natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Bulgārijas parlamenta lēmums slēgt Neatkarīgo Īpašās izlūkošanas kontroles biroju nozīmē to, ka Bulgārijā vairs nav nevienas leģitīmas sistēmas, kas uzraudzītu, kā Bulgārijas Slepenais dienests izmanto sarunu noklausīšanos.
The decision by the Bulgarian Parliament to close the Independent Bureau for the Control of Special Intelligence Measures means that in Bulgaria there is no longer any legitimate supervision of the use of wiretapping by the Bulgarian Secret Service.
Tā rezultātā tikai 2 % no sarunu ierakstiem tiek izmantoti kā pierādījumi tiesā, savukārt pārējais tiek saglabāts ilgāk nekā tas tiesiski atļauts un izmantots politiskiem mērķiem.
As a result, only 2% of the tapes containing recorded material are used as evidence in court, while the rest are kept for longer than legally permitted and exploited for political purposes.
Ir zināmi arī citi neseni gadījumi, kad personas datu aizsardzība ir tikusi apdraudēta citās ES dalībvalstīs, jo īpaši saistībā ar policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās.
There have been other recent cases in which the right to protection of personal data has been at stake in other EU Member States, particularly in connection with police and judicial cooperation in criminal matters.
Ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 8. pantu, Līguma par Eiropas Savienības darbību 16. pantu, Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, Eiropas Padomes Konvenciju Nr. 108 un Direktīvu 95/46/EK par personas datu aizsardzību, vai Komisija plāno:
Having regard to Article 8 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union, Article 16 of the Treaty on the Functioning of the European Union, the European Convention on Human Rights, Council of Europe Convention 108 and Directive 95/46/EC on the protection of personal data, does the Commission intend:
- veikt pasākumus, lai pieprasītu visu nepieciešamo informāciju par Bulgārijas valdības veiktajām noklausīšanās darbībām, lai pārbaudītu to likumību un atbilstību valsts un ES tiesību aktiem par datu aizsardzību, tostarp atbilstību Eiropas Savienības Pamattiesību hartas un Direktīvas 95/46/EK prasībām?
- to take steps to request all necessary information on the wiretapping activities conducted by the Bulgarian Government in order to verify their legality and compliance with national and EU law on data protection, including the Charter of Fundamental Rights and Directive 95/46/EC?
- izstrādāt jaunus, efektīvākus tiesību aktus par datu aizsardzību, pamatojoties uz Direktīvu 95/46/EK, lai uzlabotu ES pilsoņu personas datu aizsardzību, tostarp saistībā ar policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, tādējādi cenšoties izveidot stingrus kopējus Eiropas standartus datu aizsardzībai un novēršot turpmāku ļaunprātīgu varas izmantošanu un cilvēktiesību pārkāpumus?
- to draw up new, more effective data protection legislation, based on Directive 95/46/EC, to improve the level of protection of personal data afforded to EU citizens, including in the framework of police and judicial cooperation in criminal matters, in an effort to establish stringent common European standards for data protection and prevent future misuses of power and breaches of human rights?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000029/2011
Question for oral answer O-000029/2011
ECR grupas vārdā Temats: Donavas reģionam paredzētās ES stratēģijas īstenošana
on behalf of the ECR Group Subject: Implementation of the EU Strategy for the Danube Region
Eiropadome 2009. gada 18. un 19. jūnijā aicināja Komisiju līdz 2010. gada beigām izstrādāt Donavas reģionam paredzētu ES stratēģiju.
The European Council of 18 and 19 June 2009 called on the Commission to draw up an EU Strategy for the Danube Region by the end of 2010.
Komisija 8. decembrī publiskoja paziņojumu ar nosaukumu „Eiropas stratēģija Donavas reģionam” (COM(2010)0715) un tam pievienoto rīcības plānu, kurā ierosināti četri pīlāri, ar kuriem galvenā uzmanība tiks pievērsta 11 prioritārajam jomām.
On 8 December the Commission published the Communication ‘European Union Strategy for Danube Region’ (COM(2010)0715) and the accompanying Action Plan, which proposes four pillars that will focus on 11 Priority Areas.
Donavas reģionam paredzētās stratēģijas izstrādāšanas gaitā Eiropas Parlaments bija iesaistīts kā pastāvīgs un uzticams partneris un turpinās tāds būt arī stratēģijas īstenošanas procesā.
During the development of the EU Danube Strategy the European Parliament was a constant and trustful partner and it will continue to be during implementation of the strategy.
Donavas reģionam ir ļoti nozīmīga loma ES kohēzijas politikas dažādās programmās, kā arī programmās, kuras tiek īstenotas saistībā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku, un politiku, kas paredzēta iespējamām pievienošanās kandidātvalstīm.
The Danube region is an important crossover point between the EU’s Cohesion Policy programmes, programmes for countries covered by the European Neighbourhood Policy and potential candidates for accession.
Tā ir joma, kurā var attīstīt uzlabotas sinerģijas starp dažādām ES politikām — kohēzijas, transporta, tūrisma, lauksaimniecības, zivsaimniecības, ekonomikas un sociālās attīstības, enerģētikas, vides, paplašināšanās un kaimiņattiecību politiku.
It therefore represents an area where enhanced synergies between different EU policies can be developed: cohesion, transport, tourism, agriculture, fisheries, economic and social development, energy, environment, enlargement and neighbourhood policy.
Donava ir visgarākā upe ES un otrā garākā Eiropā, kas 2857 km garumā šķērso 10 valstu teritorijas no Švarcvaldes līdz Melnajai jūrai.
The Danube is the longest river in the EU and the second longest in Europe, crossing ten countries over its 2 857 km from the Black Forest to the Black Sea.
Ar Reinas un Donavas Transeiropas ūdensceļu (Eiropas transporta koridors VII) ir paredzēts tiešs savienojums starp Ziemeļjūru un Melno jūru (Roterdama–Sulina, 3500 km).
The Rhine–Danube trans-European waterway (Pan-European transport corridor VII) provides a direct link between the North Sea and the Black Sea (Rotterdam–Sulina, 3 500 km).
Donavas baseinā dzīvo vairāk nekā 160 miljoni cilvēku, un 75 miljoni cilvēku dzīvo reģionos, kas atrodas tieši upes krastos.
Over 160 million people live in the Danube basin and around 75 million live in the regions directly alongside the river.
Donavas delta (6000km 2 ) kopš 1991. gada ir UNESCO pasaules mantojuma teritorija un mājvieta 70 % no sārto pelikānu, balto vaļu un storu populācijas.
Also, the Danube delta (6 000 km 2 ) has been a Unesco world heritage site since 1991 – home to 70 % of the world’s population of white pelicans, belugas and sturgeons.
Ņemot vērā Donavas reģiona nozīmīgumu, ir nepieciešams, lai minētā stratēģija tiktu īstenota jau tagad, un labklājības nodrošināšanas nolūkā garantētu noturīgu attīstību, darbavietu radīšanu un drošību šajā teritorijā un ļautu visiem pilsoņiem gūt labumu no tā.
In view of the importance of the Danube region, it is necessary that the Strategy should now be implemented and, in order to bring prosperity, deliver sustainable development, job creation and security in the area, enabling all citizens to benefit from it.
Vai Komisija, ņemot vērā šīs stratēģijas nozīmīgumu, var precizēt, kā tā nodrošinās Donavas reģionam paredzētās ES stratēģijas īstenošanu un kāds būs tās īstenošanas pārvaldības modelis?
In view of the importance of this strategy, would the Commission detail how it will ensure the implementation of the EU Danube Strategy and what will be the governance model for its implementation?
Kā Donavas reģionam paredzētās stratēģijas īstenošana ietekmēs citas politikas jomas, piemēram, ES paplašināšanās politiku un kaimiņattiecību politiku?
What impact will the Danube Strategy have on other policy areas, such as the EU Enlargement and Neighbourhood Policy?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000030/2011
Question for oral answer O-000030/2011
Temats: Padomes oficiālā nostāja attiecībā uz romu izraidīšanu no Francijas
Subject: Official position of the Council regarding the expulsion of Roma from France
Francijas lēmums izraidīt no šīs valsts teritorijas romu tautības ES pilsoņus no Rumānijas un Bulgārijas mudināja Eiropas Parlamentu steidzami reaģēt, un 2010. gada 9. septembra rezolūcijā ( P7_TA(2010)0312 ) Parlaments “pauž dziļas bažas par ... pasākumiem, ar kuriem paredzēta viņu izraidīšana, un attiecīgi mudina (Francijas) iestādes nekavējoties pārtraukt romu jebkādu izraidīšanu, vienlaicīgi aicinot Komisiju, Padomi un dalībvalstis iejaukties, izvirzot šādu pašu prasību”.
The decision by France to expel from its territory Roma EU citizens from Romania and Bulgaria has prompted an immediate response by the European Parliament which, in its resolution ( P7_TA(2010)0312 ) of 9 September 2010, ‘expresses its deep concern at the measures ... providing for their expulsion’ and accordingly urges (the French) authorities immediately to suspend all expulsions of Roma, at the same time calling on the Commission, the Council and the Member States to intervene with the same request’.
Uzstājoties Komisijas vārdā, par tiesiskuma, pamattiesību un pilsonības jautājumiem atbildīgā komisāre Viviane Reding sniedza paziņojumu, kurā bija iekļauti šādi apsvērumi: “Diskriminācija etniskās vai nacionālās izcelsmes dēļ Eiropā nav pieļaujama.
Speaking on behalf of the Commission, Viviane Reding, Commissioner for Justice, Fundamental Rights and Citizenship, issued a statement which included the following observations: ‘Discrimination on the basis of ethnic origin or race has no place in Europe.
Kāds ir Padomes viedoklis konkrēti šajā jautājumā?
What view does the Council take of this particular issue?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000031/2011
Question for oral answer O-000031/2011
S&D grupas vārdā Temats: Nacionālā algas un pensijas noteikšanas mehānisma ievērošana
on behalf of the S&D Group Subject: Respect of national wage and retirement-setting mechanisms
Pagājušā gada decembrī Komisija, sadarbojoties ar SVF, noslēdza Saprašanās memorandu ar Īrijas valdību, piemērojot īpašas politiskās saistības, lai no Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisma būtu pieejami aizdevumi trim mēnešiem.
In December last year, the Commission, in association with the IMF, concluded a Memorandum of Understanding with the Irish Government applying specific policy obligations for access to loans from the European Financial Stability Mechanism/European Financial Stability Facility on a rolling three-month basis.
Cita starpā tiek paredzētas šādas saistības:
Amongst those obligations are:
1. samazināt likumā noteikto minimālo algu un
1. the reduction of the legal minimum wage, and
2. pārskatīt Īrijā izveidoto darba koplīgumu sistēmu, kura aizsargā mazāk atalgotas personas no ekspluatācijas.
2. a review of the established system of collective pay agreements in Ireland which protects the low-paid from exploitation.
Turklāt gada izaugsmes pētījumā ( AGS ), kuru Komisija pieņēma 12. janvārī, šī pieeja kļūst par vispārēju noteikumu.
Moreover in the Annual Growth Survey (AGS), adopted by the Commission on 12 January, this approach becomes the general rule.
Ņemot vērā LESD 152. panta noteikumus, kas ievēro sociālo partneru autonomiju, un LESD 153. panta 5. punktu, kurā tiek nepārprotami izslēgta ES darbība algu jomā — kāds juridiskais pamats līgumos atļauj Komisijai šādi iejaukties nacionālā algas un pensijas noteikšanas mehānismā?
Given the provision of Article 152 of TFEU which respects the autonomy of the social partners, and Article 153(5) of the TFEU which expressly excludes EU action in the field of pay, what legal base in the Treaties authorises the Commission to interfere in national wage and retirement-setting mechanisms in this manner?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000032/2011
Question for oral answer O-000032/2011
Šajā kontekstā ir izrādījies, ka ļoti efektīvas dažādu invaliditāti izraisošu slimību ārstēšanā ir hematopoētiskās (asiņu) cilmes šūnas, un pašreiz tiek veikti daudzi klīniskie izmēģinājumi.
In this context, hematopoietic (blood) stem cells have been proved to be very effective in treating several disabling diseases, and a large number of clinical trials are currently in progress.
Atšķirībā no citu cilmes šūnu iegūšanas nabassaites asiņu cilmes šūnu iegūšana neizraisa sāpes ne mātei, ne bērnam, turklāt tādā veidā tiek nodrošināts svarīgs jaunu, nediferencētu cilmes šūnu ieguves avots.
The collection of umbilical cord blood stem cells, unlike other stem cells, is painless for mother and child and also offers an important source of young, undifferentiated stem cells.
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000033/2011
Question for oral answer O-000033/2011
Temats: Jauniešiem paredzēta Eiropas Savienības oficiālās dienasgrāmatas publikācija - domas, apziņas un reliģijas brīvības principa pārkāpums
Subject: Publication of the official European Union diary for young people - violation of the principle of freedom of thought, conscience and religion
Komisija nesen ir izdevusi vairāk nekā trīs miljonus Eiropas dienasgrāmatas eksemplāru, kuros katrā ir 51 lappuse ar informāciju par Eiropas Savienību.
The Commission recently produced over three million copies of the Europa Diary , which includes 51 pages of information on the European Union.
Dienasgrāmata ir jau izplatīta vairāk nekā 21 000 skolu kā Komisijas veltījums skolēniem.
This diary has already been distributed to over 21 000 schools, to be presented to the students as a gift from the Commission.
Šim projektam ir iztērēti apmēram EUR 5 000 000.
Some EUR 5 million was spent on producing the diary.
Tieši ņemot vērā nepārtrauktās ziņas par kristiešu vajāšanām, atstumšanu, atentātiem pret kristiešiem visā pasaulē, Eiropas Savienībai ir jāpievērš lielāka uzmanība tam, lai ievērotu savu iedzīvotāju reliģisko brīvību un atzītu attiecīgos svētkus, jo tāda attieksme ir katras demokrātiskas sistēmas pamatā.
Particularly in view of the continual stream of reports of incidents of persecution, ghettoisation and violence against Christians throughout the world, the European Union has a responsibility to pay closer attention to ensuring its citizens' religious freedom is upheld and their respective religious festivals are acknowledged, which is a basic principle of any democratic system.
Turklāt 2011. gada 12. janvārī Komisijas preses dienests paziņoja, ka neplāno atsaukt jau izplatītos eksemplārus.
Moreover, on 12 January 2011 the Commission's press service announced that it had no intention of withdrawing copies of the diary which had already been distributed.
Ņemot vērā visu iepriekš minēto:
In view of the foregoing,
Kāds ir pamatojums neatsaukt jau izplatītos eksemplārus?
Why does the Commission not intend to withdraw the copies of the diary that have already been distributed?
Vai Komisija uzskata, ka šāds dienasgrāmatas saturs nav pretrunā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 10. pantam par reliģijas brīvību un 21. un 22. pantam, kas aizliedz diskrimināciju, pamatojoties uz reliģiju, un no Savienības puses paredz ievērot Eiropas iedzīvotāju reliģiju un kultūru daudzveidību?
Does the Commission consider that the contents of the diary are compatible with the provisions of Article 10 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union, on freedom of religion, and Articles 21 and 22 of the same Convention, which prohibit discrimination on the ground of religion and enshrine the principle that the European Union must respect the religious and cultural diversity of European citizens?
Kādi objektīvie kritēriji tika ņemti vērā minētās dienasgrāmatas sagatavošanā?
What objective criteria governed the drafting of the Europa Diary ?
Vai Komisija plāno nākotnē šādu izdevumu pārbaudi, uzņemoties atbildību par to, lai tie atbilstu Eiropas Savienības pamatvērtībām un pamattiesībām?
Does the Commission intend to check the content of such diaries in future and to take responsibility for ensuring that they are consistent with the European Union's values and fundamental rights?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000034/2011
Question for oral answer O-000034/2011
PPE grupas vārdā Temats: Kanādas vīzu režīms attiecībā uz Čehijas, Rumānijas un Bulgārijas pilsoņiem
on behalf of the PPE Group Subject: Canadian visa requirement for Czech, Romanian and Bulgarian citizens
Pašreizējā situācija saistībā ar Kanādas vīzu režīmu attiecībā uz Čehijas, Rumānijas un Bulgārijas pilsoņiem apdraud ES kopējo vīzu politiku, kura pamatojas uz savstarpīguma principu un ir paredzēta visu ES pilsoņu pārvietošanās brīvības veicināšanai.
The current state of affairs concerning the Canadian visa requirement for Czech, Romanian and Bulgarian citizens is undermining the EU’s common visa policy, which is based on reciprocity and is meant to promote freedom of movement for all EU citizens.
Nevajadzētu būt šaubām, ka šajā jautājumā Komisija aizstāv ES pilsoņu un ES dalībvalstu intereses.
There should be no doubt that in this matter the Commission stands on the side of EU citizens and the EU Member States.
Ja tā nenotiek, ir pamatotas bažas, ka ES kopējā vīzu politika varētu izrādīties nenozīmīga.
If that is not the case, we fear that the EU’s common visa policy would be rendered meaningless.
Tāpēc mēs mudinām Komisiju aktīvāk iesaistīties procesā, lai atjaunotu un nodrošinātu vīzu savstarpīgumu.
We therefore urge the Commission to step up its involvement with the aim of restoring and securing visa reciprocity.
Komisijai ir attiecīgās pilnvaras, ņemot vērā tās atbildību par ES kopējo vīzu politiku un tās spēju īstenot efektīvu rīcību.
The Commission has a mandate by virtue of its responsibility for the EU’s common visa policy and its ability to take effective action.
Kā Komisija vērtē līdzšinējās ES pieejas efektivitāti šajā jautājumā?
How does the Commission assess the effectiveness of the EU's approach to the issue thus far?
Kāda ir Komisijas nostāja attiecībā uz Kanādas centieniem atcelt vīzu prasību atbilstīgi vairākiem nosacījumiem, piemēram, Kanādas patvēruma sistēmas reforma, patvēruma meklētāju skaita samazinājums vai minoritāšu integrācijas politika attiecīgajā ES dalībvalstī?
What is the Commission's position on Canada's efforts to make the lifting of the visa requirement contingent on a number of conditions, such as the reform of the Canadian asylum system, a decrease in the number of asylum seekers, or minority integration policies in an EU Member State?
Vai Komisija šajā sakarībā uzskata par pietiekamu Kanādas solījumu vienīgi pārskatīt tās patvēruma politiku?
In that connection, does the Commission regard Canada’s promise merely to carry out a review of its asylum policy as sufficient?
Vai Komisija ir paredzējusi palielināt spiedienu uz Kanādu, lai panāktu praktisku pasākumu veikšanu vīzu režīma atcelšanai?
Does the Commission intend to increase the pressure on Canada to take practical steps to lift the visa requirement?
Ja ir, kādus līdzekļus Komisija izmantos, lai sasniegtu šo mērķi, jo īpaši saistībā ar Kanādas īstenotās faktu vākšanas misijas Čehijā gaidāmajiem rezultātiem?
If so, what means will the Commission employ to achieve this goal, not least in the context of the expected results of the Canadian fact-finding mission to the Czech Republic?
Kādus konkrētus pasākumus Komisija veiks, lai īstenotu 2010. gada ES un Kanādas augstākā līmeņa sanāksmes paziņojumu, kurā pausta apņemšanās atrisināt tos jautājumus, kas kavē bezvīzu režīma piemērošanu visiem ES pilsoņiem?
What concrete steps will the Commission take to implement the EU-Canada Summit Statement of 2010 which includes a commitment to resolve the remaining issues blocking visa-free travel for all EU citizens?
Kādus pasākumus Komisija patlaban veic, lai izskaustu iemeslus, kuru dēļ iedzīvotāji izceļo, tādus kā attieksme pret romu minoritātēm Eiropas Savienībā?
What is the Commission doing to address push factors, such as the treatment of Roma minorities in the European Union?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000035/2011
Question for oral answer O-000035/2011
ALDE grupas vārdā Temats: Komisijas ekspertu grupu programmas pārskatīšana, līdzsvarota pārstāvība un pārredzamība
on behalf of the ALDE Group Subject: Revision of the framework for Commission expert groups and balanced representation and transparency
Komisija nesen pārskatīja programmu par Komisijas ekspertu grupu darbību (SEC(2010)1360) un (C(2010)7649).
The Commission recently revised its framework governing the Commission’s expert groups (SEC(2010)1360 and C(2010)7649).
LES 9. pantā noteikts, ka „Savienība ievēro pilsoņu vienlīdzības principu, pret ikvienu paužot vienlīdzīgu attieksmi savās iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās”, un Eiropas Ombuda Eiropas administratīvās prakses kodeksā norādīts, ka „pieņemot lēmumus, ierēdņiem jānodrošina, lai starp privātpersonu un vispārējām sabiedrības interesēm būtu taisnīgs līdzsvars”.
Article 9 TEU states that ‘the Union shall observe the principle of the equality of its citizens, who shall receive equal attention from its institutions, bodies, offices and agencies’, and the European Ombudsman’s European Code of Administrative Behaviour states that ‘when taking decisions, the official shall respect the fair balance between the interests of private persons and the general public interest’.
Pašlaik ļoti daudzu ekspertu grupu sastāvs liecina par tendenci dot priekšroku lielo uzņēmumu interesēm.
Currently a large number of expert groups have a biased composition in favour of the private sector, and especially the largest companies.
Vai Komisija neuzskata, ka šāda situācija liecina par to, ka nav obligāti saņemt rūpīgi apsvērtu padomu?
Does the Commission agree that this suggests that getting balanced advice is not obligatory?
Ja tā nav, vai Komisija var paskaidrot, kāpēc?
If not, please explain?
Piemēram, ja par kādu personu ir zināms, ka tā strādā organizācijā, kura ir īpaši ieinteresēta konkrētajā politikas jomā, un šī persona ir izraudzīta par padomdevēju, tad tās dalība vienkārši nav jāapstiprina.
For this last category, what specific action is the Commission planning to take to avoid any kind of conflict of interests?
Kāpēc Komisija šo lielisko likumu nav ieviesusi visos ģenerāldirektorātos?
In particular, does the Commission intend to apply DG Sanco’s guidelines?
Pārredzamība saskaņā ar LES 1. un 11. pantu ir ES lēmumu pieņemšanas iestāžu pamatprincips, turklāt LESD 15. pantā sabiedrībai ir piešķirtas tiesības piekļūt dokumentiem.
Transparency is a core principle for the institutions in EU decision-making, according to Article 1 TEU and Article 11 TEU along with Article 15 TFEU, giving the public the right of access to documents.
Vai Komisija šajā sakarībā izveidos ērti lietojamu tīmekļa vietni, kurā tiks publicēti visi uzaicinājumi pieteikt dalību, norādītas visas pašreizējās ekspertu grupas, iekļaujot dalībnieku pilnu sarakstu, kā arī tiks publicēti visi sēžu protokoli?
Is the Commission therefore intending to establish a user-friendly website on which all public calls for applications will be published, all existing expert groups with their full membership enclosed, and all minutes made available to the public?
Ja atbilde ir „jā”, kā un kad tas tiks izdarīts?
If so, how and when?
Ja atbilde ir „nē”, vai Komisija var paskaidrot, kāpēc?
If not, please explain?
Kāpēc pirms galīgā lēmuma pieņemšanas Komisija neapspriedās ar Parlamentu par programmas pārskatīšanu, ņemot vērā, ka pārredzamība ir jautājums, kas kļuvis kopīgs gan Komisijai, gan Parlamentam?
Why has the Commission not consulted the EP before taking final decisions on the revision of the framework, as transparency has become an issue of common concern to both the Commission and the EP?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000036/2011
Question for oral answer O-000036/2011
PPE grupas vārdā Temats: Eiropas apgādes ar retzemju elementiem nodrošināšana
on behalf of the PPE Group Subject: Securing Europe's supply of rare earth elements