natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jana Hybášková (Eiropas Tautas partijas un Eiropas Demokrātu grupa, Čehijas Republika): „Jāsamazina patēriņš gan kā likumdevējam, gan kā privātai personai.”
Jana Hybášková, a Czech MEP for the EPP-ED said that "reducing consumption both as a legislator and as a private person".
Guido Sacconi (Sociālistu grupa, Itālija):” Dodieties uz darbu ar publisko transportu un atstājiet automašīnu mājās.”
Italian PSE Member Guido Sacconi said we should "go to work by public transport and leave the car home."
Caroline Lucas (Zaļo grupa, Apvienotā Karaliste): „Viszaļākā lieta, ko mēs varam izdarīt darbā, ir ar efektīvu sanāksmju palīdzību pieprasīt mūsu darba devējiem samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas.”
British Green MEP Caroline Lucas said "the greenest thing we can do at work is to demand, through effective unions, that our employers reduce their greenhouse gas emissions."
20070611STO07664 Zaļā nedēļa Palīdziet videi un sev: Mobilitātes nedēļa
20070611STO07664 Green week - what's on Mobility week September 06
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060922STO10912 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060922STO10912 0 NOT XML V0//EN
Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai jāmācās no ES pieredzes
"European best practices" urged on Former Yugoslav Republic of Macedonia
Balkāni: Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika
EU drumbeat? 90% of FYROM citizens are said to support EU membership
Parlamenta ziņojums par Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas 2006. gada progresu, kas tiks izskatīts jūlija plenārsesijā, aicina šo valsti ņemt piemēru no ES valstu pieredzes attiecībā uz etniskajām un valodas atšķirībām.
A report heading for July's plenary session is likely to call on the Former Yugoslav Republic of Macedonia to look to "European best practices" on ethnic and linguistic diversity as a model for its EU hopes.
Ziņojums norāda, ka valsts izglītības sistēmā un publiskajā pārvaldē jāstiprina otrās oficiālās valsts valodas — albāņu valodas — pozīcijas un vairāk jāiesaista minoritātes lēmumu pieņemšanā.
Education and public administration should officially accommodate widely-spoken minority languages and the diverse ethnic mix in a country of 2 million people, the report says.
Ziņojums tomēr aicina pēc iespējas drīzāk uzsākt pievienošanās sarunas.
It calls for EU negotiations to start in "the nearest possible future", once it meets the necessary conditions.
Ziņojums arī atzinīgi vērtē centienus nodrošināt, ka pie divām galvenajām valodu grupām piederošie iedzīvotāji kopā dzīvo vienlīdzībā un mierā, stiprinot albāņu valodas pozīcijas pārvaldes un izglītības jomā, kā arī iesaistot minoritātes lēmumu pieņemšanā.
In early June, MEPs in the foreign affairs committee discussed the EU hopes of the country and adopted by a substantial majority a report stressing among others things the importance of protecting its ethnic and linguistic diversity.
Kā komitejas sanāksmē norādīja referents Erik Meijer , sarunas par pievienošanos ES būtu jāsāk pēc iespējas drīzāk, taču vispirms valstij jāatzīst tās iedzīvotāju valodu līdzvērtība.
It called on the country to learn from the best practices of other European states that have accommodated linguistic differences.
Doris Pack , EP Delegācijas par attiecībām ar Dienvidaustrumu Eiropas valstīm priekšsēdētāja, uzsvēra, ka FYROM minoritāšu likums ir „priekšzīmīgs”.
In particular it stressed that education and public administration should take into account linguistic differences so "minorities can live with on another on an equal and harmonious basis".
Kādēļ šis sarežģītais nosaukums?
Respect for languages key to EU hopes says report
Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas parlaments Sobranie 1991. gada 17. novembrī pieņēma jauno Konstitūciju, kurā tika noteikts, ka valsts ir suverēna valsts ar nosaukumu „Maķedonijas Republika”.
Speaking during the foreign affairs committee meeting he called for negotiations on EU accession to be "launched in the nearest possible future" on the condition that the country "recognises the equal value of languages of its inhabitants".
Jaunā valsts tomēr netika uzņemta Apvienoto Nāciju Organizācijā līdz pat 1993. gada 8. aprīlim — galvenokārt vārda „Maķedonija” dēļ, kas vēsturiski ir zināms kā Aleksandra Lielā valsts nosaukums (356–323. g. p.m.ē.) un kas pēc kaimiņvalsts Grieķijas uzskatiem ir daļa no tās vēstures un iekšzemes nosaukums (vairāku provinču nosaukumu sastāvdaļa).
The current efforts of the Former Yugoslav Republic of Macedonia were also praised during the meeting by another MEP with experience in the region.
Saskaņā ar pagaidu nolīgumu kopš 1993. gada Apvienoto Nāciju Organizācija lieto pagaidu nosaukumu „Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika”, ko bieži apzīmē ar abreviatūru angļu valodā „ FYROM ”.
Doris Pack - who heads the Parliament's Delegation of MEPs to South-East Europe - called the country's current law on minorities "exemplary".
Tomēr Amerikas Savienotās Valstis, Krievijas Federācija, Ķīnas Tautas Republika un pat vairākas ES dalībvalstis lieto konstitucionālo nosaukumu „Maķedonijas Republika”.
Although not a member, the country has already made EU history by being the scene of the EU's first ever military mission with NATO.
Ziņojums aicina pabeigt FYROM un Grieķijas pārrunas šajā saistībā līdz 2007. gada beigām un vienoties „par vārda „Maķedonija” nozīmes atšķirībām slāvu un grieķu tradīciju izpratnē”.
In 2003 "operation Concordia" helped stabilise the country and enforce a peace agreement as it teetered on the brink of a civil war between government forces and ethnic Albanian separatists.
Tas tomēr uzsver, ka Eiropā ir vairākas valstis, kuru nosaukumi sakrīt ar kaimiņvalsts teritorijas daļas nosaukumu, un ka katra valsts var brīvi izvēlēties savu nosaukumu.
After the failures in the Balkans in the 1990's this was a success for EU foreign policy and the efforts of its chief Javier Solana.
Unikāls etnisks sajaukums
Differences over name of country
Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika izceļas ar unikālu etnisko grupu sajaukumu — šķiet, ka tā atrodas kultūru un reliģiju krustcelēs.
Since independence the name of the country has been a source of controversy with Greece which has three provinces also called "Macedonia".
Savukārt attiecībā uz reliģiju iedzīvotāji sadalāmi pareizticīgajos, musulmaņos un grieķu katoļos.
There is some international disagreement on the usage as the US, Russia and China refer to it as the "Republic of Macedonia".
Saskaņot šo dažādību tomēr nav viegli.
Despite these differences the Meijer report says that the name issue is not an obstacle to opening of negotiations.
Tā, piemēram, 2001. gadā (10 gadus pēc neatkarības atgūšanas no Dienvidslāvijas) valstī izcēlās iekšējs konflikts starp maķedoniešu valodas un albāņu valodas lietotājiem.
The Foreign Minister of FYROM was upbeat about his country's EU prospects when visiting the Parliament recently.
Tas cita starpā noteica, ka jebkura valoda, ko runā vairāk nekā 20% iedzīvotāju, ir oficiālā valoda.
Antonio Milososki told MEPs on the foreign affairs committee that his country "fosters tradition of tolerance".
FYROM ārlietu ministrs Antonio Milososki EP Ārlietu komitejas locekļiem norādīja, ka viņa valsts „veicina iecietības tradīciju”.
Finally, he said that EU membership is a "necessity" for his country and told MEPs that 90% of the population supported EU accession.
Viņš piezīmēja, ka tā čakli strādā, lai nodrošinātu vienlīdzīgu minoritāšu pārstāvību valsts pārvaldē un iestādēs.
With this kind of enthusiasm, people are hoping that FYROM joins other ex-Yugoslav Republic Slovenia in the EU fold.
Viņš uzsvēra, ka viņa valstij dalība ES ir nepieciešama, norādot, ka to atbalsta 90% iedzīvotāju.
The full Plenary of the European Parliament will debate the Meijer report on FYROM in Strasbourg in July.
20070611STO07711 Ziņojuma projekts Preses paziņojums par ziņojumu (angļu valodā) Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika: profils Rezolūcija (2006): Eiropas Savienības spējas integrēt jaunas dalībvalstis institucionālie aspekti Rezolūcija (2001) par situāciju uz Dienvidslāvijas, Kosovas un FYROM robežas
20070611STO07711 Meijer report EP Press: Macedonians progressing towards EU: 5 June 07 FYROM: profile EP Resolution on capacity for new EU members: 13 Dec 06 Presentation: Head of EC Delegation to the Foreign Affairs Committee of the EP 27/2 MEPs delegation to South-East Europe
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070604IPR07386 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070604IPR07386 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0569 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0569 0 NOT XML V0//EN
„Cilvēka rasu mašīna” Eiropas Parlamentā
"Being of a different colour or race makes people think"
"Pēkšņi mainot ādas krāsu, cilvēki sāk domāt."
Human Race Machine in action and Claude Moraes
Kā būtu, ja Jums būtu cita ādas krāsa?
Whilst it has been known for MEPs to change their political colours, changing the colour of ones skin is something totally new.
Vai Jūs vēl joprojām būtu tā pati persona? „Cilvēka rasu mašīna” (Human Race Machine), kas patlaban izstādīta Parlamentā, ir unikāla amerikāņu mākslinieces Nancy Burson radīta ierīce, kurā katrs, kas vēlas, sevi var aplūkot sešos dažādos izskatos, atbilstoši cilvēku rasu grupām.
At the European Parliament this week is a "Human Race Machine" created by American artist Nancy Burson which allows people to see themselves in difference racial appearances - be it black, white, Hispanic, Indian or Middle Eastern.
Par šo interesanto mašīnu un par to, kāpēc tā ir Parlamentā, mums vairāk pastāstīja Eiropas Parlamenta Antirasisma un dažādības grupas priekšsēdētājs britu deputāts Claude Moraes.
We spoke to Claude Moraes MEP - Chair of a cross party anti-racism and diversity Intergroup in the Parliament - about the machine.
Kāpēc šī mašīna ir atceļojusi uz Eiropas Parlamentu?
What are your thoughts on the Human Race Machine?
No sākuma es biju skeptiski noskaņots — vai tas ir kas nopietns vai vienkārši māžošanās?
I was sceptical in the beginning - is it serious or is it just a stunt?
Tad es ievēroju, ka neviens nesmējās, visi šķita ieinteresēti.
Then I realized that nobody was laughing about it, everybody seemed to be interested.
Mašīna parāda, ka jūs paliekat tā pati persona, ar tām pašām īpašībām, ar tām pašām vērtībām, mainās vienīgi uztvere.
The machine illustrates that you remain the same person, with the same qualities and the same merits but perceptions change.
Pēkšņi mainot ādas krāsu, cilvēki sāk domāt.
Being of a different colour or race makes people think.
Šī iniciatīvas autore ir Eiropas Parlamenta Personāla ģenerāldirekcijas Vienlīdzīgo iespēju un dažādības nodaļa.
This initiative comes from the equal opportunities and diversity unit in the European Parliament.
Ikviena starptautiska kompānija, kas vēlas ko mainīt, to dara caur personālu.
Every multinational company which seeks to change does it through personnel.
Viss sākas ar cilvēkiem, kas strādā institūcijās.
It begins with the people who work in the institutions.
Neiet runa par palīdzību upuriem, bet gan par labāko kadru piesaistīšanu.
It is not about helping victims but getting the best people.
Eiropas Parlaments ir acīmredzami „balts” parlaments.
The Parliament is a visibly “white”.
Tas tāds nav kļuvis aiz ļaunprātības, taču institūcijas nemaina darbā pieņemšanas procedūras, tām nav aktīvas politikas.
It is not become like this through malice but institutions that do not change the recruitment procedure have no active policies.
Vai tā ir sagadīšanās, ka Eiropas Parlamentā strādā tik daudz sieviešu?
Did it happen by chance that there are so many women in the EP?
Nē, tika piemērota vienlīdzīgu iespēju politika.
No, equal opportunities policies were applied.
Taču mums nav attiecīgas politikas attiecībā uz rasi, seksuālo orientāciju vai reliģiju.
But we don’t have any policy to monitor race, sexuality and religion, to create a fair playing field.
Kā ir ar dažādību eirodeputātu vidū?
What about the diversity among MEPs?
Attiecībā uz eirodeputātiem ir grūtāk ko mainīt, jo tas atkarīgs no dalībvalstīm — deputātu sastāvs atspoguļo to, kas notiek attiecīgajā valstī.
When it comes to MEPs, it is harder to fix because it is up to the EU members and the representatives reflect what is happening in the country.
Es reiz piedalījos debatēs par pozitīvo diskrimināciju.
I once participated in a debate about positive discrimination.
Es atrados telpā, kurā bija ļoti daudz sieviešu, un teicu: „Pirms 20 gadiem jūs nebūtu bijušas šeit.
I was in a room full of professional women and I said: “You would not have been here 20 years ago.
Taču — vai jūsu spējas ir mazākas nekā jūsu vīriešu kārtas kolēģiem?
But are you less capable than your male counterparts?"
Pret sievietēm gadu desmitiem ilgi izturējās kā pret mazvērtīgākām, bet viņas taču nav mazvērtīgākas.
It is about merit, about what you do.
Iet runa par nopelniem, par to, ko jūs darāt.”
Women were treated as inferior for decades but they are not inferior.
Vienkārši tika nolīdzināts spēles laukums, un tagad sievietes aizvien vairāk un vairāk spēj sevi apliecināt.
All that happened was that the playing field was evened and women are beginning to break the glass ceiling.
Taču dažreiz darbojas arī kvotu sistēma, kā, piemēram, Lielbritānijas Parlamentā.
But sometimes quotas work, too, like in the British House of Commons.
Eiropas Parlaments varētu aicināt dalībvalstis padomāt par to, ko tās uz to sūta.
There could be a political message from the European Parliament to the Member States to think about who they are sending to it.
Taču tās var atbildēt: „Bet jūs esat pilnīgi „balti”, jūs pat neveicat uzskaiti.”
But then they can say: “but you are entirely white, you don't even monitor”.
Tāpēc mums jāsāk ar personālu.
That’s why we must start with the personnel.
Jūs esat Antirasisma un dažādības intergrupas priekšsēdētājs.
You are the President of the Anti-Racism and Diversity Intergroup of the EP.
Ko dara šī intergrupa?
What is this Intergroup doing?
Mēs, piemēram, nesen noturējām lielu sanāksmi ar Komisiju un nevalstiskajām organizācijām par nelegālo nodarbinātību.
We recently had a big meeting with the Commission and NGO´s on the new Commission directive on illegal working.
Pirms tika nodibināta šī grupa (1999. g., pārveidota 2004. g.), Eiropas Parlamentā nebija šāda veida sanāksmju, kas ir savādi, jo ir miljoniem eiropiešu, kas nav balti.
Before this group was created (in 1999, re-launched in 2004) the EP did not have these kinds of meetings which are unusual because there are millions of non-white Europeans.
Patlaban mums ir aptuveni 250 locekļi.
Currently we have about 250 members.
20070611STO07713 "Cilvēka rasu mašīna": video 18 000 km dažādībai un vienlīdzībai Cīņa pret rasismu un ksenofobiju: vai kriminalizēt holokausta noliegumu?
20070611STO07713 Human Race Machine Yellow Truck Racism and holocaust denial debated at Parliamentary hearing Profile Claude Moraes
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070502STO06193 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070502STO06193 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070314STO04225 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070314STO04225 0 NOT XML V0//EN
Preču kustībai Eiropas Savienībā jākļūst vēl brīvākai
Hearing told of obstacles to freer trade across Europe
Preču brīva aprite
Free movement of goods
Brīvu preču kustību vel joprojām traucē dažādi šķēršļi
Free movement - bikes and shopping!
Mūsu veikalu plauktos rindojas gan Itāļu pesto, gan čehu alus, gan beļģu šokolāde, gan poļu desas.
Czech beer, Italian pasta, Belgian chocolate - three things people all over Europe love to consume.
Brīva preču kustība ir viens no Eiropas integrācijas svarīgākajiem sasniegumiem — tā ne tikai nodrošina plašāku izvēli patērētajiem un lielāku noietu uzņēmējiem, bet arī padara Eiropu konkurētspējīgāku globālajā arēnā.
Thanks to the EU's common market they can be produced in one country then freely enjoyed in others.
To tomēr vēl joprojām kavē daži šķēršļi.
As consumers we take this for granted.
Pagājušonedēļ eirodeputāti un eksperti apspriedās par to, kā tos pārvarēt.
However, restrictions on the movement of goods remain.
Eiropas Parlamenta Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja 5. jūnijā rīkoja atklātu uzklausīšanu, lai apspriestu, kā mazināt esošos tehniskos šķēršļus un iztirzātu Komisijas ierosināto likumprojektu, par ko Parlaments balsos rudenī.
A public hearing with MEPs and experts on 5 June in the European Parliament examined a planned new regulation that aims to sweep away many remaining restrictions on the flow of products around the Union.
Savstarpējās atzīšanas principa ievērošana tikai daļēji veiksmīga
It is not just consumers who stand to lose out from restrictions on the free movement of goods.
Viens no instrumentiem tehnisko šķēršļu — tehnisko standartu attiecībā uz apzīmējumu, formu, izmēru, svaru, sastāvu, marķēšanu un iepakojumu —mazināšanai ir valsts tiesību aktu, t.i., tehnisko noteikumu saskaņošana.
The hearing was told by Jean-Paul Mingasson of "Business Europe" that 28% of companies still encounter barriers when moving their produce from one EU state to another.
Šeit tiek saukts palīgā savstarpējās atzīšanas princips.
Rules vary from country to country
Šo principu izklāsta, precizē un nostiprina Slavenais Eiropas Tiesas 1979. gada spriedums Cassis de Dijon lietā.
Many of the rules relate to size weight, presentation, labelling and packaging.
Principa ievērošana tomēr līdz šim nav bijusi īpaši veiksmīga attiecībā uz tehniski komplicētiem ražojumiem.
This can really affect small and medium size businesses (who form the majority in the EU).
Turklāt, piemērojot savstarpējās atzīšanas principu, nākas saskarties ar šāda veida problēmām:
Many small companies have to adapt their product to different markets which affects their competitiveness as a whole.
trūkst regulāra dialoga dalībvalstu iestāžu starpā.
He said it kept manufacturers "on their toes".
Tas nozīmē, ka uzņēmumam ražojums attiecīgi jāpielāgo, taču tas rada papildu izdevumus līdz pat 1% no tā apgrozījuma.
He said that while certain safety regulations may apply in one country "in another country you require a light with a dynamo system and two hand breaks".
Tas, protams, nozīmē, ka arī patērētajiem ir mazāka izvēle.
These included bread and bakeries in Belgium and plant based products in Spain.
procedūras, lai dažus valstu tehniskos noteikumus piemērotu citā dalībvalstī
Among the ideas being proposed are rules and procedures to be followed by countries if they indeed to ban, modify or withdraw a product (for national technical reasons).
likumīgi tirgotiem ražojumiem.
Information "contact points" planned
Tā arī paredz „ražojuma kontaktpunktu” izveidošanu dalībvalstīs, kur uzņēmumi varēs iegūt plašāku informāciju par nacionālajiem tehniskajiem standartiem, kā arī intensīvāku informācijas apmaiņu dalībvalstu iestāžu starpa.
The Commission also wants to establish "product contact points" where companies can receive more information on what rules apply where.
Referents Alexander Stubb turklāt plāno ierosināt īpaša punkta par tīmekļa vietnes izveidi iekļaušanu regulā, nosakot, ka šajā tīmekļa vietnē jāiekļauj to ražojumu saraksts, uz kuriem attiecas savstarpēja atzīšana.
The overall objective is to shift the burden of proof regarding at product from the manufacturer (where it currently is) to the country.
Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja priekšlikumu izvērtēs tuvāko mēnešu laikā.
The Parliament's Internal Market Committee will be looking at the issue over the coming months.
Lēmums plenārsesijā, visticamāk, tiks pieņemts novembrī.
There is the possibility the full Plenary will consider the issue in November.
20070611STO07714 Atklātās uzklausīšanas programma Komisijas priekšlikums Referenta darba dokuments
20070611STO07714 Internal Market hearing: programme EC proposal Legislative Observatory Meeting documents
Industriālā revolūcija klimata pārmaiņu apturēšanai
Climate change rapporteur: "strict but feasible" pollution targets needed
"Mums ir tik daudz iespēju, kas tikai jāizmanto."
Karl-Heinz Florenz: called for "European business card" on climate change
Maijā darbu uzsāka īpaša Parlamenta komiteja, kuras uzdevums ir līdzās citām institūcijām attīstīt visaptverošu stratēģiju attiecībā uz klimata pārmaiņām.
The EU needs to set "strict but feasible" targets on pollution as well as explaining clearly to other international polluters what it has done and is intending to do on climate change.
Tās referents Karl-Heinz Florenz, vācu deputāts no Eiropas Tautas partijas un Eiropas Demokrātu grupas, norāda, ka komitejai pēc iespējas ātrāk jāizstrādā Eiropas „vizītkarte”.
These are the views of German Christian Democrat Karl-Heinz Florenz - Parliament's rapporteur for its new temporary committee on climate change.
Viņš arī uzskata, ka, lai apturētu globālo sasilšanu, Eiropai jāvada jauna industriālā revolūcija nevis jāgrimst drūmās pārdomās par gaidāmo pastardienu.
He predicts that Europe is on the verge of a industrial revolution with new technology.
Kādas prioritātes pēc jūsu domām būs jānosaka Pagaidu komitejai klimata izmaiņām, un kādi uzdevumi tai būs jāveic?
MEPs on the committee have been asked to formulate proposals on EU climate policy.
Kā komitejas darbība var papildināt citu komiteju — piemēram, Vides komitejas un Transporta komitejas — darbu?
Speaking exclusively to the Parliament's website, we began by asking him what role the Parliament's new temporary committee on climate change could play.
Parlamentā ir uzkrāts liels daudzums zināšanu, kas izkaisītas pa dažādām komitejām.
K-HF: There is a lot of expertise in the Parliament spread over different committees.
Pagaidu komitejas galvenais uzdevums būs šīs zināšanas apkopot.
The main task of the temporary committee will be to pool this wealth of knowledge.
Likumdošanas komitejas, kā, piemēram, Vides komiteja pilnībā saglabās atbildību par likumdošanu.
The legislative committees, such as the environment committee, will fully remain in charge of the legislative work.
Mums nav daudz laika.
We actually do not have much time.
Komiteja strādās gadu, maksimāli pusotru gadu.
The committee will work for one year, one and a half at the most.
Turklāt klimata pārmaiņas nepalēninās.
We are under time pressure because climate change currently doesn’t seem to be taking a break.
Visbeidzot, ir ļoti svarīgi izstrādāt tādu kā Eiropas „vizītkarti”, ko mēs varētu rādīt amerikāņiem, indiešiem un ķīniešiem.
It is very important that we define now what I call our European "business card" (by this he means something the EU can present to other international polluters as a way of saying "this is what we have achieved" and "this is what we intend to achieve") – a business card that we present to the Americans, the Indians and the Chinese.
Jo savlaicīgāk mēs to darīsim, jo labāk — lai Eiropas industrija var veikt pētījumus un attīstīt tehnoloģijas, filtrus, tīras ogļu enerģijas spēkstacijas un automašīnas.
The sooner we do that, the better, so that European industries can do the research and develop technologies, filters, clean coal power stations, and cars.
Ja Eiropas automašīnu industrija neražos „tīrākās” mašīnas pasaulē, tā vairs nespēs pastāvēt un nākotnē šīs mašīnas ražos citi.
If the European car industry doesn’t build the cleanest cars in the world, it will cease to exist and others will build those cars of the future.
Bet ķīniešiem un indiešiem, ja tie negrib mirt no piesārņojuma, nekas cits neatliks kā braukt ar „tīrām” automašīnām.
The Chinese and the Indian people will have no other choice than driving clean cars if they don’t want to die due to pollution.
Pirmkārt, varbūt to nevajadzētu saukt par „Kioto nolīgumam sekojošo” nolīgumu.
K-HF: Well firstly, maybe it doesn’t need to be called “Kyoto follow-up agreement”.
Daudzi uz to reaģē ļoti jūtīgi.
There are a lot of sensitivities about this.
Taču ir skaidrs, ka industrijai vajadzīgi precīzi skaitļi attiecībā uz Kioto sekojošo laikposmu, uz kuriem tā var paļauties, jo, lai uzceltu jaunu spēkstaciju, pirms tam jāizstrādā plāns.
What is clear is that the industry needs definitive figures for the period after Kyoto, reliability, because if you want to build a new power station you need to plan ahead.
Politikas veidotājiem jānosprauž stingri, bet izpildāmi mērķi.
Policy makers have to set strict, but feasible targets.