natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pirmkārt, šī krāsu kodēšanas sistēma tika radīta pusfabrikātiem Anglijā, un tas nozīmē, ka tā neder pamata pārtikas produktiem,
First, this colour coding system was created for ready-made meals in England and that means that it does not function for basic food.
Varu sniegt dažus piemērus : Coca Cola light , kura ir izgatavota, cukura vietā izmantojot saldinātājus, tiktu pie zaļa punkta, jo tajā nav cukura, bet dabiskai sulai, kurai nav pievienots cukurs, tiktu sarkans brīdinājuma punkts dēļ tās dabiskā cukura satura.
For example because Coke Light is made with sweeteners instead of sugar, it would get a green light for sugar because it contains none, while natural fruit juice with no added sugar, would get a red light because of its natural sugar content.
Tāpat satiksmes gaismas nespēj atšķirt sviestu no margarīna ar pazeminātu tauku saturu — abi ir sarkani, jo satur diezgan daudz tauku.
Also, the traffic light can not distinguish between butter and half-fat margarine, everything is red because it contains a lot of fat.
Tās piešķirtu sarkanus brīdinājuma punktus ļoti veselīgiem produktiem, piemēram, riekstiem, kuros ir daudz minerālvielu un vitamīnu.
It would give a red light to healthy products like nuts that are full of minerals and vitamins.
Tāpat mūsu pieredze ar Anglijas sistēmu liecina, ka ražotāji bieži vien cenšas pārformulēt savus produktus, lai iegūtu labākas „satiksmes gaismas”.
Another reason is that we have the UK experience where producers tend to reformulate their products to have better traffic lights.
Vai arī tie aizstāj cukuru ar saldinātajiem, tātad mākslīgām sastāvdaļām, vai sāli ar nātrija glutamīnu — tas tiešām nav veselīgi.
Or they substitute sugar with sweeteners, which means artificial ingredients, or salt with sodium glutamines, which is not really healthy.
Tā ir patērētāja krāpšana.
It is cheating the consumer.
Uzturvērtības tabula, kas informē par kaloriju un cukura vai tauku daudzumu, uz daudzu pārtikas produktu iepakojuma jau ir atrodama.
The nutrition table giving the kcal and levels of sugar and fat is already on many food packages.
Līdz šim ražotāji vai tirgotāji pārtiku marķējuši brīvprātīgi, kas nozīmē, ka uzrādītie dati nav saskanīgi.
Up to now labelling has been voluntary by producers or retailers and that means it is not consistent.
Uz iepakojuma vari rakstīt visu, ko vien vēlies.
You can write whatever you want.
Tagad mēs pārtikas norādes padarīsim par obligātām un izlasāmām.
Now we make it mandatory and legible.
Ļoti bieži problēmas rada tieši salasāmība.
Very often the problem is with legibility.
Tā, piemēram, izejvielu saraksts ir obligāts jau šodien, taču vairumā gadījumā to nav iespējams izlasīt, jo tas nav salasāmi uzdrukāts.
For example a list of ingredients is already mandatory, but in most cases you can't read it because it is not printed in legible way.
Iepakojuma aizmugurē atradīsies obligāta uzturvērtības tabula, kurā būs uzskaitītas svarīgākās sastāvdaļas uz 100 gramiem vai mililitriem produkta; tādējādi būs iespējams salīdzināt produktus uz vietas lielveikalā.
There will also be a mandatory nutrition box on the back of packs where you can find the most important nutrients per 100 grams or 100 ml so that you can compare the products directly in the supermarket.
Iepakojuma priekšpusē būs obligāti jāuzrāda enerģijas daudzums kalorijās; šīs norādes uz iepakojuma vienmēr atradīsies vienā un tajā pašā vietā, uzrakstītas ar lieliem burtiem.
And on the front of pack, mandatory labelling of energy quantities in calories, which will be always in the same place on the package in a large font.
Problēma kopumā ir tā, ka patērētāji nelasa informāciju uz iepakojuma, tādēļ mēs patērētāju mazliet gribam uz to uzvedināt.
The problem in general is that consumers nowadays don't read the information on packages, so we want to lead them to start doing that.
Kādu vēl labumu patērētājiem nesīs jaunie noteikumi?
What other benefits does the new legislation bring for consumers?
Tā saukto pārtikas atdarinājumu iepakojuma priekšpusē būs papildu norādes.
You will also have extra labelling on the front of pack of so-called food imitation products.
Tirgū ir aizvien vairāk pārtikas atdarinājumu, piemēram, siers, kas izgatavots no dārzeņu taukiem un izskatās un garšo kā siers, taču nav siers.
There are more and more of this type of product on the market, cheese that is made of vegetable fat and tastes and looks like cheese but isn't cheese.
Patērētājam ir tiesības zināt, ko viņš pērk.
The consumer has the right to know what they are buying.
Kad, jūsuprāt, šie noteikumu stāsies spēkā?
When do you expect the new rules to become reality?
20100618STO76328 EP prasa skaidras uzturvērtības norādes Ziņojums par pārtikas produktu informāciju patērētājiem Renāte Zommere
20100618STO76328 MEPs set out clearer and more consistent food labelling rules Resolution Renate Sommer MEP
-//EP//TEXT TA P7-TA-2010-0222 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT TA P7-TA-2010-0222 0 NOT XML V0//EN
Intervija: Knuts Flekenšteins par ES un Krieviju
Balance human rights & energy with Russia says Knut Fleckenstein MEP
Parlamenta delegācijas attiecībām ar Krieviju priekšsēdētājs Knuts Flekenšteins stāsta par to, kas mūs vieno un kas mūs vēl šķir.
It comes in the week Parliament's President Jerzy Buzek held talks with President Dmitri Medvedev.
ES un Krievijas attiecības nav vienkāršas.
The relationship between EU and Russia are far from easy.
Krievija ir svarīgs sadarbības partneris enerģētikas jomā, taču vienlaikus ES bažījas par cilvēktiesību situāciju šajā valsī.
Russia is a major partner regarding energy supply, but at the same time the EU is still worried about human rights there.
Kā risināt šo dilemmu?
How can we overcome this major dilemma?
Krievija ir svarīgs ES partneris, un ne tikai tādēļ, ka tā ir mūsu lielākais dabasgāzes piegādātājs.
KF: Russia is an important partner for the EU, not only because it is our biggest gas supplier.
Ar Krieviju mūs saista Eiropas vēsture, daudzi vēsturiski sadarbības piemēri, taču arī daudzas sāpīgas epizodes, it īpaši 20.gadsimtā.
We are tied to Russia by history but also by many painful experiences, especially during the 20th century.
ES Krieviju uztver kā stratēģisku partneri, ar kuru kopā var meklēt risinājumus tādām starptautiskām problēmām kā, piemēram, starptautiskā finanšu sistēmas reforma, cīņa ar klimata pārmaiņām, konflikti kaimiņvalstīs, situācija Afganistānā un Pakistānā, Tuvo Austrumu krīze vai Irānas kodolprogramma.
The EU sees Russia as a strategic partner with whom she can work to resolve international problems, such as reform of the financial system, the fight against climate change, conflicts in neighbouring countries, the situation in Afghanistan and Pakistan and the crisis in the Middle East or Iran's nuclear program.
Dialogā ar Krieviju mūsu mērķim jābūt nodot tālāk mūsu izpratni par pilsonisko sabiedrību, kuras pilsoņi ir brīvi, atbildīgi un solidāri.
In dialogue with Russia, our goal must be to convey our vision of a civic society in which citizens are free, responsible and caring.
Mūsu pieredze liecina, ka spēcīga pilsoniskā sabiedrība stiprina arī valsti.
Because of our experience, a strong civil society also strengthens the state.
Eiropas Enerģētikas kopienas koncepcijā ietilpst kopēja energoresursu iegāde.
The joint purchase of energy resources could be the aim of a European energy community (to aid lower prices).
Vai tas nozīmē, ka ES nevar paļauties uz Krieviju kā partneri un ka tai jābūt pēc iespējas neatkarīgākai?
Does it mean the EU can't rely on Russia as a partner and has to be as independent as possible?
Priekšsēdētāja Buzeka idejas par Eiropas Enerģētikas kopienu mērķis ir stiprināt ES dalībvalstu solidaritāti energoapgādes jomā.
KF: The idea of President Buzek - a European Energy strategy - aims to strengthen solidarity among EU states in the gas supply.
Tas ir liels izaicinājums.
It is a great challenge.
Dalībvalstu enerģijas patēriņš, atkarība no importa un to enerģijas maisījums ir atšķirīgi.
Member states are differentiated by their energy, their dependence on imports from third countries and their energy mix.
Kāda Krievija, jūsuprāt, būs pēc 10 gadiem?
What's your vision of Russia in 10 years?
Es vēlētos, lai Krievija un ES desmit gadu laika kļūtu par uzticamiem partneriem visos svarīgos starptautiskos jautājumos.
KF: I hope that Russia will become a trusted partner in all major international issues.
Tas neizslēdz atsevišķas domstarpības, tomēr tas nozīmē, ka, pateicoties mūsu intensīvajām apspriedēm, mēs spēsim tās atrisināt atklāti, godīgi un konstruktīvi.
This does not mean that we will not have differences of opinion, but through extensive consultations, we can overcome them constructively.
Krievija būs valsts ar spēcīgu pilsonisko sabiedrību, kuras tiesības valsts aizstāvēs un kura uzņemsies atbildību par saviem pilsoņiem.
Russia will be a state with a strong civil society, whose rights will be respected by the state, civil society support and which takes responsibility for his contemporaries.
Bezvīzu režīms ļaus aizvien vairāk uzņēmējiem, pētniekiem, zinātniekiem, sociāli aktīviem pilsoņiem, studentiem un vienkārši zinātkāriem un ceļotgribošiem jauniešiem nodibināt kontaktus starp mūsu sabiedrībām.
The ability to travel without a visa will enable entrepreneurs, researchers, engaged citizens, students or young people curious and interested in travelling to develop contacts between our societies.
Tādā veidā izdosies izveidot patiesu Krievijas un ES partnerību.
That is how we manage to establish a true partnership between Russia and the EU.
20100618STO76329 Buzeka vizīte Krievijā: paziņojums presei EP rezolūcija par ES un Krievijas samitu Eiropas Savienība ir ieinteresēta ilgtermiņa sadarbības stiprināšanā ar Krieviju „Facebook" čats ar Heidi Hautalu: Gaza, Krievija un geju laulības Intervija: Lidija Jusupova par to, kā ārstēt baiļu vīrusu
20100618STO76329 Buzek meets Medvedev and Gryzlov Resolution on EU-Russia Summit (31 May- 1 June 2010) Russia: a crucial partner for the EU in building long-term co-operation Russia Knut Fleckenstein
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100416STO72888 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT TA P7-TA-2010-0234 0 NOT XML V0//EN
Eiropas Parlamenta vidutājs starptautiskas bērnu nolaupīšanas lietās — tālāk par likumu
EU Mediator for child abduction: "Going beyond a legal approach"
Roberta Andželili (Eiropas Tautas partijas grupa, Itālija) Māte slovākiete, tēvs itālis.
The European mediator for child abduction, Italian MEP Roberta Angelilli pictured in her Brussels office, 22 June.
Mīlestība pārtrūka, māte ar bērniem devās uz Bratislavu, un tēvs viņus neredzēja gandrīz gadu.
Number of cases rising Mediation takes account of human and psychological aspects A Slovak mother, an Italian father: she took the children with her to Bratislava and he couldn't see them for almost a year.
Tad viņš vērsās pie Eiropas vidutāja starptautiskas bērnu nolaupīšanas lietās — deputātes Robertas Andželili (Eiropas Tautas partijas grupa, Itālija).
That was until he addressed the European mediator for child abduction, Italian centre right MEP Roberta Angelilli.
Viņas iejaukšanās palīdzēja pārim pagājušonedēļ vienoties par bērnu aprūpi, iztiekot bez tiesas procesa.
Her intervention, last week, helped the couple to find an arrangement on the children, without passing by the tribunal.
Lūdzām deputāti pastāstīt par šī amata nozīmi.
"The mediation helps to put the interests of minors first", explains the EP Vice-president.
Kāda ir vidutāja loma?
What is the European Parliament Mediator for International Parental Child Abduction?
Šo amatu 1987.gadā izveidoja Lords Plambs, pamatojoties uz nesen notikušu bērnu nolaupīšanas gadījumu.
The office was created in 1987 by former European Parliament President Lord Plumb, on the basis of a case of abduction that occurred at that time.
Toreiz starptautiskas laulības bija retas, taču viņš saprata, ka integrētā Savienībā tās varētu kļūt biežākas.
Cases of international marriages were rare then, but he understood that they would become more frequent in an integrated Union.
Katru gadu ES tiek reģistrētas 350 000 pārrobežu laulības, savukārt 170 000 - tiek šķirtas.
Today, there are 350,000 cross border marriages in the EU, and 170.000 divorces (20% of the total) .
Pirmo sešu mēnešu laikā, kopš stāšanās amatā, es jau esmu saņēmusi 20 pieprasījumus.
In only 6 months as mediator, I received 20 requests.
Ļoti bieži tas ievelkas, jo dalībvalstu tiesiskās sistēmas atšķiras.
Very often, there are delays because of different legal systems between the Member States.
Ir daži ļoti sarežģīti gadījumi, kad vecāki savus bērnus nav redzējuši pat desmit gadus.
There are some very difficult cases where parents haven't seen their children for 10 years.
Starpniecības procedūra var palīdzēt izvairīties no šķīrējtiesas, kas bieži vien nodara ļaunumu bērniem.
Mediation helps avoid the "run to the tribunal", that often damages the children.
Mērķis ir saprast, kas ir svarīgi abiem vecākiem, un rast risinājumu, kas daļēji var apmierināt abus.
The aim is to understand what matters to both parents, and find a solution that can partially satisfy the two.
Ka Jūs atrisinājāt pagājušās nedēļas lietu?
How did you resolve the case last week?
Ar mani sazinājās tēva advokāts, kas meklēja alternatīvus risinājumus un atrada informāciju par mani Google.
I was contacted by the father's lawyer, who was looking for an alternative solution, and found me on Google.
Mums būtu jābūt aktīvākiem, iepazīstinot ar vidutāja amata lomu, jo tas var palīdzēt izvairīties no ļoti garām un plašām procedūrām.
We should be more pro-active in making this role known, because it can help avoiding very long and expansive procedures.
Darbu uzsākām martā.
We started work in March.
Pagājušonedēļ tēvs atbrauca uz Strasbūru, bet māte ar konferences zvanu pieslēdzās no Bratislavas.
Last week the father came to Strasbourg while the mother was in conference call from Bratislava.
Viņi runāja, un mēs viņus apturējām, kad viņi sāka strīdēties vai novirzījās no bērnu jautājuma.
They talked and we stopped them when they started arguing, or when they deviated from the issue of the children.
Sarunas ilga septiņas stundas, taču rezultāts bija ļoti pozitīvs — 26.jūlijā tēvs satiks bērnus un varēs ar viņiem pavadīt brīvdienas.
The talks lasted 7 hours, but got a very positive result: on 26 July, the father will have his children, and spend the holidays with them.
Mēs saplānojām tikšanās laikus visam gadam.
We planned a yearly calendar of meetings.
Vai ES var darīt ko vairāk, lai risinātu bērnu aprūpes jautājumu?
Can the EU do anything more to tackle this problem?
Es nedomāju, ka varu atrisināt visus gadījumus, taču es vēlētos apkopot labākos uz pieredzi balstītos piemērus.
As Mediator, I don't have the belief I can solve all cases, but I would like to make a compilation of best practices based on experience.
Sazināties ar vidutāju ir vienkārši — nosūtiet e-pastu: MediationChildAbduct@europarl.europa.eu
I will propose Commissioner Reding make this tool available to help other authorities to solve cases in an innovative way.
20100618STO76330 Eiropas Parlamenta vidutājs vecāku veiktas starptautiskas bērnu nolaupīšanas lietās Roberta Andželili Starptautiska bērnu nolaupīšana: saruna ar Eiropas Parlamenta vidutāju Evelyne Gebhardt
20100618STO76330 The European Parliament Mediator for International Parental Child Abduction Roberta Angelilli
Nafta Meksikas līcī: ko no tā var mācīties Eiropa?
Deepwater Horizon: MEPs ask can it happen in Europe?
Uz ūdens virsmas deg nafta un gāze. ©BELGA_UPI_eyevine Pēc ekspertu aplēsēm kopš „Deepwater Horizon" platformas eksplozijas šā gada 20.aprīlī Meksikas līcī katru dienu ieplūst 20 000 barelu naftas.
With an estimated 20,000 barrels of oil spilling into the sea every day European Parliament lawmakers are worried about whether it could happen in Europe and so asked Europe's Energy Commissioner Günther Oettinger to brief them on what was happening.
ASV prezidents Baraks Obama šo ekoloģisko katastrofu zīmīgi ir nosaucis par „vides 11.septembri”.
We went on to say that the Commission will "almost certainly" insist on a compulsory insurance in advance for environmental liability.
Korīne Lepāža (Liberāļu grupa, Francija) aicināja pārskatīt procedūru, kādā naftas platformām tiek piešķirtas licences.
French Liberal MEP Corinne Lepage called for a review of the way oil rigs are granted licences.
Naftas uzņēmumiem drošība nav prioritāte, norādīja Barts Stēss (Zaļie, Beļģija).
Bart Staes, a Belgian Green Member said that "In the companies' opinion, safety is not a priority.
Komisijas Enerģētikas departamenta pārstāvis informēja deputātus, ka patlaban tiek rūpīgi pārskatīti ES likumi šajā jomā.
A representative of the Commission's Energy department told MEPs that they were looking closely at European law in this area.
Viņš arī piebilda, ka vidējais naftas urbumu dziļums pie Eiropas krastiem ir 100 m, tātad apstākļi, salīdzinot ar 1500 m dziļo urbumu Meksikas līcī, nav tik ekstrēmi.
He also said that the average depth of drilling offshore in Europe is about 100 metres - so the conditions are less extreme.
20100618STO76331 EP Vides komiteja Dziļūdens naftas un dabasgāzes lauki Ziemeļjūrā un Atlantijas okeānā pie Eiropas krastiem Deepwater Horizon: Vikipēdija BP Tiešraide no platformas
20100618STO76331 Parliament's Environment Committee Wikipedia: Deepwater Horizon BP Live streams from the site
Interneta priekšrocības un riski sabiedrības izglītošanā
The internet: opportunities and risks discussed at hearing
Internetam ir aizvien svarīgāka loma izglītībā. ©BELGA_AFP_MIGUEL ROJO Internets piedāvā līdz šim nepieredzētas iespējas izglītoties, sazināties un ātri sameklēt vajadzīgo informāciju.
The role of the internet in education was discussed. ©BELGA Internet can help "virtual mobility" "facilitates peace and social cohesion" The internet is a marvellous technological gift to our generation, but we must learn to use it properly.
Pagājušonedēļ norisinājās Parlamenta Kultūras komitejas rīkotā publiskā konference, kuras dalībnieki bija vienisprātis, ka internetā slēpjas milzīgs potenciāls starpkultūru sapratnes veicināšanai.
Experts at a public hearing organised by the Culture Committee on 25 June agreed that the internet has inestimable potential to reinforce cross-cultural understanding in Europe and the wider world.
Vienlaikus dalībnieki uzsvēra digitālās lasītprasmes nozīmi, atgādinot, ka jāmāca arī izsijāt lieko informāciju.
However, they warned that there are dangers implicit in the use of the internet and these need to be tackled.
„Internets piedāvā daudz informācijas.
"The internet offers a lot of information.
Jāvērtē, kā mēs to varam izmantot,” sacīja Parlamenta Kultūras komitejas priekšsēdētāja Dorisa Paka (Eiropas Tautas partijas grupa, Vācija).
Now we have to see how we can learn from it."
Viņa norādīja, ka ES uzvedums ir veicināt un aizsargāt kultūras daudzveidību un nodrošināt, ka internets ir pieejams visām vecuma grupām.
She said the European Union should promote and protect cultural diversity, ensure that it gets to all age segments and provide materials on the Internet about different cultures.
Virtuālā mobilitāte
Virtual mobility now available
Par svarīgu augstākās izglītības elementu ir kļuvusi starptautiska pieredze — to pierāda ES programmu Erasmus un Leonardo da Vinci panākumi.
Internationalism has become an essential component of higher education with the Leonardo da Vinci and Erasmus programs are clear examples.
„Informācijas un komunikāciju tehnoloģijas nevar nodrošināt to pašu izpratnes līmeni kā fiziska pieredze, tomēr ar pareizajiem instrumentiem var sasniegt daudz,” teica De Grijters.
He cited videoconferences between students from different parts of the world in which they can exchange experiences and improve their language skills and business applications, where a video game teaches students how to behave in different situations, for example, during a business meal with a Chinese executive.
Digitālā lasītprasme
Digital alphabetisation
„Mēs visi peldam šajā milzīgajā interneta piedāvātajā kultūras okeānā, taču, lai to precīzi saprastu, mums jāsekmē digitālā lasītprasme,” norādīja Personu demokrātijas foruma dibinātājs Endrjū Rasiedžs.
Andrew Rasiej, Founder of Personal Democracy Forum said, "we are all swimming in this huge ocean of culture that the Internet provides to us, but to understand it accurately, we need to boost digital alphabetistion".
E.Rasiedžs uzsvēra, ka daudzās skolās informācijas un komunikācijas tehnoloģijas netiek izmantotas pienācīgā līmenī, un mudināja tās pielikt soli.
In the future, he added, part of this alphabetisation will include learning to make videos and communicate through videos without having to use text.
E.Rasiedžs pauda pārliecību, ka pēc pieciem gadiem visi pasaules iedzīvotāji būs savstarpēji saistīti ar mobilām ierīcēm. „Mums jāizveido milzīgas bibliotēkas, radot jaunu demokrātijas redzējumu,” viņš uzsvēra.
In five years, the whole world will be interconnected through mobile devices, he said, but warned that schools are falling behind, because ICTs are not being used as much as they should be.
Interneta riski
And what are the risks?
Tādējādi tiktu stiprināta arī Eiropas integrācija.”
It will also reinforce European integration".
Vienlaikus viņa brīdināja, ka liela ietekme ir atsevišķām multimediju grupām.
But, she warned of the huge power concentration in the hands of a few multimedia groups, who have global influence.
20100618STO76332 Sanāksmes videoieraksts Eiropas Parlamenta Kultūras komiteja
20100618STO76332 Europarl Culture Committee
Kohēzijas politikas vienkāršošana
Simplification in Cohesion policy
(Skatīt atsevišķo programmu)
(See separate programme)
Ziņojums par kohēzijas politikas nākotnes darba grupas darbu
Report on the work of the Working party on the future of Cohesion Policy
Pētniecības pamatprogrammu īstenošanas vienkāršošana
Simplifying the implementation of the Research Framework Programmes
· 2010. gada 12. jūlijā plkst.
Date of next meeting
Dialogs par monetāriem jautājumiem ar Eiropas Centrālās bankas prezidentu Jean-Claude Trichet
Monetary dialogue with Mr. Jean-Claude TRICHET, President of the European Central Bank
Ekonomikas pārvaldības un Savienības stabilitātes pamatsistēmas uzlabošana, it īpaši eirozonā
Improving the economic governance and stability framework of the Union, in particular in the euro area.
2010 gada 22. jūnijā plkst.
22 June 2010, 10.00 – 12.30
Eiropas finanšu stabilitātes instruments, Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms un turpmākās darbības
European Financial Stability Facility and European Financial Stabilisation Mechanism and future actions
Viedokļu apmaiņa ar konkurences komisāru Joaquín Almunia
Exchange of views with Mr. Joaquín Almunia, Commissioner for Competition.
Pirmdien, 2010. gada 28. jūnijā, plkst.
Monday, 28 June 2010, 15:00 - 18:30
· 2010. gada 31. maijā un 1. jūnijā PV – PE442.900v01-00
· 31 May 2010 - 1 June 2010 PV – PE442.900v01-00
Viedokļu apmaiņa ar Komisijas pārstāvjiem par ķermeņa skeneriem
Exchange of views with Commission on body scanners
2010 gada 22. jūnijā plkst.
22 June 2010, 9.00 – 12.30
Viedokļu apmaiņa par STOA speciālistu grupas lēmumiem
Exchange of views on STOA Panel decisions
· Pašreizējais stāvoklis
· State of play
Telpa: ASP A1 G-3
Room: ASP A1 G-3
· 2010. gada 26. un 27. aprīlī PV – PE441.156v01-00
· 26-27 April 2010 PV – PE441.156v01-00
Budžeta atbalsta uzraudzība jaunattīstības valstīs
Monitoring budget support in developing countries
· Iepazīstināšana ar pagaidu pētījumu
· Presentation of provisional study
Palestīna un Izraēla: Apvienotās DEVE-AFET-BUDG delegācijas DEVE priekšsēdētājas ziņojums Viedokļu apmaiņa
Palestine and Israel: Report back by DEVE Chair of a joint DEVE-AFET-BUDG delegation Exchange of views
2010. gada 22. jūnijā plkst.
22 June 2010, 9.00 – 10.45
· Darba grupa D (iespējams): iepazīstināšana ar rezolūcijas projektu par dokumentu par Brazīliju
· Possibly Working group D : presentation of a draft resolution on the document on Brazil
Iniciatīva efektīvai partnerībai attīstības sadarbības jomā
Initiative for an efficient partnership in development
· Viedokļu apmaiņa, klātesot Eiropas Komisijas pārstāvjiem
· Exchange of views in the presence of the European Commission
Ziņojums par pirmo reģionālo semināru
Report on the first Regional Seminar