natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Eiropas Parlamenta rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par noilguma termiņiem pārrobežu strīdos attiecībā uz miesas bojājumiem un nāves gadījumiem (2006/2014(INI))
European Parliament resolution with recommendations to the Commission on limitation periods in cross-border disputes involving personal injuries and fatal accidents (2006/2014(INI))
Eiropas Parlamenta rezolūcija par jaunu sieviešu un meiteņu diskrimināciju izglītības jomā (2006/2135(INI))
European Parliament resolution on educational discrimination against young women and girls (2006/2135(INI))
ES attiecības ar Klusā okeāna salām - stratēģija nostiprinātām partnerattiecībām
Strategy for a strengthened partnership with the Pacific Islands
Eiropas Parlamenta rezolūcija par ES attiecībām ar Klusā okeāna salām – stratēģija nostiprinātām partnerattiecībām (2006/2204(INI))
European Parliament resolution on EU relations with the Pacific Islands - A strategy for a strengthened partnership (2006/2204(INI))
Eiropas Parlamenta rezolūcija ar Komisijas ieteikumiem par Eiropas privātsabiedrības statūtiem (2006/2013(INI))
European Parliament resolution with recommendations to the Commission on the European private company statute (2006/2013(INI))
-//EP//TEXT TA 20070201 ITEMS DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT TA 20070201 ITEMS DOC XML V0//EN
31. janvāra un 1. februāra plenārsesijas pārskats
Brussels Plenary: new EU members, climate change, death penalty
Rumānijas prezidents Trajans Bešesku Parlamentā
Romanian President Traian Băsescu
Rumānijas prezidents uzskaitīja labumus, ko Rumānija varētu sniegt Eiropai, — ekonomisko izaugsmi, dalību NATO, iecietību un cilvēku ticību Eiropai — un salīdzināja Rumāniju ar svaiga gaisa vēsmu.
He said Europe must overcome these "nationalist tendencies" and called for restrictions on Romanian workers travelling abroad to be lifted.
Klimata pārmaiņas Stavros Dimas , Eiropas vides komisārs, atgādināja deputātiem, ka zinātnei vairs nav šaubu, ka notiek klimata pārmaiņas.
"The message from science is clear: climate change is happening" On climate change, Stavros Dimas the European Commissioner for the Environment said "the message from science is clear: climate change is happening".
Sigmar Gabriel , Vācijas vides ministrs un ES prezidentūras pārstāvis, aicināja uzlabot to 2 miljardu cilvēku dzīves pasaulē, kam nav pieejama elektrība, vienlaikus aizsargājot klimatu.
He also said it would allow international negotiations to move On behalf of the EU Presidency, German Environment Minister Sigmar Gabriel raised the issue of how to improve the lives of the 2 billion people in the world who do not have access to electricity whilst protecting the climate.
Bulgārijas prezidents Georgijs Parvanovs Parlamentā Ceturtdien Parlamentu uzrunāja Bulgārijas prezidents Georgijs Parvanovs.
Bulgaria's President Georgi Parvanov The second day of plenary saw Bulgaria's President Georgi Parvanov make a plea to MEPs to support him in persuading EU members to open their borders to Bulgaria's workers.
Hanss-Gerts Poterings viņu sveica, paužot prieku par Bulgārijas iekļaušanos ES sastāvā un atzinīgi novērtēja veiksmīgās Bulgārijas reformas, ko tā spējusi veikt tikt īsā laika sprīdī.
On the Bulgarian nurses sentences to death in Libya for allegedly infecting 400 children with the AIDS virus, he welcomed the "solidarity shown by the EU" on the issue.
G. Parvanovs aprakstīja Eiropas Savienību kā, „iespējams, visambiciozāko politisko, ekonomisko un sociālo projektu cilvēces vēsturē”.
Reduce fat, salt to tackle obesity With the levels of obesity rising dramatically across the European Union - a report passed by MEPs yesterday on the "prevention of overweight, obesity and chronic diseases" was timely.
Viņš tomēr norādīja, ka nespēj saprast, kāpēc dažas valstis nevēlas atvērt savus darba tirgus Bulgārijas strādniekiem, uzsverot, ka barjeru nojaukšana nesīs labumu gan Bulgārijai, gan ES un ka bailes no migrācijas viļņiem pēc pēdējās paplašināšanās izrādījušās nepamatotas.
It calls for obesity to be recognised as a chronic disease rather than something which is somehow "self inflicted".
Liekais svars un aptaukošanās
MEPs hope a reclassification of it will lead to less discrimination and stigmatisation.
Eiropas Parlaments pieņēma beļģu deputātes Frédérique Ries sagatavoto ziņojumu, kas iesaka visām dalībvalstīm atzīt aptaukošanos par hronisku slimību, lai izvairītos no slimības skarto personu diskriminācijas vai stigmatizācijas un lai nodrošinātu šiem cilvēkiem piekļuvi atbilstošai ārstniecībai valsts veselības aprūpes sistēmā.
The report suggests a school based approach - it calls on countries to ensure that schools have sufficient funding to provide healthy and nutritional schools meals (burgers and chips are usually cheaper than vegetables and fruit).
Deputāti iesaka pievērst uzmanību sabalansētām ēdienkartēm skolas ēdnīcās, nodrošināt tam pietiekamu finansējumu no valsts puses un veicināt fiziskās aktivitātes skolās.
The report would also like to see better labelling of food - common labels across the EU would help raise nutritional standards.
Starptautisks nāvessoda moratorijs
The rapporteur for the issue was Belgian Liberal MEP Frédérique Ries.
Paužot atbalstu Itālijas valdības un Eiropas Padomes kopīgajai iniciatīvai, Eiropas Parlaments pieņēma rezolūciju, kurā tas aicina nekavējoties noteikt starptautisku moratoriju nāvessoda izpildei, pieņemot ANO Ģenerālās asamblejas rezolūciju.
Death to the death penalty MEPs passed a resolution committing Parliament to support UN efforts for an international moratorium on the death penalty.
Eiropas Parlaments uzsver savu jau ilgi pausto nostāju pret nāvessodu, nosodot arī nāvessoda izpildi Sadamam Huseinam, viņa pakāršanas publiskošanu plašsaziņas līdzekļos un šī nāvessoda izpildes veidu.
In particular they called on all EU members to support a resolution on the death penalty in the UN's General Assembly.
Sieviešu un meiteņu diskriminācija izglītībā
The resolution also condemned the recent execution of Saddam Hussein, the manner it was carried out and the media's exploitation of the event.
Eiropas Savienībā sievietes izglītībā, tostarp mūžizglītībā, progresē mazāk nekā vīrieši.
Young women need more educational support In the EU women make less progress than men in the educational system.
Eirodeputāti pieprasīs starptautisku nāvessoda moratoriju Aptaukošanās: augoša problēma Eiropā Parlamenta pieņemtie teksti 2007. gada 31. janvāra–1. februāra plenārsesijas pārskats
MEPs meet for their next plenary session on 12 February Romanian President Traian Băsescu Opening of the Plenary Bulgarian President Georgi Parvanov Obesity report Death Penalty Resolutions adopted Plenary round up
Eiropas pilsēta: Lisabona
Lisbon: "cidade das sete colinas"
Līgumi, nolīgumi, deklarācijas un stratēģijas — tie visi parakstīti kādā Eiropas Savienības pilsētā.
The city has also given its name to the EU's decade long strategy to boost economic growth and jobs.
Pirmā pietura ir Portugāles galvaspilsēta Lisabona — „stratēģijas”, aģentūru un ES Komisijas priekšsēdētāja pilsēta.
In the first of a series of articles we look at European cities that have been associated with EU policies.
Lisabona, „septiņu pakalnu pilsēta”, ir lielākā Portugālē, kura Eiropas Savienībai pievienojās 1986. gadā.
Portugal joined the EU in 1986 at the same time as its neighbour Spain.
1994. gadā Lisabona tika celta Eiropas kultūras galvaspilsētas godā, bet 1998. gadā tā, atzīmējot Vasko da Gamas ceļojuma uz Indiju 500. gadadienu, rīkoja Pasaules izstādi „Expo ’98”.
It currently has 24 MEPs in the European Parliament representing 10.6 million people.
Lisabonas stratēģija, 2000. gada marts
The country is the westernmost European country and is similar in size to Ireland.
Lisabonas vārds tomēr patlaban ir visu mutēs pavisam citā sakarā.
Lisbon strategy aimed at job creation
2000. gada martā Lisabonā notikušajā Eiropadomes sanāksmē valstu un valdību galvas, ņemot vērā globalizāciju un pieaugošo zināšanu lomu ekonomikas attīstībā, vienojās par ambiciozu mērķi — „ES līdz 2010. gadam kļūt par viskonkurētspējīgāko un dinamiskāko zināšanās balstīto ekonomiku pasaulē, kas spēj ilgstpējīgi augt, radot vairāk un labākas darba vietas, lielāku sociālo vienotību un nodrošinot vides aizsardzību”.
The ambitious Lisbon strategy launched by EU leaders in March 2000 aims to make Europe "the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world by 2010".
2005. gadā, kad bija pagājusi puse noteiktā laika, rezultāti izrādījās neapmierinoši.
In 2005 the strategy was re-launched focusing more on jobs and growth.
Stratēģija tika pārstrādāta, un tās īstenošana tika atsākta ar jaunu ievirzi, fokusējoties uz prioritātēm – izaugsmi un nodarbinātību.
One of the most vocal supporters of the policy has been Lisbon-born President of the European Commission José Manuel Barroso, who was previously Portugal's Prime Minister.
Lisabonas stratēģija un Eiropas Parlaments
Lisbon home to EU Agencies
Eirodeputāti un 27 dalībvalstu nacionālo parlamentu pārstāvji 5. un 6. februārī tiksies Briselē, lai apspriestu Lisabonas stratēģijas nākotni.
Lisbon is also home to two EU Agencies - the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction and the relatively new European Maritime Safety Agency.
Šo trešo apvienoto parlamentāro sanāksmi vadīs EP priekšsēdētājs Hanss-Gerts Poterings un Vācijas Bundestāga priekšsēdētājs Norberts Lammerts.
Lisbon is a natural place for the latter as the history of the city has been closely tied to seafaring.
Sanāksme koncentrēs uzmanību uz 3 pamatjomām:
In the 15th century sailors such as Vasco da Gama navigated the sea passage to India.
cilvēkkapitālu: izglītību, darba vietu radīšanu un sociālajiem aspektiem.
Lisbon is famed for its mild climate and the special light, it is known as the city of seven hills or "cidade das sete colinas" in Portuguese.
20070205STO02703 Lisabonas stratēģija: Komisijas tīmekļa vietne Komisijas 2005. gada paziņojums par Lisabonas stratēģiju 2000. gada marta Lisabonas Eiropadome Lisabona: tūrisms
20070205STO02703 EC website - Lisbon strategy Lisbon Strategy half term report Lisbon European Council March 2000 Lisbon tourism
Lisabonas mērķi: EP un dalībvalstu parlamenti aicina rīkoties saskaņoti
MEPs and national MPs focus on practical steps for Lisbon Strategy
Klimata izmaiņas, enerģijas piegādes drošība, demogrāfiskās izmaiņas, pētniecības finansējuma palielināšana bija tēmas, kas izpelnījās lielāko uzmanību trešajā Lisabonas stratēģijai veltītajā parlamentu sanāksmē, kas notika 5.un 6. februārī Briselē.
Climate change, energy security, cutting red tape, demographic changes and increasing research spending all featured in Tuesday’s concluding session of the 3rd Joint Parliamentary Meeting on the Lisbon Strategy.
Debatēs par tālākajiem soļiem stratēģijā piedalījās Eiropas Komisijas priekšsēdētājs José Manuel Barroso, Vācijas Federālās kancelejas vadītājs Thomas de Maizière, EP un ES dalībvalstu parlamentu deputāti, tostarp pieci Saeimas pārstāvji.
Commission President José Manuel Barroso and German Minister Thomas de Maizière joined MEPs and national MPs to debate the way forward.
"Lai palielinātu ES konkurētspēju, mums jāsadarbojas pašvaldību, reģionu, valstu un Eiropas līmenī.
The morning began with representatives of the three working groups, which discussed specific issues on Monday evening, reporting back to the plenary session.
Priekšsēdētājs norādīja, ka Lisabonas process jāturpina, īpašu uzmanību pievēršot enerģētikas politikai un stratēģijas sociālajai dimensijai, un aicināja sasaukt līdzīgu parlamentu sanāksmi par klimata izmaiņām.
Most parliamentarians had, he said, agreed that energy efficiency and renewable sources play a fundamental role in boosting competition in European economies and in meeting the Lisbon goals.
Dažādām dalībvalstīm pieeja ir atšķirīga: laikā, kad Somija centrus ceļ, Vācija to skaitu samazina.
There was no agreement on nuclear energy, different Member States being in very different situations: for example, while Finland is currently building nuclear plants, Germany is reducing them.
Sanāksmē likumsakarīgi dominēja viedoklis, ka kodolenerģijai jāpaliek dalībvalstu kompetencē.
The general view was that it should be up to Member States to decide whether to use nuclear energy.
Iekšējais tirgus
Internal Market and Innovation Working Group
Malcolm HARBOUR (PPE/DE, UK) uzsvēra savas politiskās grupas pārliecību — ES jāsaglabā četras brīvības, kas ir iekšējā tirgus pamatā.
Malcolm Harbour (EPP-ED, UK) set out the group’s belief that the EU needs to "safeguard the four freedoms underpinning the Internal Market" from Member State protectionism.
Vēl jo vairāk, nepieciešamas turpmākas reformas, īpaši banku darbības un telekomunikāciju jomā.
Indeed, further reforms were necessary, particularly in the banking sector and in telecommunications.
Cilvēkresursi: izglītība, darba vietu radīšana, sociālie aspekti
As for innovation, participants had agreed that research and development policies should be "higher in Member States' agendas".
Darba grupas pārstāve Portugāles parlamenta deputāte Maria Manuel Oliveira sanāksmes noslēgumā secināja — būtiskākais ir atrast līdzsvaru starp nodarbinātību, konkurētspēju un sociālo kohēziju.
Maria Manuel Oliveira, (Assembleia da República, Portugal), said the consensus had been that “the best way forward is to achieve the right balance between employment, competitiveness and social cohesion".
Veidojot elastīgu darba tirgu, kurā jāveicina mobilitāte, jānodrošina atbilstošs sociālo tiesību līmenis.
The EU should, they believed, define minimum standards of protection to be observed by all Member States.
Debates ar Eiropas Komisiju un ES Padomi
Plenary debate with Barroso and De Maizière
Lai to panāktu, jāievieš vietējie sociālās drošības tīkli — "nevis, lai aizsargātu konkurēt nespējīgas darba vietas, bet, lai aizsargātu cilvēkus."
To achieve this goal, he said, it is necessary to introduce social safety nets, "not to protect uncompetitive jobs, but to protect people."
Eiropas valstīm arī kopīgi jāmudina ASV darīt vairāk, lai mazinātu klimata izmaiņas.
It was also important to “use our shared clout to encourage the US to do more,” he said.
Atlantijas okeāna abās pusēs esošos standartu atšķirības vēlams mazināt arī tādās jomās kā patenti, autortiesības un finanšu tirgus.
Climate change was one issue among many where it would be better to avoid two sets of standards on either side of the Atlantic, he said, others included patent law, counter-piracy and financial market regulation.
Vai mums pēc 50 gadiem būs vajadzīga cita planēta?
Climate: "if we continue... in 50 years we will need a 2nd planet"
Vai mums būs vajadzīga cita planēta?
Violent weather conditions are set to increase with global warming
Pēdējās nedēļas Eiropas Savienībā iezīmējās ar intensīvām diskusijām par klimata pārmaiņām.
The last few weeks have been crucial in the debate over climate change.
10. janvārī Komisija publiskoja savus nodomus līdz 2020. gadam panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu par 20%, savukārt eirodeputāti pagājušās nedēļas plenārsesijā Briselē aicināja tās samazināt par 30%.
On 10 January the European Commission outlined plans for a 20% cut in greenhouse gas emissions in 2020 compared to 1990 levels.
Pagājušajā nedēļas nogalē Starpvaldību komiteja klimata pārmaiņām ziņoja, ka līdz gadsimta beigām temperatūra, iespējams, pacelsies par 1,8 līdz 4°C, bet jūras līmenis — par 28-43 cm.
Two days earlier MEPs - who want a 30% cut in emissions - debated the issue in Brussels - you can watch the full debate by clicking on "previous plenary sessions" below.
Enerģijas formas
Growing energy consumption threatens environment
Nav šaubu, ka, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas, industrializētās pasaules ekonomikām jāatrod alternatīvas enerģijas formas.
It is clear that the carbon-hungry economies of the industrialised world must find alterative forms of energy if they wish to reduce CO2 emissions.
Vācu deputāts Matthias Groote no Sociāldemokrātu grupas norādīja, ka attiecībā uz klimata pārmaiņām teicienam „laiks ir nauda” ir cita nozīme.
For the Liberal ALDE group Anne Laperrouze called for fiscal measures to promote energy effiency and the use of biofuels and renewable energy.
Vācijas vides aizsardzības ministrs Sigmar Gabriel savukārt atgādināja: „Ja mēs turpināsim patērēt tikpat daudz enerģijas, pēc 50 gadiem mums būs vajadzīga cita planēta.”
This point was reiterated by German Environment Minister Sigmar Gabriel - speaking for the current holders of the EU presidency - who said that "if we continue to consume as much energy, in 50 years we will need a 2nd planet".
Debatēs liela uzmanība tika vērsta uz to, kādi transporta veidi īpaši ietekmē klimatu.
A key aspect of the debate was the extent to which transport - and in particular cars - were making climate change worse.
S. Gabriel aizrādīja, ka viņai neesot taisnība, un teica, ka nospraustos mērķus iespējams sasniegt, kombinējot uzlabotu automašīnu tehnoloģiju un biodegvielas izmantošanu.”
Mr Gabriel said this was not the case and that the "objective of 120g of CO2/km can be achieved by combining improved vehicle technology and the use of bio fuels".
Tāpēc par prioritāti esot jāpadara publiskais transports.
That is why public transport should be a priority for us".
Starptautiskā sadarbība
"Why not partnership with China and India?"
Deputāti arī diskutēja par ES lomu starptautiskajā arēnā.
To what extent the EU should project its power on to the international stage was a vital part of the debate.
Kreiso grupas pārstāvis francūzis Francis Wurtz norādīja, ka ES Kioto mērķu izpildi sākusi neveiksmīgi un uzņemtais kurss var izraisīt nenovēršamas katastrofālas pārmaiņas planētā.
Francis Wurtz of the European United Left pointed out that the EU has made a bad start in meeting its Kyoto commitments and that if this continues it will "lead the planet to unsustainable upheaval".
Zviedru deputāts Anders Wijkman no Eiropas Tautas Partijas grupas ieteica nodibināt partnerattiecības ar Ķīnu un Indiju, jo citādāk ES darbība esot nenozīmīga.
As to what the EU should do to influence countries like China and India that are experiencing rapid economic growth with increasing carbon usage, Anders Wijkman of the European People's Party asked "why not establish partnership with China and India?"
Ko Parlaments paveicis līdz šim?
Calls for 25% increases in renewable energy
2006. gadā Parlaments kopā ar Padomi pieņēma 2 tiesību aktus šajā jomā: regulu par fluorēto siltumnīcefekta gāžu izmantošanas ierobežošanu (saldēšanas un gaisa kondicionēšanas iekārtās, kā arī ugunsdrošības sistēmās), kā arī direktīvu par emisijām no transportlīdzekļu gaisa kondicionēšanas sistēmām.
Last April Parliament adopted a regulation to reduce and prohibit the use of fluorinated gases used in the production of air conditioning units, refrigerators and insulating foam.
2006. gadā eirodeputāti arī pieņēma rezolūciju par klimata pārmaiņām, apstiprinot apņemšanos līdz 2020. gadam par 30% samazināt emisijas attīstītajās valstīs.
In January 2006 MEPs passed a resolution on climate change, restating the commitment to "undertake strong emissions reductions for developed countries of 30% by 2020".
Tie arī aicināja veidot labāku tehnoloģisko sadarbību.
It calls for better technology cooperation to combat climate change.
Nākošnedēļ Parlaments pieņems rezolūciju par atjaunojamo enerģiju.
A further resolution on climate change next week calls for renewable energy to make up 25% of the EU total by 2020.
Pašreizējais rezolūcijas priekšlikums aicina palielināt atjaunojamās enerģijas īpatsvaru līdz 25%.
Click on the first link below to watch a recording of the debate in full.
20070206STO02777 Debašu videoieraksts Vienošanās par fluorēto siltumnīcefekta gāžu izmantošanu EP 2006. gada rezolūcija par klimata pārmaiņām
20070206STO02777 Watch debate Action on Fluorinated gas Jan 2006 Resolution on climate change "Saving civilization"
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0019 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0019 0 NOT XML V0//EN
Amati Eiropas Parlamentā: komitejas priekšsēdētājs
Transport, Internal Market, Industry: Committee Chairs speak out
Pagājušonedēļ komitejas ievēlēja jaunus priekšsēdētājus
An EP Committee has between 28 and 86 members
Pagājušonedēļ Eiropas Parlamenta komitejas sasaukuma puslaika vēlēšanās ievēlēja jaunus priekšsēdētājus nākamajiem divarpus gadiem.
Last week saw MEPs elect the Chairs and Vice-Chairs of Parliament's Committees.
Kādi ir komitejas priekšsēdētaja uzdevumi?
There are 20 permanent such committees who meet in public twice a month in Brussels.
Vai tas var pieņemt svarīgus lēmumus, vai arī tam ir tikai reprezentatīva loma?
Their role is to draw up, adopt and amend legislation and own initiative reports.
Mēs arī pajautājām dažiem komiteju priekšsēdētājiem, ko viņiem nozīmē viņu amats.
We spoke to some freshly elected Chairpersons to ask their views about the way ahead.
Komitejas priekšsēdētājs spēlē svarīgu lomu, sastādot komitejas darba kārtību, un vada komitejas sanāksmes.
They also speak for the committee in the monthly Strasbourg Plenary session and in regular meetings with other Committee Chairs.
Viņš uzstājas komitejas vārdā Parlamenta plenārsesijās, Komiteju priekšsēdētāju konferences sanāksmēs, kā arī sazinās ar Padomes prezidentūru un Komisiju.
They also have frequent contact with the Council presidency and the Commission services.
Viņš tomēr arī ir iesaistīts komitejas ikdienas darbā, tostarp ziņojumu sagatavošanā.
A Chairperson is elected by the MEPs on their Committee for a two and half year term.
2007. gadā Eiropas Tautas partijas grupa drīkstēja izvirzīt 9 kandidātus, Sociāldemokrātu grupa — 7, Liberāļi — 3, bet Kreisie, Zaļie un Nāciju Eiropas grupa izvirzīja katra pa vienam pārstāvim.
It’s a big responsibility but is also gratifying. …it revealed itself very absorbing because of the impact that the transport and tourism policy exercises on society and European economics."
Ko domā paši priekšsēdētāji?
Making the EU responsible to citizens
Viņš piebilst, ka transporta un tūrisma politikai ir liela nozīme sabiedrībā un Eiropas ekonomikā, tāpēc darbs burtiski uzsūc sevī.
Re-elected as Chairperson, Arlene McCarthy of the Socialist PSE group described it as an "immense privilege".
Turklāt, tā kā uz spēles liktas dažādas intereses, smagi jāstrādā, veidojot dialogu un veicot starpnieka uzdevumus ne tikai attiecībās ar Padomi un Komisiju, bet arī pašā Transporta komitejā.
She said she was looking forward "to taking up the issues that matter to citizens and consumers, ranging from high mobile phone roaming charges to the cat and dog fur trade".
Viņa uzskata, ka būt atkal ievēlētai komitejas priekšsēdētājas amatā ir milzīga privilēģija.
Industry, research and energy (ITRE) - three issues likely to feature high on the agenda in the coming 12 months.
Viņa arī piebilst, ka viņas kolēģi ir ļoti uzņēmīgi un ka komitejas darba pamatā ir konstruktīvs dialogs.
She went on to say that "colleagues are very engaged and give their best in their specialities - often very critically and controversially".
Viņa uzsver, ka tieši sadarbība ar kolēģiem komitejā ir īpaši pievilcīga.
She went on to say that the "cooperation with the colleagues" was the "special attractiveness" of the committee.
Komiteju priekšsēdētāju konference
The Chairs of all the committees meet once a month in the "Conference of Committee Chairs" to discuss organisational and agenda related affairs.
Visi komiteju priekšsēdētāji tiekas reizi mēnesī Komiteju priekšsēdētāju konferences sanāksmē, parasti Strasbūras plenārsesijas otrdienā.
This group of Chairpersons often meets representatives of other EU institutions - like the holders of the EU's rotating Presidency for example.
Tā arī bieži tiekas ar Eiropas institūciju pārstāvjiem lai apspriestu jautājumus, kas saistīti ar komiteju darbību.
Regarding the right to Chair a committee in 2007 it stood like this: the European People's Party - the biggest group - had the right to choose 9 posts.
20070206STO02779 Komiteju priekšsēdētāji un to vietnieki Parlamenta komitejas Komiteju priekšsēdētāju konference
20070206STO02779 Parliamentary Committees Conference of Committee Chairmen
Aptaukošanās: Eiropas Parlamenta 10 pretlīdzekļi
End "stigma" of obesity say MEPs
5 miljoni bērnu Eiropā ir aptaukojušies
This figure does not include the 5 million children who suffer the same condition.