natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Eiropas Parlamenta deputāti iztaujāja komisāri par Eiropas Komisijas tajā pašā dienā publiskotās komunikācijas „Starptautiskā klimata pārmaiņu politika pēc Kopenhāgenas — starptautisko sarunu stimulēšana ar nekavējošu rīcību” saturu un mērķiem.
The Commissioner was quizzed by the MEPs on the content and the aims of the European Commission's latest communication on climate change talks titled "International Climate Change policy post-Copenhagen - reinvigorating the international negotiations through immediate action".
Jāuzņemas līderība, nezaudējot pacietību
The communication was published on 9 March.
Viņa uzsvēra, ka Kankunā ES jāturpina uzņemties līdera loma, lai panāktu juridiski saistoša nolīguma parakstīšanu.
She said that it was very important that expectations for Cancun are managed carefully, as failure may give a boost to those arguing that no deal is necessary.
Komisāre tomēr norādīja, ka galīgā vienošanās droši vien tiks panākta tikai nākamgad, jo, iespējams, pārējās iesaistītās puses tai vēl joprojām nebūs gatavas.
Ms Hedegaard, a former climate Minister of Denmark said that we need tangible deliverables in Cancun, we must put pressure on US and China and must focus on content not form.
Piesardzība vai neatlaidība?
Another Doha disappointment?
Jo Lainens (Socialisti un demokrāti, Vācija) uzsvēra, ka jāatrod mehānisms informācijas un nostāju apmaiņai, ņemot vērā, ka gan Eiropas Parlamentam, gan Komisijai ir plaši kontakti šajā jomā. „Baidos, ka klimata sarunas piemeklēs tāds pats liktenis kā Dohas sarunas, kur galīgā vienošanās tiek atlikta gadu pēc gada.”
Speaking on behalf of the Socialists and Democrats group Jo Leinen said "we have to find a mechanism that would allow the exchange of information and positions on climate change issues, as both the European Parliament and Commission have wide-ranging contacts and meetings in this area.
Satu Hasi (Zaļo grupa, Somija) savukārt uzstāja, ka ES jānosprauž vēl ambiciozāki mērķi, apņemoties līdz 2020.gadam samazināt nevis 20%, bet gan 30% emisiju.
I am afraid that the climate talks will turn out as Doha trade talks, the final agreement delayed year after year."
Saskaņā ar Kopenhāgenas akordu 55 valstis (tai skaitā ES, ASV, Ķīna, Brazīlija, Indonēzija un Indija) ir oficiāli solījušās samazināt vai ierobežot savas emisijas; šīs valstis rada 78% pasaules izmešu.
For the Green group in the Parliament Satu Hassi (Greens/EFA) said the EU must move beyond its 20% reduction by 2020 goal and aim for 30 percent reduction at least.
Vienošanās nosaka, ka līdz 2012.gadam gadā jāatvēl 30 miljardi dolāru, lai palīdzētu nabadzīgākajam valstīm pielāgoties klimata pārmaiņām; pēc tam — līdz 2020.gadam — šī summa jāpalielina līdz 100 miljardiem.
Finally for the European Conservatives and Reformists Martin Callanan said that in the absence of a deal, unilateral emissions reductions could harm the competitiveness of European economy.
20100305STO70028 Klimats: Parlaments aicina veidot jaunu stratēģiju Komisijas komunikācija ES un klimata pārmaiņas Kopenhāgenas akords
20100305STO70028 Copenhagen focus EP calls for new climate diplomacy 2 Feb Commission on new climate change communication (press release 09/03/2010) Copenhagen Accord
Dabas katastrofas: prasa Solidaritātes fonda reformu un preventīvus pasākumus
Call for use of Solidarity fund for victims of natural disasters
Eiropas Parlaments šodien pieņēma rezolūciju, kurā tas aicina nodrošināt elastīgāku ES Solidaritātes fonda darbību un veikt preventīvas darbības.
EU S.O.S. squad The need to think about reforestation, land use and managing water through dykes are just two things MEPs want governments to take action on in the wake of recent natural disasters.
„Pēdējos gados ir kļuvis skaidrs, ka, visticamāk, arvien biežāk būs jāsaskaras ar problēmām, ko rada plūdi, vētras un citas ekstremālas dabas parādības,” norādīts Parlamenta rezolūcijā. „[…] ieguldījums cīņā pret klimata pārmaiņām ir svarīgs arī tādēļ, lai novērstu katastrofas.”
Floods in Portuguese Madeira and storm Xynthia in Europe this year have claimed scores of lives.
Tālredzīgi pasākumi, pieejamāki līdzekļi
Natural calamities were debated Thursday morning (11 March).
Parlaments aicina dalībvalstis un vietējās iestādes pievērsties „jautājumam par efektīviem preventīviem darbības plāniem”, it īpaši attiecībā uz apmežošanu, zemes izmantojumu (piemēram, piejūras pilsētu apbūvi), ūdens apsaimniekošanu (piemēram, aizsprostu celtniecību) un efektīvu riska pārvaldību.
Recent earthquakes in Chile and Turkey have also brought emergency responses into focus.
Tāpat Parlaments aicina „īstenot visus nepieciešamos pasākumus, lai pēc iespējas ātrāk un elastīgāk nodrošinātu Eiropas Savienības Solidaritātes fonda līdzekļus iespējami lielākā apjomā”.
In the debate and the resolution adopted by the House MEPs expressed their "deepest sympathy" with all the victims.
Rezolūcijā Parlaments arī izsaka kritiku Padomei par to, ka tā bloķē jauno regulu par elastīgāku un iedarbīgāku dabas katastrofu izraisīto problēmu risināšanu, par kuru Parlaments nobalsoja jau 2006.gadā.
As well as the human cost the impact on the environment, tourism, biodiversity were all mentioned in the debate.
Debatēs aicina uz solidaritāti
"Increasingly frequent" storms and floods
„Es aicinu ES būt solidārai un pēc iespējas ātrāk padarīt pieejamus Eiropas Solidaritātes fonda līdzekļus,” šīrīta debatēs teica franču deputāte Elizabete Morēna-Šartjē (Eiropas Tautas partijas grupa).. „Mēs vienmēr sūdzamies, ka Eiropa ir pārāk attālinājusies no iedzīvotājiem — šī ir iespēja pierādīt pretējo.”
What seems clear is that such catastrophes will grow more apparent as the impact of climate change becomes more paramount.
Portugāļu deputāte Edīte Estrela (Sociālisti un demokrāti) teica, ka nekad neaizmirsīšot to cilvēku drosmi un apņēmību, kas zaudēja mājas un īpašumus Madeirā.
As the resolution states: "It has become clear in recent years that problems with floods, storms and other extreme weather phenomena are likely to be increasingly frequent.
Arī viņa uzsvēra: „Madeiras iedzīvotāji paļaujas uz ES solidaritāti.”
Investment in mitigating climate change is important in order to prevent such catastrophes."
„Mūsu pirmajiem vārdiem būtu jābūt līdzjūtības vārdiem,” sacīja portugāļu deputāts Žuau Ferreira (Kreiso grupa). „Taču tūlīt pēc tam mums būtu jāpievēršas kaut kam taustāmākam — finansiālai palīdzībai.”
French MEP Elisabeth Morin-Chartier (EPP) called for the solidarity fund to be used to help victims "we always complain that Europe is too far of our citizens is the opportunity to show them otherwise" she told the House.
Tāpat viņš pasvītroja profilakses lomu.
Condolence but need for tangible help
Nīderlandiešu deputāts Lamberts van Nistelroijs pauda sašutumu: „Ka tas var būt, ka Padome neievēro Parlamenta prasības padarīt elastīgāku Eiropas Solidaritātes fonda darbību?”
Dutch MEP Lambert Van Nistelrooij (EPP) demanded "how is it that the Council (of Ministers) does not follow the Parliament's request to ease the functioning of the European solidarity?"
ES Solidaritātes fonds darbībā
This was echoed by Portuguese Member João Ferreira (GUE/NGL).
Vētra "Klauss" Francijā (2009.g.): 109 miljoni eiro
"Our first words should be words of condolence.
Plūdi Lielbritānijā (2007.g.): 162 miljoni eiro
But then we should turn to something more tangible, financial aid.
Meža ugunsgrēki Grieķijā (2007.g.): 90 miljoni eiro
Prevention should play a very important role".
Lietusgāzes Slovēnijā (2007.g.): 8 miljoni eiro
Others paid tribute to the people affected "I'll never forget the courage and determination shown by those who lose their houses and properties in Madeira.
20100305STO70030 EP rezolūcija Paziņojums presei (angļu val.)
People in Madeira count on the solidarity of the EU" said Portuguese Socialist Edite Estrela.
Komisijas paziņojums par Kopienas pieeja dabas un cilvēka izraisīto katastrofu novēršanai ES Solidaritātes fonds
20100305STO70030 Motion for a resolution A Community approach on the prevention of natural and man-made disasters The EU Solidarity Fund
Plenārsesija 10 punktos
Some things we learned from the March Strasbourg session
Komisijas priekšsēdētājs Žozē Manuels Barrozu atbild uz deputātu jautājumiem.
Cypriot MEP Ioannis Kasoulides preparing to quiz EC president José Manuel Barroso during question time Listening in?
Parlamenta darbs ir nopietns, taču kādreiz var arī pasmieties.
The EP is more than the sum of its committees and, like any other place of business, needs its office grapevine to function smoothly Debates on foreign affairs and International Women's Day marked the March sitting of the European Parliament in Strasbourg.
Saulriets kādā Strasbūras gaitenī.
MEPs also voted to give unemployed workers in Germany and Lithuania financial help and backed a jobs and growth strategy for the next decade.
ES Augstā pārstāve Ketrīna Eštone ieklausās deputātu ieteikumos.
MEPs supported EU aid for those affected by natural disasters.
Eiropas Parlamenta šogad atzīmēja Starptautisko sieviešu dienu, aicinot uz cīņu pret vardarbību.
The EP marked the annual day for victims of terrorism on Thursday.
Plenārsēžu zāle kā uz delnas.
99th International Women's Day
Kipras deputāts Joannis Kasulidess gatavojas nopratināt Eiropas Komisijas priekšsēdētāju Žozē Manuelu Barrozu.
MEPs marked the 99th International Women's Day on 8 March with a series of events in Strasbourg.
Kņada pie plenārsēžu zāles.
Stopping violence against women was the focus this year.
Marta plenārsesija Strasbūrā sākās ar Starptautisko sieviešu dienu un beidzās ar Eiropas Terorisma upuru piemiņas dienu.
Gaza conflict: implementing the Goldstone recommendations
Starptautiskajai sieviešu dienai.
MEPs debate EU foreign policy with Catherine Ashton
Šogad Parlaments to atzīmē, vēršot uzmanību uz vardarbību pret sievietēm un pasākumiem, kas veicami tās izskaušanai.
In a keynote foreign policy debate with the EU's High Representative for Foreign Affairs, Catherine Ashton, many MEPs called on all member states and Lady Ashton to work together to form a more effective foreign policy.
ES dalībvalstīm labāk un ātrāk jāpiemēro ES noteikumi par iekšējo tirgu, savukārt Komisijai jāuzlabo tirgus pārraudzība, lai nodrošinātu patērētāju drošību.
MEPs want Parliament to use its budgetary power and democratic right to scrutinise these policies, including funding for the EU external action service.
Gazas konflikts un cilvēktiesības.
An internal market that protects customers
Ar nelielu balsu vairākumu Parlaments apstiprināja rezolūciju, kas aicina īstenot polemiskajā Goldstouna ziņojumā par Gazas konfliktu 2009.gadā iekļautos ieteikumus un veikt neatkarīgu izmeklēšanu par iespējamajiem cilvēktiesību pārkāpumiem Gazas konflikta laikā.
Members want to set up a special consumer watchdog in each member state to look closely at the implementation of the EU's internal market.
Viltotas somas un nelegāli mūzikas faili.
Fight against the fakers
Parlaments draud saukt Komisiju un ES Padomi tiesas priekšā, ja deputāti netiks pienācīgi iesaistīti starptautiskajās sarunās par viltošanas novēršanas tirdzniecības nolīgumu.
MEPs are threatening to bring a case before the Court of Justice against the European Commission and Council of Ministers if MEPs are not properly included in international negotiations on the anti-counterfeiting agreement.
Trešdien notika garas debates par ES ārējo un drošības politiku ar Lēdiju Eštoni.
Jobs and growth with EU2020
Eiropas Parlaments pieņēma rezolūciju par ES stratēģiju 2020.gadam, kam jākoncentrējas uz bezdarba samazināšanu un labāku ekonomikas politiku koordināciju.
MEPs backed the EU2020 strategy to reduce unemployment, better co-ordinate economic policies and beef up economic governance with binding rules.
20100305STO70031 8.-11.marta plenārsesija: dosjē EuroparlTV Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs Ježijs Buzeks
20100305STO70031 Plenary focus EuroparlTV EP President Jerzy Buzek
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100226FCS69663 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100226FCS69663 0 NOT XML V0//EN
Nepieciešama augstākas kvalitātes informācija par recepšu zālēm
Better leaflets for prescription medicines
Recepšu zālēm nepieciešamas skaidrākas instrukcijas ©BELGA_Photoalto_Eric Audras Vai atceraties, ko jūsu īsās tikšanās laikā ārsts jums stāstīja par izrakstītajām zālēm?
Packets of pills Do you remember everything the doctor said during your short encounter about the medicine prescribed for you?
Visticamāk, ka nē.
Probably not.
Nopērkot zāles, jums rodas daudz jautājumu un pamācība uz tiem īsti neatbild.
You've got questions and the leaflet with the medication doesn't help much.
5. martā Eiropas Parlamentā organizētā seminārā deputāti sprieda, kā uzlabot recepšu zāļu instrukcijas un par to, ka šai informācijai būtu jābūt pieejamai internetā.
New rules currently under discussion aim to give citizens access to high-quality information on prescription medicines in a non-promotional way via the internet and health-related publications.
Ierosinātās regulas mērķis ir ļaut pilsoņiem piekļūt augstas kvalitātes informācijai par recepšu zālēm.
Information would not be communicated via radio and TV.
Šīs informācija nebūtu zāļu reklāma un tā tiktu komunicēta tikai caur noteiktiem komunikācijas kanāliem, kā piemēram, internets un ar veselību saistītas publikācijas.
In a workshop on 4 March, MEPs and experts discussed how best to improve the information contained with prescription medicines and how to bring it all to the internet.
Informācijas bukleti
Information leaflets
Profesors Teo Reinors (Līdsas universitāte, Apvienotā Karaliste) teica, ka "30-50% cilvēki, kam zāles jālieto ilgtermiņā, nelieto tās saskaņā ar instrukcijām."
"Package leaflets should be less comprehensive; they have to be easier to read for patients," according to Dr Frank Ulrich Montgomery from the Standing Committee of European Doctors.
Viņš arī uzsvēra: "Lielāko daļu zāļu cilvēki lieto mājās, līdz ar to viņiem nepieciešama pieeja informācijai par zālēm."
"Leaflets and the summary should be available on the internet."
Lai informācija būtu kvalitatīva, to ir jānodod analīzei starptautiskajām vai vietējām aģentūrām.
If we want quality information, we also need time for international or national agencies to analyse it," he said.
Informācija internetā
Internet has an increasing role
Tālākie soļi
What's next
Balsojums par recepšu medikamentiem ENVI komitejā paredzēts 2010. gada 21. jūnijā, apspriešanai plenārsesijā ziņojums plānots septembrī.
The Environment Committee will vote on prescription medicine in June and the plenary vote is scheduled for September.
Tiesību akti par recepšu medikamentiem ir daļa no šī gada pavasarī Eiropas Parlamentā apspriestajiem ziņojumiem par farmācijas jomu.
Legislation on prescription medicines is part of a package on pharmaceuticals.
Citas tēmas, kas iekļautas t.s. "farmācijas paketē" skar viltotas zāles un medikamentu drošības uzraudzību.
The other topics are fake medicines and monitoring of drugs.
20100305STO70032 EK priekšlikumi (EN) Semināra darba kārtība (EN)
20100305STO70032 Proposed new rules Environment and public health committee
Intervija: Anna Rosbaha par „plastmasas zupu” okeānā
"Plastic soup" sea pollution highlighted by Anna Rosbach
Tā nav zinātniskā fantastika, bet gan realitāte — šāds veidojums ir izpleties Klusajā okeānā.
In fact, it already exists in the Pacific Ocean and a recent Parliamentary report by Danish MEP Anna Rosbach (EFD) has thrown light on this disturbing and growing problem.
Kādēļ šis jautājums ir būtisks?
We began by asking why these issues are important to her.
Ziniet, manā skatījumā ūdens ir vissvarīgākā lieta.
You know, for me, water is the most important thing.
Bez ūdens uz Zemes nebūtu dzīvības.
Without water, there would be no life on earth.
Ja mēs ūdeni pārāk piesārņosim, tad mums būs nopietnas problēmas.
And if we pollute the water too much, we'll have serious problems.
Vai jūs, lūdzu, varētu nedaudz sīkāk paskaidrot, kas īsti ir šī „plastmasas zupa”?
Can you explain this "plastic soup"?
Liela daļa „plastmasas zupas” ir klāta ar ķīniešu un japāņu zīmēm un burtiem.
A huge amount of plastic soup is actually wearing Chinese and Japanese signs and letters.
Diemžēl daudzi no šiem priekšmetiem nāk arī no Eiropas.
Unfortunately, a lot of these things come from Europe as well.
Plastmasas zupa ir gan Atlantijas, gan Klusajā okeānā.
We have plastic soup in the Atlantic Ocean, and we have plastic soup in the Pacific.
Cik liela tā ir?
How big is it?
Būtu jāveido jauna rūpniecības nozare!
You should start a new kind of industry retrieving the plastic!
Nevar paķert parastu zvejas laivu ar domu: „Labs ir, ņemšu trali un kaut ko te savākšu”.
You cannot just take a normal fishing boat and say: "OK, I'll trawl around and just do some harvesting".
Plastmasas pudele dzeramajam ūdenim ir izgatavota no pilnīgi cita veida plastmasas nekā eļļas tvertne vai mājsaimniecības priekšmeti.
This is because the plastic bottle for drinking water is made out of a totally different kind of plastic than a can of oil or the kind you have in your household.
Jāapzinās, ka tā ir rūpniecības nozare un kaut kas, ar ko tu kā privātpersona vari pelnīt iztiku.
It's a problem to be aware of and it is an industry and something you can make a living out of as a private person.
Tātad nākamais solis arī būtu atrast piegādes uzņēmumus, kas spētu to pārvērst par jaunu sākumu.
The next step is to find supply companies who are able to turn this into a new beginning.
Zupa droši vien ir arī ļoti kaitīga zivīm?
Presumably, this is also damaging fish?
Tas tiesa — tāpat arī okeāna zīdītājiem, maziem vaļiem; daudzi dzīvnieki slīkst!
It is - and ocean mammals, small whales, a lot of animals are actually drowning!
Saka, ka pat haizivis slīkst, jo ja haizivs, piemēram, ir sapinusies zvejas tīklā, tad tā nevar pakustēties.
And they say that even sharks are drowning because if a shark is stuck in a fishing net, for instance, it can't move.
Un ja haizivs nevar pakustēties, tad tā nevar paelpot.
And if sharks cannot move, they cannot breathe.
Ir briesmīgi, ko visu tikai nevar var atrast roņos, delfīnos un citos dzīvniekos — piemēram, plastmasas rotaļlietas.
It is insane that you find seals and dolphins and those kinds of animals with plastic toys inside them.
Tas ir ļoti skumji.
It's very sad actually.
Vai tādas valstis kā Ķīna un ASV apzinās šo problēmu?
Are countries like China and the US aware of the problem?
Es nezinu, kā to pateikt angliski — varbūt „prom no acīm, prom no prāta”.
I don't know the expression in English - something like "out of sight of mind".
Un kā ir ar veciem zvejas tīkliem?
And what about old fishing nets?
Es dzirdēju, ka kāds dāņu zvejnieks bijis ļoti aizkaitināts par visiem pārpalikušajiem tīkliem, jo nezinājis, kur tos likt.
I heard about a Danish fisherman who was very annoyed about all the nets that he had left-over and didn't really know where to put them.
Viņš izdomāja, kā tos saplēst mazos gabaliņos un izmantot otrreiz.
It is an area where it's nearly impossible not to bring pollution into it.
Tie pārvētīsies par jauniem tīkliem.
And you have the Finnish paper industry, which has been going on for more than 100 years.
Viņš pieteica patentu un uzsāka milzu biznesu.
To make paper you need quite a lot of chemicals.
Gada laikā viņš kļuva par miljonāru!
It's the same in Sweden.
Vai cilvēkiem būtu jāuzņemas atbildība?
We asked her whether people should take responsibility.
Ja sākam ar atbildību pašu ģimenē, tad to ir daudz vieglāk izdarīt nekā visas valsts mērogā.
If you start to be responsible yourself in your own family, that makes it so much easier than for a whole country.
20100305STO70033 Ziņojums Anna Rosbaha
20100305STO70033 Report Baltic Sea strategy Anna Rosbach MEP
-//EP//TEXT REPORT A7-2010-0009 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT REPORT A7-2010-0009 0 NOT XML V0//EN
Otrdien, 2010. gada 16. martā, plkst.
Date of next meeting
· 2010. gada 18. janvārī PV – PE439.080v01-00
· 18 January 2010 PV – PE439.080v01-00
· 2010. gada 27.–28. janvārī PV – PE438.502v01-00
· 27-28 January 2010 PV – PE438.502v01-00
Eiropas Ārējās darbības dienests — regula, ar ko groza Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību
European External Action Service: Regulation amending the Conditions of Employment of Other Servants of the European Communities
Leģislatīvo pilnvaru deleģēšana
Power of legislative delegation
+ Ilgtermiņa uzturēšanās vīzas un brīdinājumi Šengenas Informācijas sistēmā — 2009/0025(CNS)
+ Long stay visas and alerts in the Schengen Information System - 2009/0025(CNS)
Kopīgas debates (11.–15. punkts)
Joint debate (items 11 to 15)
· Grozījumu iesniegšanas termiņš: 2010. gada 1. martā plkst.
· Deadline for tabling amendments : 1 March 2010, 12.00
· 2010. gada 23. martā, plkst.
· 23 March 2010, 9.00 - 18.30 (Brussels)
Viedokļu apmaiņa ar paplašināšanās un kaimiņattiecību politikas komisāru Štefan Füle par Komisijas viedokli jautājumā par Islandes pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā
Exchange of views with Štefan Füle, Commissioner for Enlargement and European Neighbourhood Policy, on the Commission opinion on Iceland's application for membership of the European Union
Strasbūra Pirmdiena, 2010. gada 8. marts Ceturtdiena, 2010. gada 11. marts DARBA KĀRTĪBA Trešdiena, 2010. gada 10. marts 17:48 Atsevišķi balsojumi - Balsojumi pa daļām - Balsojumi pēc saraksta
Strasbourg Monday, 8 March 2010 Thursday, 11 March 2010 AGENDA Wednesday, 10 March 2010 17:53 Separate votes - Split votes - Roll-call votes
Lietuva un Vācija saņems Globalizācijas pielāgošanas fonda atbalstu
Globalisation fund: Parliament backs aid to Germany and Lithuania
Trīs tūkstoši atlaistu darbinieku Lietuvā un Vācijā saņems netiešu palīdzību 7,6 miljonu eiro apmērā no Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda, kas domāts atlaisto darbinieku apmācībām, individuālās uzņēmējdarbības uzsākšanai un profesionālajai orientācijai.
Three thousand former car, refrigerator and construction workers in Germany and Lithuania will get €7.6 million in EU globalisation adjustment fund aid for training, self-employment and job guidance after Parliament gave the green light on Tuesday.
Līdzekļu piešķiršanu šodien Strasbūrā atbalstīja Eiropas Parlaments.
The plans were adopted by the Council in Ministers on Monday.
Pirmdien, 8.martā, plānu atbalstīja arī ES dalībvalstu ministri.
Between December 2008 and March 2009 2,476 workers lost their jobs at the Karmann car manufacturing group (Wilhelm Karman GmbH and Karmann-Rheine GmbH & Co.KG).
Lietuvas celtnieki
Lithuania: former construction workers and Snaigė employees
Laikā no 2008.gada oktobra līdz 2009.gada jūlijam darbu zaudēja 1612 nodarbināto 128 būvkonstrukcijas uzņēmumos.
A total of 1,612 people lost their jobs at 128 building firms in Lithuania between October 2008 and July 2009.
No viņiem 806 ir tiesīgi saņemt Globalizācijas pielāgošanas fonda (EGF) atbalstu.
Of these, 806 will be eligible for EU help.
Laikā no 2008.gada decembra līdz 2009.gada maijam 651 persona Lietuvā, kas iepriekš strādāja ledusskapju ražotāja AB Snaigė un tā divu piegādātāju uzņēmumos UAB Jugos kabeliai un UAB Hoda, zaudēja darbu.
A total of 651 people lost their jobs at refrigerator manufacturer AB Snaigė and two of its suppliers, UAB Jugos kabeliai and UAB Hoda between December 2008 and May 2009.
No tiem 480 ir tiesīgi saņemt atbalstu 397 175 eiro apmērā.
Of these, 480 will be eligible for help.
ES tirgus daļa pasaulē saražoto auto ziņā 2008.gadā samazinājās no 32,1% līdz 25,8%.
These measures are expected to cost €397,175, of which Lithuania has applied for €258,163 from the EU fund.
Tajā pašā laikposmā Brazīlijas, Krievijas un Ķīnas daļa pieauga no 8,9% līdz 21,2%.
To finance the EGF support, money will be transferred from the European Social Fund's budget.
Vācijas pieprasījums ir balstīts uz noteikumu, kas paredz atbalstu, ja "lieki" kļuvuši vismaz 500 darbinieki četru mēnešu laikposmā kādā ES dalībvalsts uzņēmumā.
Transferring money from other budget lines is the normal way of funding payments through the European Globalisation Adjustment Fund.