natgillin/translations-raw huggingface dataset:
-//EP//TEXT AGENDA 20070328 SIT NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT AGENDA 20070328 SIT NOT XML V0//EN
ES finanses: jāievēro pārredzamības un taisnīguma principi
EU should adopt own resources to simplify budget says report
Ceļā uz pārredzamāku sistēmu
MEP Alain Lamassoure wants the budget simplified
Pašreizējā ES finansēšanas sistēma ir neadekvāta, nepārredzama un netaisnīga, kā arī veicina kaulēšanos dalībvalstu starpā — secina Eiropas Parlaments.
To a casual observer, wrangling over the EU budget seems to be a regular fixture on the EU summit circle.
Tā balstītos uz vienlīdzību dalībvalstu starpā un visu atlaižu un atkāpju atcelšanu.
In late 2005 the heads of all 27 EU countries agreed on a budget that would take the Union to 2013.
Eiropas Savienības budžets tiek finansēts ar tā saukto „pašu resursu” sistēmu.
An important caveat however, was the decision to have a review in 2008/09 that would look at the Common Agriculture Policy and the British rebate.
Ienākumi no dalībvalstu NKI, kas tika ieviesti 1988. gadā un kam bija paredzēts papildināt pārējos resursu, laika gaitā tomēr kļuva par nozīmīgāko pašu resursu — 2005. gadā tie veidoja jau 70% ES budžeta.
The report - drafted by French European People's Party MEP Alain Lamassoure - says the EU budget is now so complicated that it is on "the point of becoming anti-democratic and totally incomprehensible for citizens".
Tas noveda pie atkārtotiem cīniņiem par iemaksu pielāgošanu un atlaidēm.
It also points to the arguments over the budget which creates bad feeling between states.
Vispirms par savu taisnību cīņu uzsāka Lielbritānijas premjerministre Margarēta Tečere, vicinot rokassomiņu un „prasot atpakaļ savu naudu”.
The most famous episode was at the 1984 summit in Fontainebleau when Mrs Thatcher won the British rebate with the cry of "I want my money back".
Lielbritānijai piešķirtās atlaides galvenais iemesls tolaik bija fakts, ka Lielbritānija bija viena no lielākajām neto maksātājām būdama salīdzinoši nabadzīga valsts — tā neguva labumu no Kopējās lauksaimniecības politikas.
The controversy over the budget issue was marked in the voting in Parliament - 458 backed the report, 117 MEPs were against and 61 abstained.
Pateicoties šai atlaidei, Lielbritānija turpmāko gadu laikā spēja ietaupīt 4 - 5 miljardus eiro gadā.
In 2005 the European Council agreed a raft of special measures that gave differing treatment on different issues to net contributors to the budget such as the UK, Germany, the Netherlands and Sweden and those who receive money such as Poland, the Czech Republic and Romania.
Vēlāk sekoja īpašu privilēģiju piešķiršana citiem neto maksātājiem — Vācijai, Nīderlandei, Austrijai un Zviedrijai.
Lamassoure: expand "own resources", reduce national contributions
2005. gada decembrī Eiropadome vienojās par jaunas finanšu shēmas ieviešanu 2007.–2013. gadam ar mērķi īstenot vispārējās vienlīdzības principu.
The growing complexity of the budget reflects the growing numbers of EU members and the different standards of living across the Union.
Taču, kā norāda A. Lamassoure ziņojums, Eiropadome "tā vietā, lai izveidotu vienkāršāku un pārredzamāku sistēmu, to ir sarežģījusi vēl vairāk un padarījusi vēl neizprotamāku, saglabājot Apvienotās Karalistes korekciju, t. s. "britu atlaidi" principā neskartu un pievienojot citus izņēmumus un korekcijas citu dalībvalstu interesēs." „Patlaban sistēma ir tik sarežģīta, ka tā jau ir kļuvusi antidemokrātiska un pilnīgi nesaprotama iedzīvotājiem,” norādīja A. Lamassoure (Eiropas Tautas partijas grupa) plenārsesijā.
Alain Lamassoure wants greater simplicity and would like to a two-step reform process that would abolish all rebates and derogations.
„Mēs vēlamies vienkāršāku sistēmu nekā to, kas mums ir šobrīd.
The EU budget moves to being funded by "own resources" rather than national contributions by 2014.
Mēs vēlamies vairāk taisnības un vienlīdzības, atceļot visus izņēmumus, kā arī lielāku ienākumu pārredzamību.
Suggestions include: a fixed share of the national VAT rate, a share of corporation tax and taxes on energy consumption.
Pārredzamību visiem eirodeputātiem, Padomes ministriem un visvairāk — visiem pilsoņiem”, teica vācu deputāte Jutta Haug no Sociālistu grupas plenārsesijas debašu laikā.
Other options include taxes on financial transactions ("Tobin" tax), taxes on transport and telecommunications services and the profits of the European Central Bank.
Katra dalībvalsts maksātu apmēram 1% no NKI.
A phrase oft repeated in the report is "own resources".
Deputāti uzskata, ka šāda sistēma ir relatīvi taisnīga, jo ir proporcionāla dalībvalstu labklājībai.
Originally from the foundation of the EU these were customs and agricultural levies made on the trade on agricultural products.
Mērķis ir izvairīties no agrāk praktizētās tirgošanās un nepārskatāmajām priekšrocībām.
As the then Community grew in members and powers, these proved inadequate and in 1970 VAT contributions from members were introduced and in 1988 a contribution from the budgets of members was introduced.
Atlaidi, ko bauda Apvienotā Karaliste, 2013. gadā atceltu.
The latter formed 70% of the budget by 2005.
Otrajam posmam, kas aizstās uz dalībvalstu NKI balstīto sistēmu, būtu jāstājas spēkā 2014. gadā.
Mr Lamassoure would like to see a return to funding through "own resources" as this "system would correspond to the letter and spirit of the founding treaties".
Uz noteiktu laika posmu, ko jebkurā brīdī varēs pārtraukt, ES budžetu varētu finansēt no noteiktas dalībvalstīs ieņemto nodokļu daļas, vienlaikus saglabājot dalībvalstu fiskālo neatkarību.
The desire for greater simplicity was echoed by German PES member Jutta Hung who said that "we want more justice and equity, doing away with all exceptions, and we want greater trans­parency on the revenue side of the budget".
Debates par „ES nodokli”
A European Tax?
Apspriežoties ar nacionālajiem parlamentiem, A. Lamassoure nonāca pie secinājuma, ka vēl nav pienācis laiks „Eiropas nodoklim”.
On whether the EU should take the next step and develop its own "EU Tax" there was mixed response among MEPs.
Daži eirodeputāti tomēr bija pretējās domās — tā, piemēram, Zaļo grupas pārstāvis Gérard Onesta norādīja, ka viņa grupa „Eiropas nodokli” labprāt būtu ziņojumā pieminējusi un ka pēdējā ziņojuma versija centusies izpatikt pārāk daudziem, tādējādi zaudējot vēlamo ietekmi.
Gérard Onesta of the Greens/European Free Alliance said that his group would have liked to see the word “European tax” in the report and that the final version of the report was trying to please too many people and depriving it thereby of its impact.
Poļu eirodeputāts Kuźmiuk Zbigniew Krzysztof no Nāciju Eiropas grupas savukārt Eiropas nodokli noraidīja pilnīgi, uzsverot, ka tas tikai palielinātu nodokļu slogu iedzīvotāju plecos.
However, Polish MEP Zbigniew Kuźmiuk (Union for Europe of the Nations), while agreeing that the current system is unfair, warned against the introduction of an EU tax and said that it would increase the tax burden of the citizens.
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070329IPR04856 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070329IPR04856 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0098 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0098 0 NOT XML V0//EN
Havjers Solana sniedza pārskatu par ES ārpolitiku 2007. gadā
Javier Solana: told MEPs of a "major desire" for a strong EU foreign policy
Ceturtdiena sākās ar ES Kopējās ārējās un drošības politikas (KĀDP) augstā pārstāvja Havjera Solanas sniegto pārskatu par ES ārpolitiku 2007. gadā.
Day 2 of Plenary opened with an overview of the Union's foreign policy in 2007 by Javier Solana - the EU's High Representative for foreign policy.
H. Solana par ES ārlietu politiku
Solana before MEPs to report on EU foreign policy
Havjers Solana norādīja, ka visa pasaule vēlas spēcīgu ES ārlietu politiku un atgādināja, ka ES patlaban veic 10 starptautiskas militārās misijas un plāno vēl citas Afganistānā un Kosovā.
Mr Solana told MEPs that there was "major desire" around the world for a strong EU foreign policy and reminded them that the EU has 10 international military missions and plans more in Afghanistan and Kosovo.
Eiropas Tautas partijas grupas priekšsēdētājs Joseph Daul nosauca situāciju Dārfūrā par genocīdu, savukārt notikumus Zimbabvē par uzbrukumu mums visiem.
For the European people's party Joseph Daul called the situation in Darfur "genocide" and developments in Zimbabwe "an affront ".
Resursus neveidos "Eiropas nodoklis", tomēr uz noteiktu laika posmu, ko jebkurā brīdī varēs pārtraukt, ES budžetu varētu finansēt no noteiktas nodokļu ieņēmumu daļas.
In the second stage, the EU would benefit directly from a certain share of tax, as happens with regional or local authorities in most countries.
20070323STO04519 Debates Eiropas Parlamentā ar Havjeru Solanu par ES ārpolitiku Eiropas Parlamenta ierosinājumi ES budžeta reformai Eiropas Parlamenta ierosinājumi ES budžeta reformai Eiropas Parlaments atbalsta M. Ahtisāri priekšlikumu par Kosovas nākotni
20070323STO04519 Solana debate in full Own resources - more Wednesday in Plenary
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326IPR04625 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326IPR04625 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326IPR04617 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070323STO04517 0 NOT XML V0//EN
Parlaments un cilvēktiesības: vairāk nekā tikai aktīvisms?
EP and Human Rights: Beyond activism
Eiropas Parlaments cīnās par cilvēktiesībām visā pasaulē
EP does have a positive impact on human rights
Ziņojumi, rezolūcijas, debates, jautājumi, Saharova balva par domas brīvību...cilvēktiesību klauzulas, vadlīnijas, dialogi...
Reports, resolutions, debates, questions, the Sakharov prize for Freedom of Thought, human rights clauses, guidelines, dialogues - there are a multitude of policy instruments to promote human rights.
Vai Parlaments, cīņas par cilvēktiesībām līderis, tiešām spēj ko mainīt šajā netaisnības pilnajā pasaulē? ”Jā,” secināja nesen rīkotā ekspertu semināra dalībnieki, taču varētu panākt vēl vairāk.
Yes, a seminar last week concluded, but it could do more.
Kā viela pārdomām dalībniekiem kalpoja Eiropas cilvēktiesību un demokratizācijas universitāšu sadarbības centra (EIUC) veiktais pētījums par Eiropas Parlamenta darbības cilvēktiesību jomā ietekmi ārpus Eiropas Savienības.
The winners said the prize had made them safer and better able to pursue their work, but Parliament could still follow up more effectively on its Human Rights initiatives.
Šis pētījums vēsta, ka Parlamenta veiktajiem pasākumiem kopumā ir pozitīvi efekti — spiediens uz trešām valstīm, indivīdu un organizāciju aizsardzība, morāls atbalsts, atsauces avots citām institūcijām un organizācijām, kā arī lielāka atpazīstamība.
EP must coordinate, prepare and focus better - Pöttering
Tā, piemēram, Parlaments gatavojās pieņemt rezolūciju, pieprasot Kambodžas varas iestādēm atbrīvot četrus ieslodzītos, kas bija uzdrošinājušies kritizēt valdību.
Opening the seminar, EP President Hans-Gert Pöttering, said: "We shouldn't necessarily do more, but better with the tools we have", He underlined the need to co-ordinate, prepare and focus better.
Ieslodzītie tika atbrīvoti vēl pirms plānotās rezolūcijas pieņemšanas.
"We cannot give an example if we don't ourselves live up to expectations."
Dalībnieku viedoklis
Positive impact, but lacks visibility
Vairums semināra dalībnieku piekrita tam, ka vajadzīga lielāka redzamība un labāka koordinācija.
For example, after the draft 2004 Annual Report on human rights identified the stoning of women, execution of minors and amputation as punishment of particular concern, the rapporteur got written assurances from Iran that a moratorium would be placed on the practices.
Attiecībā uz atpazīstamību Saharova balvas laureāts Robert Ménard ieteica eirodeputātiem un Saharova balvas laureātiem veikt kopējas misijas.
When the Damas de Blanco won the Sakharov prize, they said: “Although the authorities say they do not recognize the prize, in fact they are more cautious in their repression against us.”
Citi savukārt aicināja pārraidīt atklātās uzklausīšanas par cilvēktiesībām internetā un pat izmantot iecienīto portālu YouTube , kurā katrs, kurš vēlas, var ievietot savu video.
However, the study says better visibility and media coverage is needed as well as better coordination within EP and with other institutions.
EP Cilvēktiesību komitejas priekšsēdētāja Hélène Flautre tomēr norādīja, ka atbildība jāuzņemas ne tikai Eiropas Parlamentam, bet arī mēdijiem.
"The effect is lost when there's no follow-up and the EP falls back to its everyday business," EIUC President Professor Horst Fischer said, suggesting better interweaving and coordination of human rights activities inside the Parliament and with other institutions and EU countries.
Lotte Leicht no organizācijas Human Rights Watch tomēr uzsvēra, ka ir svarīgi, lai Parlamenta darbība būtu ticama, tāpēc ar to pašu mērauklu jāmēra gan lieli, gan mazi partneri, kā arī cilvēktiesību pārkāpumi tepat Eiropas Savienībā.
A number of participants came up with suggestions to overcome the lack of visibility of EP efforts in the human rights field.
Vairāki runātāji arī uzskatīja, ka nepietiek ar vienreizējiem, īslaicīgiem pasākumiem. „Efekts zūd, ja netiek veikta pēcpārbaude un Eiropas Parlaments „iekrīt” atpakaļ ikdienā,” teica profesors Horst Fischer .
Other suggestions included: the use of delegation visits, more use of specialised EU media, broadcasting EP debates and even YouTubing.
Antoine Madlin no Starptautiskās cilvēktiesību federācijas atgādināja, ka efektivitātes atslēga ir nepārtraukta un sistemātiska analīze un pārraudzība.
The chair of the committee, Hélène Flautre, said the responsibility belongs jointly to the EP and the media.
Gada ziņojums
Coveney Report
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326IPR04589 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326IPR04589 0 NOT XML V0//EN
Cik liela drīkstēs būt piena pudele?
Size no longer matters in the EU
Lielu vai mazu paciņu?
All change on packet sizes?
Vai drīz pienu varēs nopirkt 330 ml pudelēs vai pakās?
More choice is great, but might the more vulnerable be "lost in the supermarket"?
Taču vai gados vecākiem cilvēkiem nebūs grūti aprēķināt, vai par mazāku piena paku viņi arī maksā mazāk?
In the 1960s different national rules on the volume of packets and bottles were a major barrier to the free movement of goods between the Member States.
Šis jautājums patlaban nodarbina parlamentāriešu prātus.
Harmonisation helped sweep those barriers aside.
Jāaizsargā patērētāji
EU standards would be scrapped in favour of market mechanisms.
Parlaments kopumā atbalsta Komisijas priekšlikumu, taču vēlas lielāku patērētāju, kā arī mazo un vidējo uzņēmumu aizsardzību.
Only wine, spirits, instant coffee and white sugar would retain their standard sizes.
Tā, piemēram, jaunā direktīva varētu neizdevīgā situācijā nostādīt visneaizsargātākos patērētājus (vecākus cilvēkus, vājredzīgos, invalīdus, mazizglītotus patērētājus utt.), kam varētu būt grūti novērtēt, vai par mazāku produkta daudzumu tie arī maksā mazāk.
Parliament supports the Commission's proposal in general, but wants better protection for consumers and small and medium enterprises.
Tāpēc Parlaments aicina ieviest attiecīgu produkta marķējumu, kas patērētājam atvieglotu cenu salīdzināšanu.
It is concerned that disabled and elderly customers could be confused about whether they are getting value for money.
Līdzšinējie tiesību akti nosaka, ka lielveikalos jāuzrāda produktu vienību cenas, taču mazākos veikalos šīs prasības bieži vien netiek izpildītas.
Many of the people in these demographic groups tend to use local shops, which often don't indicate unit prices, something supermarkets are obliged to do.
Parlaments arī uzskata, ka, lai novērstu patērētāju maldināšanu, standartizācija būtu jāattiecina arī uz tādiem plaša patēriņa produktiem kā pupiņu kafija, tēja, sviests, sāls, rīsi, makaroni un piens.
In addition, Parliament is concerned that there may be costs for smaller firms, who may find that existing machinery catering to specific packet sizes becomes obsolete.
Attiecībā uz ražotājiem deputāti domā, ka izmaksas, kas rastos mazajiem un vidēja izmēra uzņēmumiem saistībā ar pilnīgu reglamentēšanas atcelšanu, cenšoties konkurēt ar lielveikaliem un lielākām sabiedrībām, visdrīzāk būtu neproporcionālas un dažos gadījumos pārāk lielas.
It suggests that the list of regulated products should be extended to include ground coffee, butter, salt, rice, pasta and milk.
Dalībvalstu ministri (Padome) turpretī vēlas lielāku brīvību ražotājiem un ierosina pakāpenisku standartizācijas atcelšanu attiecībā uz Parlamenta nosauktajiem produktiem (5-6 gadi).
Ministers would prefer to see a gradual phasing out of packaging norms over five years for the products proposed by the EP and over six years for white sugar.
Turpmākie soļi
What's next?
Tagad atkal kārta Parlamentam.
The ball is now back in Parliament's court.
Tā kā ir panākta vienošanās, ka direktīva varēs tikt pārskatīta, ja tai būs negatīva ietekme uz ražotajiem un pircējiem, visticamāk Parlaments jauno direktīvu apstiprinās jau maijā.
It looks likely that the EP will approve the legislation in May, provided that there is agreement that it can be revised if it is found that the law has had a negative impact on customers or producers.
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060201IPR04905 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060201IPR04905 0 NOT XML V0//EN
„Mēs zinām: Eiropa ir mūsu kopīgā nākotne"
"We, the citizens of the European Union …"
"Mums – Eiropas Savienības pilsoņiem – ir tā laime būt vienotiem."
Celebrations in Berlin to mark 50 years since the Treaty of Rome
Dokumentu parakstīja Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs Hanss-Gerts Poterings, Komisijas priekšsēdētājs Žozē Manuels Barrozu un Padomē prezidējošās Vācijas kanclere Angela Merkela.
The Declaration was signed by the "3 Presidents": - for the Parliament Hans-Gert Pöttering, for the Commission José Manuel Barroso and the President of the Council, German Chancellor Angela Merkel.
„Mūsu priekšā ir lieli pārbaudījumi, kam valstu robežas nav šķērslis,” brīdina deklarācija.
The Declaration says that Europe is "facing major challenges which do not stop at national borders".
To starpā: terorisms, organizētā noziedzība, nelegālā imigrācija, klimata pārmaiņas, enerģētikas politika un cīņa pret nabadzību.
It mentions terrorism, organised crime, illegal immigration, climate change, energy policy and the fight against poverty.
Atbilde uz tiem — Eiropas Savienība, kurā „saimnieciskas sekmes apvienojas ar sociālu atbildību” un kura „arī turpmāk sekmēs demokrātiju, stabilitāti un labklājību aiz tās robežām”.
In terms of international relations it says that "the European Union will continue to promote democracy, stability and prosperity beyond its borders".
„Eiropas ģimene”
Pöttering: "we are Europeans... of equal value"
Hanss-Gerts Poterings uzrunāja klātesošos ar šādiem vārdiem: „Mēs esam eiropieši; eiropieši, kas ir vienādi vērti, lai kurā Eiropas Savienības malā tie arī nedzīvotu.”
In a speech at the signing ceremony, Parliament's President Hans Gert Pöttering said, "we are Europeans, Europeans of equal value, wherever in the European Union we may live".
Viņš piebilda, ka mūs — gandrīz 500 miljonus Eiropas Savienības pilsoņu no 27 dalībvalstīm — vieno vienotas vērtības: cilvēka cieņa, cilvēktiesības, demokrātija, tiesiskums un sociālā tirgus ekonomika.
He went on to say that "we are linked through our shared values - human dignity, human rights, democracy, the rule of law and the social market economy".
Eiropas Konstitūcija
Constitution needed for a "more democratic" EU
Pārfrāzējot bijušā Vācijas kanclera Konrāda Adenauera vārdus, viņš teica: „Kādreiz par Eiropas vienotību sapņoja tikai daži cilvēki.
Finally he quoted former Chancellor of Germany, Konrad Adenauer, saying, "there was a time when a few people dreamed of European unity.
Vēlāk tā kļuva par cerību daudziem, bet šodien tā ir nepieciešamība visiem.”
It has since become the hope of many, and today it is a necessity for all".
Turpmākie soļi
Chancellor Merkel - from Berlin to Brussels
Trešdien, 28. martā Vācijas kanclere Angela Merkela uzrunās eirodeputātus un atskaitīsies par Eiropadomes sanāksmi un deklarāciju.
On Wednesday 28 March Chancellor Angela Merkel will address MEPs in Brussels and give her account of the summit and the Declaration.
Viņas uzrunai sekos eirodeputātu debates.
Their speeches will be followed by a debate with MEPs.
20070323STO04577 Berlīnes Deklarācija Nākamā plenārsesija, 2007. gada 28.–29. marts H. G. Poteringa uzruna
20070323STO04577 Berlin Declaration in 23 languages President Pöttering's speech Parliament's Agenda in Brussels this week
Iepriekšējā plenārsesija, 28.03.2007.–29.03.2007.
Post-Briefing - 28-29 March 2007 - Brussels
Eiropas Parlamenta deputāti izvērtē Berlīnes Deklarāciju
MEPs debate Berlin Declaration with Chancellor Merkel
Debates Eiropas Parlamentā ar Havjeru Solanu par ES ārpolitiku
MEPs debated the Berlin Declaration which was signed on 25 March to mark the 50th anniversary of the EU with Chancellor Merkel and Commission President Barroso.
Atbalsta M. Ahtisāri priekšlikumu par Kosovas nākotni
MEPs strongly back Martti Ahtisaari's proposal on Kosovo, call for it to be put under "supervised sovereignty"
Iesaka stingrākus noteikumus par bioloģisko lauksaimniecību, tomēr ziņojumu nepieņem
The report also reaffirmed the European perspective of both Serbia and Kosovo, and called for the EU to play a central role in the current international negotiations for a settlement.
Eiropas Parlaments aicina lauksaimniecības politikā vairāk ievērot jauno dalībvalstu intereses
The European Parliament adopted a report calling on the European Commission to take more account of the needs of the new Member States in its decisions on the Common Agriculture Policy.
Aicina pieņemt stingrākus noteikumus par kuģniecības drošību
Proposed rules on organic food products sent back to Agriculture Committee
Eiropas Parlamenta ierosinājumi ES budžeta reformai
2008 budget to focus on "boosting confidence in EU institutions "
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 FULL-TEXT DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 FULL-TEXT DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 ITEM-001-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 ITEM-002-EN DOC XML V0//EN
A. Merkela norādīja, ka Vācija nepiedāvās risinājumus, bet sagatavos plānu, kā rīkoties, un velētos šajā darbā saņemt Eiropas Parlamenta atbalstu.
Achieving 50 years of peace, freedom and solidarity was beyond the dreams of Europe's founding fathers, said Mr Barroso, explaining that Berlin had been a symbolic venue for a Union of 27 Member States and almost 500 million citizens.
Atsaucoties uz Deklarācijā teikto: "Mēs arī gribam būt starp pirmajiem, kopīgi risinot enerģētikas politikas un klimata aizsardzības jautājumus," Eiropas Komisijas priekšsēdētājs Jose Manuel Barroso uzsvēra, ka rezultāti, ņemot vērā Eiropas Komisijas stratēģiju, būs jūtami jau pirms 2009. gada vēlēšanām.
Mr Barroso looked forward to the success of the "twin-track strategy", i.e. the Spring Council commitments on energy policy and climate change together with the Berlin Declaration commitment to agree on an institutional settlement before the European Parliament elections in 2009.
Tomēr lai gūtu tālākus rezultātus, vajadzīga politiska vīzija, un to sniedz Deklarācija.
"We can never take the achievements of peace, freedom and solidarity for granted", said Mr Barroso, stressing that "to protect the values set out in the Declaration, we need to reform our community of law".
Nākamais uzdevums ir vienošanās par institucionālo reformu.
"This is the sort of test that a generation of leaders faces once in a lifetime".
Pēc Komisijas priekšsēdētāja domām, darbs "jāturpina tajā pašā solidaritātes garā, kas izskanēja Berlīnes Deklarācijā".
Yet notions such as "stability" and "prosperity" no longer speak to our young people, because they take them for granted, observed EPP-ED Chairman Joseph DAUL (FR).