natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Stingras budžeta politikas laikā Eiropas Savienības valstu valdībām ciešāk jāsargā savi maciņi.
But in periods of budgetary austerity, Europe’s governments are tempted to tighten the purse strings.
Kristīgo demokrātu deputāts no Vācijas Reimers Bēge (Reimer BÖGE), kuram uzdots izstrādāt Parlamenta ieteikumus, apšauba, vai šis vispārējais ierobežojums ļaus ES segt nepieciešamos izdevumus.
The German Christian Democrat MEP Reimer Böge, who drafted Parliament’s recommendation, doubts that this overall limit will enable the EU to cover its needs.
Viņš brīdina — ja Eiropas Savienības izdevumi nesasniegs vismaz 883 miljardus eiro, vairākas politikas no tā cietīs.
He has warned that if EU spending does not reach at least €883bn, funding for some policies will suffer.
Kaut arī varam sagaidīt pamatīgu kaulēšanos, ES valstu griba ir panākt vienošanos līdz šī gada beigām.
Although bargaining is likely to be tough, the EU countries are keen to reach agreement by the end of the year.
Parlaments savu nostāju, kurā aizstāvēja ambiciozu Kopienas budžeta finansējumu, pieņēma jūnijā.
Parliament adopted its position in June, defending an ambitious level of funding for the Community budget.
Savukārt Eiropadomei 16. un 17. jūnija augstākā līmeņa sanāksmē neizdevās vienoties, īpaši Francijas un Apvienotās Karalistes nopietno nesaskaņu dēļ par Apvienotās Karalistes iemaksu kompensāciju (atlaidēm britiem). (skat. bieži uzdotos jautājumus) un Kopējo lauksaimniecības politiku.
The Council, on the other hand, failed to reach an agreement during its summit on 16 and 17 June, mainly owing to the deep divide between France and the United Kingdom over the ‘UK rebate’ (see Frequently Asked Questions) and the Common Agricultural Policy.
Ja iestādes līdz 2006. gada beigām nepanāk vienošanos, sākot ar 2007. gadu, kad beigsies pašreizējais finanšu plāns, paredzamas divas iespējas: pašreizējais Iestāžu nolīgums tiks pagarināts (finanšu plāna struktūra tiek saglabāta, savukārt griesti tiek aprēķināti atbilstīgi 2006. gada summām) vai arī tās atteiksies no Iestāžu nolīguma un atgriezīsies pie noteikumiem, kuri paredzēti Līgumā par gada budžeta procedūru (skat. bieži uzdotos jautājumus).
If the EU institutions do not manage to strike a deal by the end of 2006, two options are possible from 2007, after the current Financial Perspective expires: either the existing Interinstitutional Agreement is prolonged (preserving the structure of the current Financial Perspective, with the ceilings being calculated on the basis of the 2006 figures); or the Interinstitutional Agreement is abrogated, in which case the EU reverts to the Treaty provisions for the annual budget procedure (see Frequently Asked Questions).
J.Bēges ziņojuma secinājumi
The proposals of the Böge report
Komisijas priekšlikumā paredzēts 1,14% (EUR 943 miljardi) maksājumu apropriācijās un 1,24% (EUR 1 022 miljardi) saistību apropriācijās.
The Commission is proposing payments of 1.14% (€943bn) and commitments of 1.24% (€1 022bn).
EP Pagaidu komiteja
The temporary committee:
iesaka izveidot noteiktu skaitu rezervju ārpus finanšu shēmas, lai:
is proposing that a number of reserves be established outside the Financial Perspective in order to:
stātos pretī neparedzētām vai grūti iepriekš plānojamām situācijām (kohēzija, neatliekama palīdzība, solidaritātes fonds, garantijas fonds),.
cope with contingencies or situations that are difficult to anticipate (cohesion, emergency aid, solidarity fund, guarantee fund),
atvieglotu ES ekonomikas adaptāciju konkurētspējas jomā.
assist the EU to make economic adjustments designed to boost competitiveness.
Šīs stratēģijas mērķis ir nodrošināt lielāku Eiropas Savienības darbības elastību.
The aim of the strategy is to help the EU operate more flexibly.
Tik tiešām, valsts līmenī grūtajā budžeta kontekstā Parlamenta komiteja iecerējusi reālistisku pieeju.
Against a background of national budgetary constraints, the temporary committee has sought to be realistic.
Tā plāno to, kas noteikti jāplāno un piedāvā tādu pieeju, kas ļauj reaģēt uz neatliekamiem gadījumiem neatkarīgi no tā vai tie ir saistīti ar humanitāro, ekonomikas vai sociālo jomu, un efektīvāk rīkoties atbilstīgi Lisabonas stratēģijai.
It has programmed only the budgetary areas which really need to be programmed, and has tried to enable the EU to respond when necessary to humanitarian, economic or social emergencies and take more effective action to boost the Lisbon strategy.
Ja EAF un rezerves būtu integrētas, J.Bēge savā ziņojumā ieteiktu praktiski to pašu izdevumu līmeni, kā Eiropas Komisija savā sākotnējā priekšlikumā.
If the EDF and the reserves had been incorporated into the Financial Perspective, the funding level set in the Böge report would have been virtually identical to what the Commission proposed.
1. izdevumu kategorija: konkurētspēja un kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai.
Heading 1: Competitiveness and cohesion to boost growth and employment
Pagaidu komitejas ieteiktais kopējais finansējums EUR 459 miljardi
Total funding proposed by the temporary committee: €459bn
Galvenās politikas:
Main policies
transeiropas tīkli
Trans-European networks
izglītība un apmācība
Education and training
sociālā politika
Social policy
pārrobežu sadarbība
Cross-border cooperation
Saistībā ar Sociālās politikas darba kārtību, deputāti uzskata, ka ir nepieciešams palielinājums par EUR 200 miljoniem (salīdzinājumā ar Eiropas Komisijas priekšlikumiem), īpaši, lai sasniegtu Lisabonas mērķus un veicinātu nodarbinātību.
And they want a €200m increase for the social policy agenda (over and above what the Commission has proposed), mainly to help achieve the Lisbon objectives and stimulate employment.
Tādējādi deputāti uzstāj, lai izdevumu kategorijas otrā pīlāra apropriācijas, kas piešķirtas kohēzijas politikai tiktu izmantotas tikai šim mērķim , lai atbalstītu izaugsmi, nodarbinātību un noturīgu attīstību, bet it īpaši, lai samazinātu dažādu ES reģionu atšķirības.
MEPs are therefore urging that cohesion funding be ‘ used exclusively for that purpose ’ in order to support growth, employment and sustainable development and above all to reduce disparities between EU regions.
Parlamenta komiteja uzskata, ka šīs jomas finansējumam jāsasniedz 0,41% no ES nacionālā kopieņēmuma un ka jaunajām ES dalībvalstīm jāsaņem līdz 4% no to NKI, lai finansētu ar šīm politikām saistītus projektus.
The temporary committee argues that financing in this area should total 0.41% of EU GNI and that the new Member States should be allowed to use up to 4% of their GNI for projects in those policy areas.
Bez tam deputāti iesaka ieviest pārejas mehānismu reģioniem, kurus skāris “ statistiskais efekts ” (kuri ir zem līmeņa, kas nepieciešams strukturālās palīdzības saņemšanai) un kuri principā vairs neatbilst šo fondu piešķiršanas kritērijiem.
MEPs also call for the introduction of a transitional mechanism for regions hit by the ‘statistical effect’ and hence no longer qualifying for structural funds (i.e. regions which have fallen below the eligibility thresholds for structural aid).
2. izdevumu kategorija: dabas resursu saglabāšana un pārvalde
Heading 2: Preservation and management of natural resources
Pagaidu komitejas ieteiktais kopējais finansējums: EUR 396,2 miljardi
Total funding proposed by the temporary committee: €396.2bn
lauksaimniecības izdevumi
Agricultural market support & direct payments
lauku attīstība
Rural development
vides aizsardzība
Protection of the environment
Attiecībā uz nākošā finanšu plāna otro izdevumu kategoriju deputāti uzskata, ka Eiropas Komisijas paredzētās summas Lauku attīstības fondam ir ļoti ierobežotas un tādējādi ir absolūtais minimums.
Within heading 2 of the Financial Perspective, MEPs regard the sums earmarked for the Rural Development Fund by the Commission as very low – in fact as a bare minimum.
Lauku teritorijām raksturīgās problēmas jāņem vērā, atbalstot tos uzņēmumus, kuri veicina diversifikāciju.
They believe the problems of rural areas can in part be addressed by supporting businesses that help diversify the economy.
Pagaidu komiteja iesaka arī, lai programma Natura 2000 (bioloģiskā daudzveidība un dzīvotnes) saņemtu finansējumu EUR 21 miljarda apmērā.
And they propose allocating €21bn to Natura 2000 (a programme for the biodiversity and protection of natural habitats).
Būdami opozīcijā jebkādai Kopējās lauksaimniecības politikas atkārtotai nacionalizācijai, deputāti plāno iespēju pakāpeniski ieviest ar lauksaimniecību saistīto izdevumu līdzfinansējumu ES-15 ietvaros, ja pēc 2007. gadā paredzētās Bulgārijas un Rumānijas iestāšanās nepieciešamie resursi pārsniegs pieejamos līdzekļus.
MEPs are opposed to renationalising the Common Agricultural Policy but back the phasing-in of cofinancing for agricultural expenditure within the EU-15 if needs outstrip the resources available after the accession of Bulgaria and Romania (scheduled for 1 January 2007).
Atgādinājumam, ES valstu un valdību vadītāji 2002. gada oktobrī vienojās noteikt ar lauksaimniecību saistīto izdevumu griestus EUR 293 miljonu apmērā.
It should be remembered that the heads of state and government agreed in October 2002 to set the ceiling for agriculture expenditure at €293bn.
3. izdevumu kategorija: pilsonība, brīvība, drošība, tiesiskums
Heading 3: Citizenship, freedom, security and justice
Pagaidu komitejas ieteiktais kopējais finansējums : EUR 19,4 miljardi
Total funding proposed by the temporary committee: €19.4bn
Galvenās politikas
Main policies
patvērums un imigrācija
Asylum and immigration
ārējās robežas
External borders
un pamatbrīvības
Justice and fundamental rights
veselība un patērētāju aizsardzība
Health and consumer protection
kultūra un jaunatne
Culture and youth
Brīvības, drošības un tiesiskuma telpas īstenošana ir viena no jaunā finanšu plāna prioritātēm.
The area of freedom, security and justice is a priority of the new financial planning arrangements.
Tāpēc Pagaidu komiteja uzskata, ka palielinājums par EUR 1 miljarda apjomā salīdzinājumā ar Eiropas Komisijas priekšlikumu ir nepieciešams šī mērķa sasniegšanai šajā jomā, vienlaicīgi paredzot pietiekamu rezervi” neparedzētiem gadījumiem.
The temporary committee believes that a €1bn increase above what the Commission has proposed is ‘ necessary in order to attain its goals ’, while making provision for a ‘ sufficient margin ’ for unforeseen needs.
Ņemot vērā organizētās noziedzības un terorisma apkarošanai piešķirto prioritāti, apropriāciju pieaugums nāktu par labu arī Europol , (Eiropas Policijas birojam) un Eurojust (Eiropas prokuratūras iedīglim).
Europol (the European Police Office) and Eurojust (an embryonic European public prosecutor’s office) ought to receive increased funding as the fight against organised crime and terrorism is now a priority.
Tika piedāvāts palielināt apropriācijas ar jaunatni un kultūru saistītām programmām.
Other funding increases are proposed for youth and culture programmes.
4. izdevumu kategorija: ES — globāls partneris
Heading 4: The EU on the world stage
Pagaidu komitejas ieteiktais kopējais finansējums: EUR 70,6 miljardi
Total funding proposed by the temporary committee: €70.6bn
ES kaimiņattiecības
Neighbourhood policy of the EU
humānā palīdzība
Humanitarian aid
sadarbība attīstībai un ekonomiskā sadarbība
Development and economic cooperation
Laikposmā no 2000. līdz 2006. gadam nepietiekami finansēta sadaļa, deputāti pieprasa lielāku elastību (skat. turpmāk), lai apmierinātu jaunās vajadzības, kā arī kaimiņattiecību politikas galveno mērķu ieviešanai atbilstošu finansējumu.
For this heading, which was underfunded in 2000-2006, MEPs are calling for more flexibility (see below) to meet new needs and for adequate funding for key areas such as the new neighbourhood policy.
Šajā nolūkā Eiropas Savienībai būtu nepieciešams uzsvērt savu klātbūtni Vidusjūras reģionā un paredzēt stratēģiju Baltijas jūrā, iesaistot Krieviju kā līdzvērtīgu partneri.
They say the EU needs to strengthen its influence in the Mediterranean and envisage a Baltic Sea strategy that involves Russia as an equal partner.
Tomēr deputāti prasa, lai ar viņiem apspriestos, ja ES ārējās darbības ietekmē budžetu.
MEPs also want to be consulted on any EU external action which has budgetary implications.
Visbeidzot, jānošķir palīdzība sadarbībai jaunattīstības un attīstītajām valstīm.
Lastly, with regard to cooperation aid, a distinction must be made between developing and industrialised countries.
Elastība un rezerves
Flexibility and reserves
Šis jaunais instruments tiek uzskatīts par noslēdzamā Iestāžu nolīguma “ neapstrīdamo daļu” un tas finansējams šādi: pārplānojot budžeta izdevumu kategorijas, pārvietojot neizmantotas apropriācijas izdevumu kategorijas ietvaros vai starp kategorijām, vai arī ar jaunām apropriācijām, ja pirmie divi veidi ir nepietiekami.
In its new form this instrument, which is regarded as a ‘ non-negotiable part ’ of the Interinstitutional Agreement, will be financed by reallocations within the various Financial Perspective headings, redeployment of unused funds within and between headings or, if the first two options are not possible, an injection of additional funding.
Saistībā ar rezervēm Pagaidu komiteja iesaka veidot konkurētspējas rezervi (maksimums EUR 7 miljardu apmērā, kas aizstās Izaugsmes izlīdzināšanas fondu), kohēzijas rezervi (EUR 3 miljardu apjomā), rezervi ārkārtas palīdzībai (EUR 1,5 miljardu apjomā) un rezervi Solidaritātes fondam (EUR 6,2 miljardu apjomā).
Turning to reserves, the temporary committee proposes the creation of reserves for competitiveness (capped at €7bn and replacing the Growth Adjustment Fund), cohesion (€3bn), emergency aid (€1.5bn) and the Solidarity Fund (€6.2bn).
Bieži uzdotie jautājumi
Frequently asked questions
Kas notiks, ja sarunas būs neveiksmīgas?
What happens if the negotiations break down?
Ja divdesmit piecas ES dalībvalstis un Eiropas Parlaments savlaicīgi nevienojas par turpmāko finanšu plānu, (ņemot vērā to, ka pašreizējā finanšu shēma būs spēkā līdz 2006. gada beigām), ir divas iespējas:
If the twenty-five EU governments and the European Parliament do not agree in time on the next Financial Perspective (bearing in mind that the current FP expires at the end of 2006), two options can be envisaged:
tiek pagarināts pašreizējais iestāžu nolīgums: griesti 2006. gadam, kas ir pēdējais gads, uz kuru attiecas pašreizējie finanšu plāni, tiks koriģēti, piemērojot šīm summām vidējo pieauguma likmi, kas konstatēta iepriekšējā periodā bez adaptācijām pēc paplašināšanās.
The current Interinstitutional Agreement could be prolonged : The ceilings for 2006, the final year covered by the current FP, would be adjusted by applying the average rate of increase over the preceding period, excluding enlargement-related adjustments.
Šī pieauguma likme tomēr nedrīkst būt lielāka par Kopienas NKP pieaugumu atbilstošajā gadā.
However, this rate could not exceed the expected growth rate of Community GNI.
Tiek saglabātas dažādas izdevumu kategorijas;
The existing expenditure categories of the FP would be preserved.
iestāžu nolīgums tiek denonsēts: atgriežamies pie EK līgumā (272. pants) paredzētajiem noteikumiem par gada budžeta procedūru.
The Interinstitutional Agreement could be abrogated : The EU would then revert to the annual budget procedure, as established by the Treaty (Art. 272).
Ik mēnesi tiks ieviests pagaidu budžets (“pagaidu divpadsmitdaļas”).Tas piešķirtu Parlamentam lielāku rīcības brīvību attiecībā uz neobligātajiem izdevumiem.
This would give the EP more room for manoeuvre on non-compulsory expenditure.
Finanšu plāna izdevumu kategorijas izzustu un budžetā tiktu nošķirti tikai obligātie izdevumi, galvenokārt lauksaimniecībai (Padome šajos jautājumos ir neatkarīga) un neobligātie izdevumi (attiecībā uz kuriem pēdējais vārds pieder Parlamentam).
The budget would be divided into ‘compulsory’ expenditure (mainly agriculture, on which the Council has the final say) and ‘non-compulsory’ expenditure (on which Parliament has the final word) which would be calculated according to the maximum rate of increase.
Šis scenārijs ir iespējams, ja Parlaments noraida Padomē noslēgtu vienošanos, ko tas uzskatītu par nepietiekamu.
This scenario is also theoretically possible if Parliament rejects a deal reached by the European Council.
Vai atlaides britiem tiks atceltas?
Will the UK rebate be abolished?
Pašu resursu sistēmas reforma (dažādie ieņēmumi, kas ļauj finansēt Kopienas budžetu), protams, ir saistīta ar finanšu plāna problemātiku, taču, neraugoties uz vairākkārtējiem Parlamenta aicinājumiem, nav beigusies ar vienošanos Ministru Padomē.
The reform of the ‘own-resources’ system (the main source of revenue of the EU budget) is closely linked to the Financial Perspective but the Council has so far failed to reach agreement on this, despite repeated urging from Parliament.
Eiropas Komisija ieteica divdesmit piecām dalībvalstīm domāt par jaunas finansēšanas sistēmas ieviešanu ES, kas būtu atkarīga no jauna fiskāla resursa, kurš saistīts ar enerģiju, PVN vai uzņēmuma ienākuma nodokli.
The Commission has asked the Council to consider a different funding system for the EU, with a new fiscal resource based on an energy tax, VAT or corporate income tax.
Līdz šim dalībvalstis ir stingri pretojušās šo ceļu izmantošanai.
The Member States have firmly resisted this idea so far.
Otrs klupšanas akmens divdesmit piecām dalībvalstīm : “atlaides britiem”.
Another important issue is the UK rebate.
Šis mehānisms, ko 1984. gadā ieviesa, pateicoties premjerministres M. Tečeres uzstājībai, labo budžeta nelīdzsvarotību.
This mechanism, introduced in 1984 at the insistence of Margaret Thatcher, is designed to correct a budgetary imbalance.
Tolaik briti uzsvēra, ka Eiropas budžeta atdeve bija vāja, pat tad, kad Lielbritānijas Iekšzemes kopprodukts uz vienu iedzīvotāju bija zemāks par vidējo Kopienā.
At the time the UK argued that it received very little from the Community budget even though Britain’s per capita GDP was well below the Community average.
Lai šo lietu izkustinātu no nulles punkta, Luksemburgas prezidentūra ierosināja pakāpeniski likvidēt britu atlaides likvidēt, kas 2004. gadā bija EUR 5,3 miljardi
The Luxembourg presidency, in a bid to resolve the situation, has suggested phasing-out the UK rebate, which was worth €5.3bn in 2004.
Pagaidu komitejas ziņojumā par šo jūtīgo pašu resursu tēmu teikts: Parlaments galīgajā balsojumā ņems vērā veidu, kādā Padome apliecina vajadzību pēc reformas pašreizējā pašu resursu sistēmā, lai turpmākos izdevumus varētu taisnīgi sadalīt starp dalībvalstīm.
On the own resources issue, the temporary committee’s report states that Parliament will ‘ take account in its final vote ’ of how the Council acknowledges the need to reform the own resources system so as to share out new expenditure ‘ fairly ’ among Member States.
Finanšu plāna vēsture
Historical background
Finanšu plānā tiek paredzēti Kopienas izdevumi noteiktā laikposmā, ņemot vērā tās galvenās politiskās prioritātes, kuras noteikušas Eiropas Savienības iestādes .
The Financial Perspective lays down a framework for Community expenditure over a given period, on the basis of broad priorities decided by the EU institutions.
Tajā tiek norādīts maksimāli pieļaujamais paredzamo Kopienas izdevumu apjoms un sastāvs, par ko Iestāžu nolīgumā vienojas Parlaments, Padome (valdības) un Komisija.
It establishes the maximum figures and the breakdown of foreseeable expenditure by the Community and is decided jointly by the Parliament, the Council (national governments) and the Commission under an Interinstitutional Agreement.
Finanšu plāna sistēmas mērķis ir nostiprināt budžeta disciplīnu, pakļaut kontrolei vispārējo izdevumu pieaugumu un nodrošināt procedūras saskaņotu norisi.
The aims of the FP are thus to tighten up budgetary discipline, keep the overall increase in spending under control and ensure that the budget procedure functions smoothly.
Kopš šīs sistēmas ieviešanas Eiropas Savienības budžets tiek stingri kontrolēts, nepieļaujot ne mazākās novirzes.
Since this system was introduced, the EU budget has been kept firmly under control, without the slightest overspend.
Gadu pēc gada atklātais pārpalikums, pretēji dalībvalstu budžeta problēmām dažos laikposmos, liecina par disciplīnu apropriāciju pārvaldē, ieskaitot to nepilnīgu izmantošanu.
The fact that there is a budget surplus year after year indicates how disciplined the EU’s budgetary management has been and contrasts with the budget problems faced by the Member States in some periods.
Bez tam, absolūtais budžeta apjoms procentos no IKP joprojām ir ļoti pieticīgs.
Moreover, the absolute size of the budget as a percentage of GDP is very modest.
Laikposmā no 1988. līdz 2002. gadam tas bija vidēji 1% no IKP, t.i., krietni mazāk par noteiktajiem griestiem, kopš 1996. gada Kopienas izdevumu procentuālā proporcija attiecībā pret pašu resursu griestiem joprojām turpina samazināties .
The Community budget has been equivalent to an average 1% of GDP over the period 1988-2002, i.e. well below the ceilings laid down, and has steadily decreased in relation to the own resources ceiling since 1996.
Tāpat arī saistību apropriāciju un budžeta maksājumu pieaugums pēdējo gadu laikā ir jūtami samazinājies.
In addition, the increase in commitment and payment appropriations under the budget has slowed down markedly in recent years.
Nobeigumā atcerēsimies, ka 2000. – 2006. gada plānošanas periods iesākās ar divu miljardu pazeminājumu (11,9%) saistību apropriāciju ziņā salīdzinājumā ar iepriekšējo laikposmu.
And it is worth noting that the programming period 2000-2006 started out at a figure of 10 billion euros less (-11.9%) in commitment appropriations than the previous period.
Beidzot, ikgadējais Kopienas budžeta pieaugums ir daudz mērenāks, nekā valstu budžetu pieaugums.
Lastly, the annual increases in the Community budget have been far less than the increases in national budgets.
Ceturtais šāda veida mēģinājums
The fourth exercise of its kind
Finanšu plāni tika ieviesti 1988. gadā (pakete Delors I ), nosaukti tā laika Eiropas Komisijas priekšsēdētāja Ž. Delora ( Jacques Delors ) vārdā, kuram pieder šī iniciatīva.
The Financial Perspective was initially created in 1988 as part of the Delors I package, named after the President of the Commission, Jacques Delors, whose brainchild it was.
Šis vidēja termiņa finanšu ietvars izbeidza ikgadējos finanšu maratonus, kas bieži vien izraisīja konfliktus dalībvalstu vidū un/vai iestāžu starpā, kas raksturoja Kopienas dzīvi 70-to gadu beigās un 80-to gadu sākumā.
This medium-term financial framework put an end to the annual budget marathons, which were often a source of serious conflict between the Member States and/or the institutions and were a regular feature of news stories about the Community in the late 1970s/early 1980s.
Eiropas Parlaments un Padome — divas budžeta lēmējiestādes, vairākas reizes bijušas sīvā opozīcijā, īpaši saistībā ar neobligāto izdevumu palielināšanu (pašlaik šie izdevumi, attiecībā uz kuriem pēdējais vārds ir Eiropas Parlamentam, attiecas uz sociālajiem un reģionālajiem fondiem, pētniecību, enerģētiku, īpašs izņēmums — lauksaimniecība).
The European Parliament and the Council of Ministers, known together as ‘ the two arms of the budgetary authority ’ , disagreed vehemently on a number of occasions, particularly over increases in non-compulsory expenditure (nowadays this expenditure, on which Parliament has the final say, includes the social and regional funds, research and energy, with the most striking exception being agriculture).
Trīs reizes: 1979., 1982. un 1985. gadā Parlamentam nācās pat noraidīt budžetu.
On three occasions, in 1979, 1982 and 1985, Parliament even went so far as to reject the budget.
Finanšu plāni ievieš dubultos griestus, kopējo izdevumu griestus un katras izdevumu kategorijas griestus.
The Financial Perspective lays down ceilings for total expenditure and for each category of spending.
Pašreizējam plānošanas periodam ir septiņas izdevumu kategorijas — lauksaimniecība, strukturālās darbības, iekšējās politikas, ārējās darbības, administratīvie izdevumi, rezerves, pirmsiestāšanās palīdzība.
For the current programming period, there are seven categories: agriculture, structural measures, internal policies, external action, administrative expenditure, reserves and pre-accession aid.