natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kad Komisija plāno uzsākt nākamo posmu un nosūtīt Bulgārijai pamatotu atzinumu?
When does the Commission intend to move to the next stage and send a ‘reasoned opinion’ to Bulgaria?
Ņemot vērā, ka ir veikti šādi smagi Savienības tiesību aktu pārkāpumi, kādēļ Komisija kavējas uzsākt LESD 258. pantā paredzēto procedūru, lai pārtrauktu šo situāciju?
Should serious violations of EU legislation have indeed been committed, why is the Commission hesitating over launching the procedure under Article 258 TFEU and curbing these violations?
Jautājums jautājumu laikam H-000129/2011
Question for Question Time H-000129/2011
(PPE) Temats: Pētniecība par HIV/AIDS un malāriju
(PPE) Subject: Research on HIV/AIDS and malaria
HIV/AIDS un malārija vissmagāk skar Subsahāras Āfriku.
The diseases of HIV/AIDS and malaria disproportionately affect Sub-Saharan Africa.
Gan Eiropas, gan pasaules līmenī ir jāveicina un par ārkārtīgi svarīgiem jāuzskata pētījumi, kas palīdzētu mazināt un, ja iespējams, izskaust šīs šausmīgās slimības, un tie būtu milzīgs atbalsts Subsahāras Āfrikā dzīvojošām kopienām, kurām šīs slimības nodala lielu postu.
Research to mitigate and where possible to eradicate these terrible diseases is to be encouraged and prioritised on both a European and global level and would be of enormous aid to communities across Sub-Saharan Africa which are blighted by these epidemics.
Kādus pasākumus Komisija veic, meklējot finansējumu pētījumiem, kas varētu palīdzēt atrisināt šīs ārkārtīgi smagās problēmas?
What steps is the Commission taking to tackle these enormous challenges in terms of research funding?
Jautājums jautājumu laikam H-000130/2011
Question for Question Time H-000130/2011
(S&D) Temats: Sarkano dubļu rūpnieciskā izmantošana un otrreizējā pārstrāde Eiropā
(S&D) Subject: Industrial utilisation and recycling of red mud in Europe
Sarkano dubļu radītā katastrofa Ungārijā saasināja uzmanību uz sarkano dubļu rūpnieciskās izmantošanas un otrreizējās pārstrādes tehnoloģiju darbību, kā to ir uzsvēruši vairāki Eiropas un starptautiskie eksperti.
The red mud disaster in Hungary raised awareness of functioning technologies for the industrial utilisation and recycling of red mud, as highlighted by several European and international experts.
Zinātniski aprēķini liecina, ka no sarkanajiem dubļiem var iegūt ievērojamu daudzumu dzelzs, titāna un citu retzemju metālu, bet šo materiālu var arī izmantot būvniecībā, proti, cementa ražošanā.
According to scientific calculations, a considerable amount of iron, titanium and other rare metals can be extracted from red mud, but the material can also be applied in the construction industry, namely in cement production.
Šādi testi tika veikti Japānā un Indijā.
Such tests have been conducted in Japan and in India.
Vietējie aprēķini rāda, ka ES teritorijā glabājas aptuveni 220 miljoni tonnu sarkano dubļu dažādos veidos.
It is calculated that approximately 220 million tons of red mud is stored within the territory of the EU in various forms.
Šie risinājumi „atrodas rokas stiepiena attālumā”.
These solutions are within reach.
Tomēr, lai tos atrisinātu līdz galam, joprojām ir nepieciešami pētījumi, un to piemērošanai ir nepieciešami ievērojami ieguldījumi.
Nonetheless, further research is needed in order to perfect them, and their application will require considerable investment.
Vai Komisija uzskata, ka šādu tehnoloģiju pētījumi ir Eiropas iedzīvotāju interesēs?
Does the Commission think that financing research into such technologies is in the interest of European citizens?
Kādus varbūtējus Eiropas finanšu līdzekļus var izmantot šim mērķim?
What possible European financial resources can be applied for this purpose?
Jautājums jautājumu laikam H-000131/2011
Question for Question Time H-000131/2011
(S&D) Temats: Atbalsts bērniem ar apmācības traucējumiem
(S&D) Subject: Supporting children with learning difficulties
Kā rāda statistikas pārskati, daudziem bērniem ir apmācības traucējumi (piemēram, disleksija, diskalkulija vai disgrāfija), kā arī uzvedības problēmas un grūtības iekļauties kolektīvā.
According to statistical reports, a substantial number of children have learning difficulties (such as dyslexia, dyscalculia or dysgraphia), as well as behavioural problems, and difficulties in fitting in.
Šādi bērni, nesaņemot īpašu palīdzību, pamatizglītības beigās nokļūst ļoti neizdevīga situācijā, kādēļ viņiem ir ļoti grūti pāriet uz vidējo izglītību un augstāko izglītību.
Without special assistance, these children face serious disadvantage by the end of their primary education, which makes it very difficult for them to move on to secondary and tertiary education.
Ilgtermiņā apmācības traucējumi pasliktina nodarbinātības iespējas un rezultātā sekas ir trūkums un sociālā atstumtība, kā arī Eiropas konkurētspējas mazināšanās.
In the long run, learning difficulties worsen employment opportunities and, therefore, result in poverty and social exclusion, as well as in a decline in Europe’s competitiveness.
Ko ir iecerējusi darīt Komisija, lai nodrošinātu, ka bērni ar apmācības traucējumiem saņemtu visu nepieciešamo atbalstu visos izglītības posmos visā mācīšanās gaitā?
What does the Commission plan to do in order to ensure that children with learning difficulties get all the necessary support at all educational levels throughout their learning life?
Jautājums jautājumu laikam H-000132/2011
Question for Question Time H-000132/2011
(PPE) Temats: Inovāciju partnerība attiecībā uz novecošanu, saglabājot aktivitāti un veselību
(PPE) Subject: Innovation partnership on active and healthy ageing
Eiropai ir jābūt gatavai tam, ka tās sabiedrība strauji noveco.
Europe needs to prepare for a rapidly ageing society.
Inovācijas mums ir nozīmīgs instruments, kas sniegs palīdzību šajā ziņā.
Innovation is an important instrument which we have available to assist us in this.
Lai reaģētu uz demogrāfiskajām pārmaiņām un izmantotu brieduma priekšrocības, ir nepieciešama cieša sadarbība starp atbildīgajiem par dažādām politikas jomām, ieskaitot digitālo politiku, veselības aizsardzības politiku un rūpniecības politiku.
Close cooperation between those responsible for different fields of policy, including digital policy, public health policy, research policy and industrial policy, is necessary in order to have an answer to demographic change and to reap the benefits of ageing.
Tādēļ ir ļoti labi, ka Komisija 2010. gada beigās uzsāka partnerību, kuras temats ir „aktīva un veselīga novecošana”.
It is therefore a good thing that the Commission launched the partnership on ‘active and healthy ageing’ at the end of 2010.
Vai Komisija var norādīt, kas vēl tiks darīts, pēc tam kad ir notikusi apspriešanās un izveidota vadības grupa?
Can the Commission indicate what further steps are to be taken now that a consultation has been held and a steering board set up?
Kāda loma pēc Komisijas domām Eiropas gadā aktīvām vecumdienām un paaudžu solidaritātei ir inovāciju partnerībai?
What role does it see for the innovation partnership in the European Year of Active Ageing and Solidarity between Generations?
Kad Komisija uzsāks otru inovāciju partnerību un, to darot, kā Komisija izmantos pirmo pieredzi un rezultātus, kas gūti pašreizējā inovāciju partnerībā?
When will the Commission launch a second innovation partnership, and in so doing, how will it use the initial experiences and results of the current innovation partnership?
Jautājums jautājumu laikam H-000133/2011
Question for Question Time H-000133/2011
(S&D) Temats: Jaunā TEN-T pamattīkls
(S&D) Subject: The core network of the new TEN-T
Šobrīd TEN-T politikas pārskatīšanas process ir sasniedzis noslēguma fāzi.
The review process of the TEN-T policy has now entered into its final phase.
Tiek sagaidīts, ka Komisijas priekšlikums jaunām TEN-T pamatnostādnēm tiks saņemts līdz 2011. gada vidum.
The submission of a Commission proposal for new TEN-T Guidelines is expected by mid-2011.
Komisija savā dienestu darba dokumentā par TEN-T , kas publicēts 2011. gada janvārī, izklāsta iespējamu plānošanas metodoloģiju jaunajam TEN-T .
In its Staff Working Document on the new TEN-T, published in January 2011, the Commission sets out a possible planning methodology for the new TEN-T.
Tiek plānots, ka turpmākajam TEN-T būs divu slāņu tīkla struktūra, kas sastāvēs no visaptveroša tīkla un pamattīkla.
The future TEN-T is planned to feature a dual layer network structure, comprising a comprehensive network and a core network.
Vai Padome piekrīt ierosinātajai plānošanas metodoloģijai un uzskata to par labu pamatu jaunā TEN-T pamattīkla noteikšanai?
Does the Council support the suggested planning methodology and consider it a good basis for determining the core network of the new TEN-T?
Kādi uzlabojumi pēc Padomes ieskata ir nepieciešami plānošanas metodoloģijai?
What improvements does the Council consider the planning methodology needs?
Jautājums jautājumu laikam H-000134/2011
Question for Question Time H-000134/2011
(ALDE) Temats: Putnu direktīvas un Dzīvotņu direktīvas mērķi
(ALDE) Subject: Objectives of the Birds and Habitats Directives
Eiropa nesasniedza mērķus, kas bija izvirzīti pēdējā bioloģiskās daudzveidības stratēģijā.
Europe failed to achieve the objectives of the last biodiversity strategy.
Tomēr vairākās dalībvalstīs, tostarp Nīderlandē, ir atskanējušas balsis par Putnu direktīvas un Dzīvotņu direktīvas mērķu mazināšanu.
Nonetheless, noises are being made in a number of Member States, including the Netherlands, about watering down the objectives of the Birds and Habitats Directives.
Vai Komisija visā pilnībā tiecas uz Eiropas vides jomas tiesību aktu mērķu sasniegšanu?
Does the Commission intend to fully pursue the objectives of European nature legislation?
Ja jā — kādus pasākumus Komisija veiks, lai panāktu, ka dalībvalstis īsteno Eiropas tiesību aktus vides jomā?
If so, what measures will the Commission be taking to enforce implementation of European nature legislation by the Member States?
Jautājums jautājumu laikam H-000135/2011
Question for Question Time H-000135/2011
(S&D) Temats: EPI izmantošana, īstenojot Eiropas Savienības vides politiku
(S&D) Subject: Use of the EPI in implementation of the European Union's environmental policy
Saskaņā ar vides raksturlielumu indeksu ( EPI — „environmental performance index”) 2010. gadā, ko izstrādāja Jeilas universitātes zinātnieki un ar kuru nosaka valstu valdību vides politikas jomā noteikto mērķu sasniegšanas sekmīgumu, starp labākajām 10 (no 163 valstīm) tikai trīs ir ES dalībvalstis.
In the 2010 environmental performance index (EPI) produced by researchers at Yale University, which benchmarks implementation of environmental policy against national governments’ goals, only three EU Member States figure among the top 10 (out of a total of 163) best performing countries.
Atbilstīgi saviem vides raksturlielumiem viszemāk ierindotās ES dalībvalstis ir Grieķija, Beļģija un Kipra.
The EU countries ranked lowest for their environmental performance are Greece, Belgium and Cyprus.
Bulgārija, Polija, Igaunija un Slovēnija nav īpaši labākas.
Bulgaria, Poland, Estonia and Slovenia did not do much better.
Vai, pieņemot lēmumus vides jomā, Komisija ņem vērā zinātnieku sniegtos vērtējumus?
When taking decisions on environmental matters, does the Commission take into account assessments by scientists?
Ja jā, kādi pasākumi ir veikti, lai valstis, kurām ir grūtības sasniegt vides jomā nospraustos mērķus, saņemtu atbalstu, ko sniedz ekspertu atzinumu un materiālās palīdzības veidā?
If so, what steps have been taken to provide Member States that are finding it difficult to achieve their environment goals with expert assistance and material support?
Jautājums jautājumu laikam H-000136/2011
Question for Question Time H-000136/2011
(S&D) Temats: Veselības aprūpes atšķirības dalībvalstīs
(S&D) Subject: Discrepancies in healthcare in the Member States
ES reģionos un dalībvalstīs veselības aprūpes jomā šobrīd joprojām pastāv lielas atšķirības, un pacientiem netiek nodrošināta līdztiesība attiecībā uz sniegto pakalpojumu kvalitāti un zāļu izmaksu segšanu tādu sarežģītu slimību kā Alcheimera slimības ārstēšanai.
There are still major discrepancies in the regions and Member States of the EU in healthcare services and unequal treatment of patients in terms of access to high-quality services and reimbursement of medication for complex illnesses such as Alzheimer’s.
Vai Komisija plāno veikt pasākumus šajā jautājumā?
Does the Commission intend to take any action in this regard?
Ja tas tā ir, kādus pasākumus tā ieviesīs, lai stimulētu tādu valsts vai reģionu integrētu stratēģiju izveidi, ar kurām būtu paredzēts samazināt atšķirības veselības aprūpes jomā un nodrošināt ES iedzīvotājiem piekļuvi kvalitatīviem veselības aprūpes pakalpojumiem?
If so, what action will it take to promote the formulation of integrated national or regional strategies aimed at reducing inequality in healthcare and ensuring that patients in the EU have access to high-quality healthcare services?
Jautājums jautājumu laikam H-000137/2011
Question for Question Time H-000137/2011
(PPE) Temats: Lauksaimniecības perspektīvas astotajā pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammā
(PPE) Subject: Prospective provision for agriculture in the Eighth Framework Programme for Research and Technological Development
Pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammas ir galvenais Eiropas Savienības instruments pētniecības finansēšanai.
The Framework Programmes for Research and Technological Development are the main means whereby the European Union funds research.
Septītajai pamatprogrammai laikposmam no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim tika piešķirti EUR 32 413 miljoni.
EUR 32.413 million has been allocated to the Seventh Framework Programme, which covers the period from 1 January 2007 to 31 December 2013.
Programmā līdzekļi bija sadalīti pa tēmām, starp kurām viena bija pārtikas produkti, lauksaimniecība un biotehnoloģijas, un pētniecībai šajā jomā tika piešķirta summa EUR 1 935 miljoni.
Funding under the programme is broken down by ‘thematic area’, one of which comprises food, agriculture and fisheries and biotechnology; EUR 1.935 million has been allocated to research in that area.
Ņemot vērā iepriekš minēto, vai Komisija var izklāstīt savu nostāju attiecībā uz turpmāko rīcību, kā arī informēt par nākamajā pamatprogrammā lauksaimniecības nozarei paredzētajām apropriācijām?
In the light of the foregoing, would the Commission outline its approach as regards the action lines and appropriations envisaged for the agricultural sector in the next Framework Programme?
Jautājums jautājumu laikam H-000138/2011
Question for Question Time H-000138/2011
(S&D) Temats: Apple piedāvātais norēķinu pakalpojums nav labvēlīgs plašsaziņas līdzekļu īpašniekiem
(S&D) Subject: Apple's payment service clashes with media owners
Tiešsaistes veikals Apple ir paziņojis par jaunu preses abonēšanas pakalpojumu, kas pieejams AppStore , un prasījis laikrakstu īpašniekiem pārdot izdevumus par vislabāko piedāvāto cenu un par pakalpojumu maksāt Apple 30 % lielu daļu no abonēšanas ienākumiem.
Apple has announced a new newspaper subscription service available at its AppStore, requiring newspaper owners to sell subscriptions for at least the best price offered elsewhere, and to hand Apple 30 per cent of any revenues.
Patlaban izdevēji izstrādā jaunus uzņēmējdarbības modeļus gan drukātajiem izdevumiem, gan digitālajā vidē izdotajiem un tāpēc saskaras ar ievērojamām ieguldījumu izmaksām.
Publishers today are developing new business models both in print and in the digital environment and therefore face heavy investment costs.
Es pārstāvu nelielu dalībvalsti — Igauniju, kur laikrakstu izplatīšana ir samērā mazā apjomā, taču izmaksas par pāreju uz digitālo vidi ir tādas pašas kā nozarē kopumā.
I come from a tiny Member State – Estonia – where newspaper distribution is quite small, but the cost of digital switch-over is the same for the whole sector.
Tāpēc, maksājot Apple tik lielu abonēšanas ienākumu daļu, varētu tikt paceltas cenas, kas ietekmēs patērētājus.
Therefore, sharing such a significant part of the subscription revenue with Apple could result in higher prices to the customers.
Eiropas Savienībai vajadzētu nodrošināt, ka izdevēju rīcībā ir piemērots tiesisks regulējums, saskaņā ar kuru viņi izstrādā savus plašsaziņas līdzekļu piedāvājumus.
The EU should ensure that publishers have the right legislative framework in which to draw up their media offers.
Ar to saistīta PVN nepiemērošana vai tā samazinātas likmes piemērošana gan drukātajiem, gan tiešsaistes laikrakstiem.
This includes ensuring either zero or reduced rates of VAT for both printed and online newspapers.
Turklāt izdevējiem ir sevišķi svarīga brīvība norēķinu sistēmu izvēlē, kā arī tiešas saziņas saglabāšana ar abonentiem.
Moreover, for publishers, the freedom to choose payment systems is paramount, as is maintaining direct contact with their subscribers.
Kā Komisija šajā sakarā rīkosies?
What action will the Commission be taking on this matter?
Jautājums jautājumu laikam H-000139/2011
Question for Question Time H-000139/2011
(Verts/ALE) Temats: Bioloģiskās daudzveidības stratēģija Eiropas Savienībā
(Verts/ALE) Subject: The EU's biodiversity strategy
Vai Komisija var apstiprināt, ka pēc jaunā starptautiskā mērķa pieņemšanas bioloģiskās daudzveidības aizsardzības jomā, kas būtu jāsasniedz līdz 2020. gadam, reformētajā kopējā lauksaimniecības politikā tiks iekļauta saskaņota vides iniciatīvu sistēma, kurā būs ietvertas šādas iniciatīvas:
After the adoption by 2020 of the new international objective of biodiversity protection, can the Commission confirm that the reformed CAP will include a coherent system of environmental incentives, such as:
obligāta vides aspekta iekļaušana pirmajā pīlārā lauku saimniecību līmenī, paredzot tajā virkni labu lauksaimniecības pasākumu, piemēram, augseku un videi draudzīgu infrastruktūru izmantošanu;
a mandatory ecological component for first-pillar holdings, consisting of a set of best practices in terms of agronomy, such as crop rotation and green infrastructures;
konkrēti noteikumi pirmajā pīlārā attiecībā uz lauksaimniekiem, kuri darbojas Natura 2000 teritorijā, un bioloģiskām lauksaimniecībām un ganībām, kā arī intensīvi izmantotām pļavām;
provisions under the first pillar specific to small farmers on Natura 2000 sites, as well as for the upkeep of organic farms and intensively managed pasture and meadow areas;
otrais pīlārs, kurā tiek precīzi noteikti mērķi, kuram tiek piešķirti pietiekami līdzekļi un kurā tiek ietverti efektīvi, brīvprātīgi un daudzgadu plāni tādu lauksaimnieku atbalstam, kas dara vairāk, nekā tikai veic labus pamatpasākumus, un palīdz sasniegt ES mērķus klimata pārmaiņu, bioloģiskās daudzveidības un ūdens apsaimniekošanas jomā?
a second pillar with clear targets and sufficient resources, including workable, voluntary and multiannual support schemes for small farmers who go beyond the basic best practices and contribute to achieving the EU's goals in the areas of climate change, biodiversity and water?
Jautājums jautājumu laikam H-000140/2011
Question for Question Time H-000140/2011
(PPE) Temats: ES lauksaimniecība un starptautiskā tirdzniecība
(PPE) Subject: EU agriculture and international trade
Vai Komisija plāno ņemt vērā viedokļus, ko Parlaments pauda ziņojumā par lauksaimniecību un starptautisko tirdzniecību, ko ar ievērojamu balsu vairākumu pieņēma marta plenārsesijā ( P7_TA(2011)0083 )?
Does the Commission plan to take on board the views expressed by Parliament in its report on agriculture and international trade that was overwhelmingly adopted in plenary in March ( P7_TA(2011)0083 )?
Vai Komisija var atbildēt uz Tirdzniecības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektora vietnieka komentāriem, ka ziņojuma pieņemšana nemazina Komisijas apņēmību pildīt nolīgumu (ar Dienvidu puslodes kopējo tirgu)?
Can the Commission respond to comments made by the Deputy Director-General of DG Trade that the adoption of the report 'doesn't represent a reduction in the Commission's commitment to a deal (with Mercosur)'?
Jautājums jautājumu laikam H-000141/2011
Question for Question Time H-000141/2011
Ņemot vērā globālās enerģētikas drošības pieaugošo nozīmi un neseno avāriju Fukušimas atomelektrostacijā Japānā — vai Komisija var izklāstīt, kādus drošības pasākumus tā ir paredzējusi veikt kopīgi ar Komisiju (to kopējās kompetences jomā), lai samazinātu risku, ko slēpj sevī Eiropas 195 atomelektrostacijas?
Given the increasing importance of global energy security and the recent disaster at the Fukushima nuclear plant in Japan, can the Council outline what safety measures it intends to take in conjunction with the Commission, as an area of shared competence, to mitigate against risks to Europe's 195 nuclear power plants?
Vai Padome var sniegt sīkākus datus par pieteiktajiem „stresa testiem”?
Can the Council provide details of the announced 'stress tests'?
Jautājums jautājumu laikam H-000142/2011
Question for Question Time H-000142/2011
(PPE) Temats: Jauna Vidusjūras stratēģija
(PPE) Subject: New maritime strategy for the Mediterranean
Nepieciešamība izstrādāt jaunu Vidusjūras stratēģiju izriet no 25 iniciatīvu programmas, kas paredzēta kopējas Vidusjūras stratēģijas sagatavošanai, ņemot vērā jaunās problēmas, ko rada procesi, kas šobrīd notiek Vidusjūras piekrastes arābu valstīs.
In view of the new challenges arising from developments in the Mediterranean Arab countries, it is necessary to adopt a maritime strategy as part of the 25-point integrated plan of action for the Mediterranean.
Savienība ir izstrādāju tiesību aktus un stratēģisko pamatu, lai veicinātu jūras akvatorijas ilgtspējīgu izmantošanu, jūras ekosistēmas saudzēšanu un tādu resursu aizsardzību, kuri ir ar jūru saistītās ekonomiskās un sociālās dzīves pamatā.
The EU has drawn up legislation and strategies to promote the sustainable use of the sea, the conservation of maritime eco-systems and the protection of the resources essential for maritime activities of a social and economic nature.
Ņemot to visu vērā, vai Komisija varētu atbildēt uz šādiem jautājumiem:
Will the Commission adopt new maritime policy objectives as part of the new Euro-Mediterranean strategy?
Vai tā ir paredzējusi noteikt jaunus mērķus jūras politikas jomā, īstenojot jauno Eiropas politiku Vidusjūrā?
What progress is being made by EU initiatives in this area, for example with regard to pollution in the Mediterranean?
Kā ar jūru saistītās nozarēs (piemēram, Vidusjūras piesārņojuma jomā) attīstījās Savienības iniciatīvas, kuras tā pieņēma attiecībā uz Vidusjūru?Ar kādiem līdzekļiem var veicināt Vidusjūras reģiona pielāgošanos klimata pārmaiņām un tādu draudu novēršanu, ko rada plūdi, piekrastes erozija un augsnes kvalitātes pieaugoša pasliktināšanās?
What instruments does it have at its disposal to facilitate the adaptation of the Mediterranean area to climate change and avert the serious risks arising from flooding, coastal erosion and further land deterioration?
Kā ar enerģijas pārvadīšanu saistītie projekti, ko realizē Vidusjūrā, atbilst jūras stratēģijai?
How do Mediterranean energy transport policies fit into the maritime strategy?
Kādi ir paredzētie pasākumi un kāds būs sadarbības ar Vidusjūras partneriem raksturs, ņemot vērā nepieciešamību saglabāt kuģniecību un cīņu pret nelegālo migrāciju pa jūras ceļiem?
What measures are being taken and what forms of cooperation with Mediterranean partners are being envisaged with a view to protecting shipping and curbing illegal immigration by sea?
Jautājums jautājumu laikam H-000143/2011
Question for Question Time H-000143/2011
(PPE) Temats: Dalības kritēriji ANO Cilvēktiesību padomē
(PPE) Subject: Criteria for membership in the UN Human Rights Council
ANO Ģenerālā asambleja 2011. gada 1. martā nolēma apturēt Lībijas dalību ANO Cilvēktiesību padomē.
On 1 March 2011, the UN General Assembly decided to suspend Libya’s membership of the UN Human Rights Council.
Tas bija spēcīgs signāls — ne vien pulkvedim Kadafi un viņa režīmam, bet arī tām pasaules valstīm, kurās bieži un plašā apmērā tiek pārkāptas cilvēktiesības.
This was a strong signal, not only to Colonel Gaddafi and his regime, but also to those countries in the world where human rights violations are frequent and widespread.