredzēts piecu gadu maksimālais termiņš pirms laulātajam, partnerim vai partnerei, ar kuru laulība nav reģistrēta, vai arī bērnam, kurš ir sasniedzis pilngadību, tiek piešķirta neatkarīga uzturēšanās atļauja?
- What is the Commission's assessment of the procedures of some Member States as regards the maximum five-year period before granting an independent residence permit to a spouse or unmarried partner or a child who has reached the age of majority?