natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Paturot prātā iepriekš teikto, vai Komisija grasās rīkoties tā, lai aizsargātu šos darba ņēmējus un izbeigtu sociālo dempingu, lai nepieļautu, ka tos ekspluatē daži mafijas kontrolēti uzņēmumi, kas darbojas ES mērogā, nevis ļaujot dalībvalstīm šos darba ņēmējus pasludināt ārpus likuma?
With this in mind, does the Commission intend to do anything to protect these workers and stop social dumping in ways that do not allow Member States to make the workers themselves illegal rather than outlawing the exploitation of those workers by certain mafia companies operating at EU level?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000324/2011
Question for oral answer O-000324/2011
ECR grupas vārdā Temats: Trešais enerģētikas tiesību aktu kopums un princips par trešo personu pieeju
on behalf of the ECR Group Subject: Third Energy Package and the principle of third-party access (TPA)
Trešais enerģētikas jomas liberalizācijas tiesību aktu kopums veido pamatu konkurētspējīgam enerģētikas tirgum ES.
The third energy liberalisation package provides a basis for a competitive energy market in the EU.
Tomēr Krievijas Federācijas un Krievijas monopoluzņēmuma Gazprom pārstāvji nesen ir vairākkārtīgi aicinājuši reformēt minētā trešā tiesību aktu kopuma principus un jo īpaši atcelt principu par trešo personu pieeju gāzes pārvades infrastruktūrai.
Recently, however, representatives of the Russian Federation and the Russian monopolist Gazprom have been repeating an appeal for the principles of the third package to be reformed, particularly for the principle of ‘third-party access’ (TPA) to the gas transmission infrastructure to be repealed.
Šādu viedokli atbalsta dažu ES dalībvalstu galvaspilsētās.
These opinions have met with understanding in some EU Member States’ capitals.
Tas jo īpaši nozīmē principa par trešo personu pieeju nepiemērošanu South Stream gāzes vadam.
Specifically, this involves withdrawal of the principle of third-party access to the South Stream pipeline.
Attiecībā uz Krievijas Federācijas kampaņu pret trešā enerģētikas tiesību aktu kopuma noteikumiem ir saņemtas ziņas par iespējamu Eiropas Savienības un Krievijas Federācijas vienošanos, ar kuru saskaņā minētā tiesību aktu kopuma noteikumi nebūtu saistoši attiecībā uz Krievijas gāzes eksporta cauruļvadiem.
With reference to the Russian Federation’s campaign against the provisions of the third liberalisation package, there have been reports of an agreement being proposed between the European Union and the Russian Federation, under which the aforementioned package’s rules would not be binding with regard to Russian gas export pipelines.
Tas būtu starptautisks nolīgums, kam ir augstāks spēks nekā Eiropas tiesībām.
This would be an international agreement above European law.
Apspriešanās par šo jautājumu ir reģistrēta Francijas un Krievijas 2011. gada novembra ekonomikas sarunu protokolā.
The consultations on this topic were noted in the protocol of the economic negotiations between France and Russia dated November 2011.
Vai taisnība, ka ES un Krievijas enerģētikas sarunu laikā Komisijai tika iesniegts nolīguma projekts?
Is it true that the Commission was presented with a draft agreement during EU Russia energy talks?
Vai taisnība, ka nolīguma projektu ir izstrādājusi Krievijas valdība?
Is it true that the draft agreement was drawn up by the Russian Government?
Vai Komisija plāno mainīt trešā enerģētikas jomas liberalizācijas tiesību aktu kopuma noteikumus?
Does the Commission intend to change the provisions of the third liberalisation package in the energy sector?
Vai Komisija plāno piekrist prasībām par South Stream izlēgšanu no trešā enerģētikas tiesību aktu kopuma noteikumiem, tostarp attiecībā uz principu par trešo personu pieeju?
Is the Commission intending to accede to the demands for South Stream to be excluded from the rules of the third energy package, including the third-party access principle (TPA)?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000325/2011
Question for oral answer O-000325/2011
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja komitejas vārdā Temats: Eiropas Zemes novērošanas programmas (GMES) nākotne
on behalf of the Committee on Industry, Research and Energy Subject: Future of GMES
Komisija 30. novembrī pieņēma paziņojumu par Eiropas Zemes novērošanas programmu ( GMES ) un tās darbību (sākot ar 2014. gadu).
On 30 November the Commission adopted a Communication on the European Earth monitoring programme (GMES) and its operations (from 2014 onwards).
Kāpēc Komisija nolēma par GMES programmu pieņemt paziņojumu, nevis regulas priekšlikumu, kā to bija paredzējusi savā 2010. gada darba programmā?
Why did the Commission decide to adopt a Communication on the future of the GMES programme and not a proposal for a regulation, as announced in the Commission Work Programme 2010?
Kāpēc Komisija ierosināja finansēt GMES programmu ārpus daudzgadu finanšu shēmas (DFS)?
Why did the Commission propose to finance the GMES programme outside the Multiannual Financial Framework (MFF)?
Kad Komisija iesniegs likumdošanas priekšlikumu par GMES programmas turpmāko finansēšanu un pārvaldību, ņemot vērā, ka pašreizējais regulējums (Regula (ES) Nr. 911/2010) attiecas tikai uz sākotnējo darbību un zaudēs spēku 2013. gada beigās?
When will the Commission submit a legislative proposal on the future funding and governance of the GMES programme, bearing in mind that the current regulation (Regulation (EU) No 911/2010) only covers initial operations and will expire by the end of 2013?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000326/2011
Question for oral answer O-000326/2011
Verts/ALE grupas vārdā Temats: Trešo valstu tiesību aktu eksteritoriālā ietekme un ES datu aizsardzības tiesību akti
on behalf of the Verts/ALE Group Subject: Extraterritorial impact of third-country legislation and EU data protection laws
Trešo valstu tiesību aktiem var būt eksteritoriāla ietekme, kas tiešā veidā ietekmē uzņēmumus un pilsoņus ES teritorijā.
Third-country legislation may have an extraterritorial impact, directly affecting companies and citizens within EU territory.
Tādā veidā Medicare Act , FATCA , FISA un Patriot Act pieprasa Eiropā uzglabātus personas datus iesniegt ASV varas iestādēm.
Thus the Medicare Act, FATCA, FISA and the Patriot Act require the submission of personal data stored in Europe to the US authorities.
Vai Komisija uzskata, ka trešo valstu tiesību akti, piemēram, šie iepriekš minētie ASV tiesību akti, var praksē būt augstāki nekā attiecīgie ES datu aizsardzības tiesību akti un tiesības un garantijas, ko tie sniedz pilsoņiem un uzņēmumiem?
Does the Commission consider that third-country legislation, like these examples of US legislation, can effectively overrule relevant EU data protection legislation and the rights and guarantees it provides for citizens and businesses?
Vai Komisija ir informēta par kādiem citiem piemēriem, kad trešo valstu tiesību aktiem ir eksteritoriāla ietekme, kas ir pretrunā ar attiecīgajiem ES datu aizsardzības tiesību aktiem un ar tiem saistītajām tiesībām?
Is the Commission aware of any other examples of third-country legislation with extraterritorial impact that conflicts with relevant EU data protection legislation and related rights?
Vai Komisija uzskata, ka personas datu nodošana trešām valstīm, kā pieprasīts minētajos ASV tiesību aktu piemēros, ir attiecīgo ES datu aizsardzības tiesību aktu pārkāpums?
Does the Commission consider that transferring personal data to third countries, as required in the above mentioned examples of US legislation, constitutes a violation of relevant EU data protection legislation?
Kādus tūlītējus pasākumus Komisija veiks, lai risinātu šos jautājumus ar attiecīgajām ASV varas iestādēm, un ko Komisija darīs, lai aizsargātu un pārstāvētu ES pilsoņu un ES reģistrētu uzņēmumu intereses?
What immediate action will the Commission take to address these issues with relevant US authorities, and what will the Commission do to protect and represent the interests of EU citizens and EU-based companies?
Kādus tūlītējus pasākumus Komisija veiks, lai nodrošinātu, ka ES datu aizsardzības noteikumi tiek efektīvi īstenoti un ka trešo valstu tiesību akti nav augstāki kā ES tiesību akti, tādējādi anulējot to sniegtās tiesības un garantijas?
What immediate action will the Commission take to ensure that EU data protection rules are effectively enforced and that third-country legislation does not take precedence over EU legislation, thereby nullifying the rights and guarantees provided by it?
Uzsverot atbalstu cīņai pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un krāpšanu nodokļu jomā, vai Komisijai nebūtu jāmudina ASV, lai tās konsultējas ar valstīm, nevis pieprasa uzņēmumiem sniegt personu datus?
While stressing support for the fight against tax evasion and avoidance, should the Commission not urge the US to address states, rather than require companies to hand over personal data?
Vai Komisija piekrīt tam — ja ASV akceptējusi automātisko informācijas apmaiņu, ko paredz ES Uzkrājumu nodokļa direktīva un kas būtu jāpaplašina attiecībā uz citiem ienākumu veidiem, FATCA piemērošana Eiropas Savienībai kļūtu lieka?
Would the Commission agree that acceptance by the USA of automatic information exchange as enshrined in the EU Savings Tax Directive – to be extended to other forms of income – would make the application of FATCA to the EU redundant?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000327/2011
Question for oral answer O-000327/2011
Transporta un tūrisma komiteja komitejas vārdā Temats: Efektīva cīņa ar jūras pirātisma problēmu
on behalf of the Committee on Transport and Tourism Subject: Facing effectively the challenge of maritime piracy
Eiropas Parlaments 2009. gada 26. novembra rezolūcijā jau pievērsās jūras pirātisma problēmai un atbalstīja politisku risinājumu pirātisma problēmai pie Somālijas krastiem.
The European Parliament addressed the problem of maritime piracy in its resolution of 26 November 2009 and advocated a political solution to the problem of piracy off the Somali coast.
Kopš tā laika pirātisma draudi Indijas okeānā strauji palielinājušies, kļūstot par apdraudējumu reģiona stabilitātei, pasaules tirdzniecībai un visu veidu jūras transportam un kuģniecībai, ieskaitot zvejas kuģiem.
Since then, the threat of piracy in the Indian Ocean has increased rapidly, becoming a danger to regional stability, world trade and all forms of maritime transport and shipping, including fishing vessels.
Ņemot to vērā, vai Padome var atbildēt uz šādiem jautājumiem:
Against that background, can the Council answer the following questions:
Kādi pasākumi ir veikti vai tiek plānoti, lai:
What measures have been taken or are being planned:
– risinātu problēmu cēloņus pirātu izcelsmes valstīs;
– to address the land-based causes of the problem in the countries of origin of pirates,
– panāktu to 450-600 jūrnieku atbrīvošanu, kuri pašlaik ir pirātu gūstā;
– to secure the release of the 450-600 seafarers currently held hostage by pirates,
– izstrādātu saskaņotu ES pieeju jautājumam par sertificēta bruņota personāla izmantošanu uz kuģiem?
– to develop a harmonised EU approach to the issue of the use of certified armed personnel on board vessels?
Kādi ir plāni attiecībā uz ES NAVFOR misiju „Atalanta” , it īpaši nodrošinot efektīvu ES reakciju uz jūras pirātismu un ņemot vērā, ka iesaistīto kuģu skaits ir samazinājies no vairāk nekā 35 kuģiem 2009. gadā līdz tikai 10 kuģiem 2011. gadā?
What are the plans for the EU-NAVFOR Atalanta mission, in particular as regards ensuring the effectiveness of the EU’s response to maritime piracy, bearing in mind that the number of ships involved has shrunk from over 35 in 2009 to only 10 in 2011?
Kādi pasākumi būtu jāveic starptautiskā līmenī, it īpaši ANO un Starptautiskās jūrniecības organizācijas pārraudzībā, lai veicinātu starptautisko sadarbību cīņā pret jūras pirātismu?
What action should be taken at international level, in particular under the auspices of the UN and the International Maritime Organisation, to enhance international cooperation in the fight against maritime piracy?
Kādi pasākumi ir veikti, lai nodrošinātu, ka ES dalībvalstu banku kontos iemaksātā izpirkuma maksa varētu tikt izsekota un konfiscēta?
What measures have been taken to ensure that ransom monies paid into bank accounts in EU Member States can be traced and confiscated?
Kā Padome pārliecinās trešās valstis veikt līdzvērtīgus pasākumus, lai pirātu saņemto izpirkuma maksu vairs nevarētu iemaksāt bankas kontos šajās valstīs?
How will the Council convince third countries to take equivalent measures so that piracy ransom monies can no longer be paid into bank accounts in those countries?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000328/2011
Question for oral answer O-000328/2011
Kopš tā laika pirātisma draudi Indijas okeānā strauji palielinājušies, tādējādi kļūstot par bīstamu apdraudējumu reģiona stabilitātei, pasaules tirdzniecībai un visu veidu jūras transportam un kuģniecībai, tajā skaitā zvejas kuģiem.
Since then, the threat of piracy in the Indian Ocean has increased rapidly, becoming a danger to regional stability, world trade and all forms of maritime transport and shipping, including fishing vessels.
Šajā sakarībā lūdzu Komisiju atbildēt uz turpmāk minētajiem jautājumiem:
Against that background, can the Commission answer the following questions:
Kādi pasākumi ir veikti vai tiek plānoti:
What measures have been taken or are being planned:
- lai risinātu problēmu cēloņus pirātu izcelsmes valstīs;
– to address the land-based causes of the problem in the countries of origin of pirates,
- lai panāktu to 450-600 jūrnieku atbrīvošanu, kuri pašlaik ir pirātu gūstā;
– to secure the release of the 450-600 seafarers currently held hostage by pirates,
- attiecībā uz saskaņotu ES pieeju jautājumam par sertificēta bruņota personāla izmantošanu uz kuģiem?
– to develop a harmonised EU approach to the issue of the use of certified armed personnel on board vessels?
Kādi ir plāni attiecībā uz ES NAVFOR misijas „Atalanta” nākotni, it īpaši nodrošinot efektīvu ES reakciju uz jūras pirātismu un ņemot vērā, ka iesaistīto kuģu skaits ir samazinājies no vairāk nekā 35 kuģiem 2009. gadā līdz tikai 10 kuģiem 2011. gadā?
What are the plans for the EU-NAVFOR Atalanta mission, in particular as regards ensuring the effectiveness of the EU’s response to maritime piracy, bearing in mind that the number of ships involved has shrunk from over 35 in 2009 to only 10 in 2011?
Kādi pasākumi būtu jāveic starptautiskā līmenī, it īpaši ANO un Starptautiskajā jūrniecības organizācijā, lai veicinātu starptautisku sadarbību cīņā pret jūras pirātismu?
What action should be taken at international level, in particular under the auspices of the UN and the International Maritime Organisation, to enhance international cooperation in the fight against maritime piracy?
Kādi pasākumi ir veikti, lai nodrošinātu ES dalībvalstu banku kontos iemaksātās izpirkuma maksas izsekojamību un konfiscēšanu?
What measures have been taken to ensure that ransom monies paid into bank accounts in EU Member States can be traced and confiscated?
Kā Komisija pārliecinās trešās valstis veikt līdzvērtīgus pasākumus, lai pirātu saņemto izpirkuma maksu turpmāk vairs nevarētu iemaksāt bankas kontos trešās valstīs?
How will the Commission convince third countries to take equivalent measures so that piracy ransom monies can no longer be paid into bank accounts in those countries?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000329/2011
Question for oral answer O-000329/2011
ALDE grupas vārdā Temats: Migrantu stāvoklis Grieķijā
on behalf of the ALDE Group Subject: The situation of migrants in Greece
Patvēruma meklētāju jautājums Grieķijā rada bažas jau sen.
Concerns about the asylum situation in Greece are longstanding.
Šī valsts sastāv no salām, kurām ir grūti kontrolējamas robežas, tādējādi piesaistot daudz migrantu un patvēruma meklētāju.
The country is made up of islands with borders which are difficult to control, attracting a lot of migrants and asylum seekers.
Tai trūkst labas patvēruma meklētāju uzņemšanas un apstrādes sistēmas (2011. gada janvārī Eiropas Cilvēktiesību tiesa atzina Grieķiju par vainīgu patvēruma meklētāju un nelegālo migrantu turēšanā degradējošos apstākļos), un šī valsts pašlaik saskaras ar ekonomiskām problēmām.
It lacks a functioning asylum reception and processing system (in January 2011, the European Court of Human Rights found Greece guilty of hosting asylum seekers and irregular migrants in degrading conditions) and is currently facing economic problems.
2010. gada beigās Grieķijas iestādes apņēmās īstenot plašu patvēruma un migrācijas politikas reformu un pieņēma valsts plānu patvēruma un migrācijas pārvaldes jomā.
At the end of 2010 the Greek authorities committed to implement a vast reform of their asylum and migration policies and adopted a National Plan on Asylum and Migration Management.
Kā liecina Komisijas Grieķijas darba grupas izstrādātais pirmā ceturkšņa ziņojums (17. novembris), ar šo plānu ir gūti zināmi sasniegumi, cita starpā izveidota patvēruma pieteikumu izskatīšanas nodaļa, palielināts patvēruma pieteikumu apstiprinājumu skaits, kā arī darbu uzsākusi iestāde, kas ir atbildīga par iebraukušo migrantu pārraudzību.
According to the first quarterly report from the Commission Task Force for Greece (17 November), some progress has been achieved under the plan, which includes the creation of a support unit for asylum requests, an increased number of favourable answers to asylum requests, and the setting in place of an authority responsible for the oversight of migrants when they arrive.
Tomēr ar to nepietiek.
But more is needed.
Tādas NVO kā „Ārsti bez robežām” un „Human Rights Watch” ziņo, ka patvēruma meklētāju aizturēšanas centros Evrosas reģionā, kas atrodas pie Turcijas robežas, joprojām ir ļoti smaga humanitārā situācija.
The humanitarian situation in detention centres in the Evros region, on the border with Turkey, is still very bad according to NGOs like Médecins Sans Frontières and Human Rights Watch and to the Commission.
Migrantiem un patvēruma meklētājiem joprojām ir jāuzturas standartiem neatbilstošos apstākļos, un nepavadītiem migrantu bērniem tiek sniegta niecīga palīdzība vai tā netiek sniegta vispār.
Migrants and asylum seekers continue to be detained in substandard conditions and there is little or no assistance to unaccompanied migrant children.
Šie apstākļi visdrīzāk neuzlabosies, ņemot vērā, ka Grieķijā katru dienu ierodas aptuveni 400 jauni patvēruma meklētāji, daudzi no viņiem bez jebkādiem personu apliecinošiem dokumentiem, kas stāvokli sarežģī vēl vairāk.
This state of play is not likely to improve as Greece now sees the arrival of around 400 people every day, many of them without any identification documents, which makes the situation even more complicated.
Lai arī Komisija Grieķijai ir piešķīrusi finansējumu, piemēram, migrantu centru būvniecība atpaliek no grafika un prasa ilgāku laiku, nekā paredzēts.
While the Commission has made funding available for Athens, the construction of centres for migrants, for example, is behind schedule and taking longer than expected.
Šķiet, ka Grieķijas iestādēm ir grūtības izmantot Eiropas Savienības līdzekļus, kas paredzēti to patvēruma sistēmas uzlabošanai.
The Greek authorities seem to have problems in absorbing the European funds earmarked for improving their asylum system.
Kā Padome paredz rīkoties, lai nodrošinātu, ka Grieķijas iestādes izmanto tiem piešķirtos līdzekļus, tos izlieto pienācīgi un ātri uzlabo humanitāro situāciju Evrosas aizturēšanas centros?
What does the Council intend to do to ensure that the Greek authorities use the resources that have been made available to them, spend the resources appropriately and rapidly remedy the humanitarian situation in detention centres in Evros?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000330/2011
Question for oral answer O-000330/2011
Lai arī Komisija Grieķijai ir piešķīrusi finansējumu, tomēr, piemēram, migrantu centru būvniecība atpaliek no grafika un prasa ilgāku laiku, nekā paredzēts.
While the Commission has made funding available for Athens, the construction of centres for migrants, for example, is behind schedule and taking longer than expected.
Kā Komisija paredz rīkoties, lai nodrošinātu, ka Grieķijas iestādes izmanto tiem piešķirtos līdzekļus, tos izlieto pienācīgi un ātri uzlabo humanitāro situāciju Evrosas aizturēšanas centros?
What does the Commission intend to do to ensure that the Greek authorities use the resources that have been made available to them, spend the resources appropriately and rapidly remedy the humanitarian situation in detention centres in Evros?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000331/2011
Question for oral answer O-000331/2011
Lietuvas Republika ir daudznacionāla valsts, kuras atsevišķos reģionos dzīvo galvenokārt mazākumtautību pārstāvji.
Lithuania is a multi-ethnic state, in some regions of which indigenous minorities form the majority of the population.
Lietuvā oficiālos dokumentos ir aizliegts izmantot vārdu un uzvārdu oriģinālrakstību, kā arī administratīvo iestāžu saziņā izmantot valodu, kas nav lietuviešu valoda, un par šāda aizlieguma neievērošanu ir paredzēts naudassods.
Lithuania does not allow forenames and surnames to be written in the minority-language form (the original-language form) on official documents or any language other than Lithuanian to be used in administrative matters, with non-compliance punishable by a fine.
Jau vairākus gadus Lietuvas Valsts valodas inspekcija piemēro naudassodu tām privātpersonām, uzņēmumiem un ievēlētajiem pārstāvjiem, kas izmanto divvalodīgus informācijas stendus apgabalos, kuros lielākā daļa pastāvīgo iedzīvotāju — dažviet pat līdz 80 % — ir poļu mazākumtautības pārstāvji.
For some years the Lithuanian State Language Inspectorate has been imposing fines on individuals, companies and local authorities for using bilingual signs in places where the indigenous Polish minority accounts for the majority of the population – up to 80% in some areas.
Šie pasākumi ir diskriminējoši un pretrunā Līgumam par Eiropas Savienības darbību (10. pants), Eiropas Savienības Pamattiesību hartai (21. un 22. pants) un Eiropas Padomes Mazākumtautību aizsardzības pamatkonvencijai (4., 5., 6., 10., 11., 12., 13., 14., 16. un 22. pants), kā arī tie ir absolūti pretrunā Eiropas reģionālo un mazākumtautību valodu hartai.
These are instances of discrimination, in contravention of Article 10 of the Treaty on the Functioning of the European Union, Articles 21 and 22 of the EU Charter of Fundamental Rights and Articles 4, 5, 6, 10, 11, 12, 13, 14, 16 and 22 of the Council of Europe’s Framework Convention for the Protection of National Minorities, and in flagrant breach of the European Charter for Regional or Minority Languages.
Kādus pasākumus Komisija kā Līgumu izpildes uzraudzības iestāde plāno veikt šajā sakarībā, izmantojot pilnvaras, kas tai piešķirtas Līguma par Eiropas Savienības darbību 258. pantā?
What action does the Commission, as guardian of the Treaties, plan to take, in accordance with the powers assigned to it under Article 258 of the Treaty on the Functioning of the European Union?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000332/2011
Question for oral answer O-000332/2011
PPE grupas vārdā Temats: Muitas kodeksa modernizācija un nepreferenciālu izcelsmes noteikumu saraksta ieviešana
on behalf of the PPE Group Subject: Modernisation of Customs Code and introduction of list of non-preferential rules of origin
Patlaban preču izcelsme tiek noteikta, pamatojoties uz Kopienu Muitas kodeksa (Padomes Regula (EEK) Nr. 2913/92) 24. pantā ierakstīto principu, saskaņā ar kuru izcelsmes valsts precēm, kuru ražošanā iesaistīta vairāk nekā viena valsts, ir tā, kurā šim nolūkam apgādātā ražotavā notikusi pēdējā būtiskā ekonomiski pamatotā pārstrāde vai apstrāde, kas beidzas ar jauna produkta saražošanu vai ir svarīga tā ražošanas stadija.
Currently the origin of goods is determined by the principle enshrined in Article 24 of the Community Customs Code (Council Regulation (EEC) No 2913/92), according to which goods whose production involved more than one country are deemed to originate in the country where they underwent their last substantial, economically justified processing or working in an undertaking equipped for that purpose and resulting in the manufacture of a new product or representing an important stage of manufacture.