natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šā gada 6. jūlijā Eiropas Parlaments ar lielu balsu vairākumu pieņēma rezolūciju P7_TA(2010)0264 par Komisijas Zaļo grāmatu par bioatkritumu apsaimniekošanu Eiropas Savienībā, kurā tas aicina Komisiju līdz 2010. gada beigām izstrādāt konkrētu direktīvas priekšlikumu.
On 6 July 2010 Parliament adopted, by a large majority, resolution P7_TA(2010)0264 , on the Commission's green paper on the management of bio-waste in the European Union, urging the Commission to draw up a proposal for a specific directive on bio-waste by the end of 2010.
Šā gada 14. jūlijā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejā notikušajā viedokļu apmaiņā ministre Joke Schauvliege , paužot Beļģijas prezidentūras viedokli, pozitīvi novērtēja Parlamenta pieņemto rezolūciju un apņēmās veicināt progresu šajā jomā.
During the subsequent exchange of views between the Committee on the Environment and the Belgian minister Joke Schauvliege held on 14 July 2010, the latter, speaking on behalf of the Belgian presidency, welcomed the resolution adopted by Parliament and promised further action on the matter.
Vai Padome Beļģijas prezidentūrās vidus posmā varētu norādīt, kādus pasākumus tā ir iecerējusi līdz pilnvaru termiņa beigām, ievērojot Eiropas Parlamenta noteiktās prasības?
Now that we are halfway through the Belgian presidency, can the Council state what action it ends to take before the end of the presidency with a view to implementing the measure called for by Parliament?
Jautājums jautājumu laikam H-0471/2010
Question for Question Time H-0471/2010
(PPE) Temats: Divkāršas recesijas iespējamība - 3 % mērķa ilgtspējība
(PPE) Subject: The possibility of a double-dip recession: sustainability of the 3% target
Vai Padome var sniegt komentārus sakarā ar godājamā Nobela prēmijas laureāta ekonomikā Džozefa Štiglica (Joseph Stiglitz) apgalvojumu, ka Eiropas ekonomikā pastāv risks atkal nonākt recesijā ES dalībvalstu valdību īstenotā valsts izdevumu samazinājuma dēļ, mēģinot samazināt budžeta deficītu tā, lai tas nepārsniegtu 3 %, kā tas paredzēts Stabilitātes un izaugsmes paktā?
Can the Council respond to comments by the respected Nobel prize-winning economist Joseph Stiglitz that the European economy risks sliding back into recession due to spending cuts imposed by EU governments in an attempt to reach the 3% deficit limit laid down in the Stability and Growth Pact?
Vai šis 3 % mērķis ir reālistisks, ņemot vērā, ka dažu dalībvalstu finanses patlaban ir smagas spriedzes apstākļos?
Is this 3% target a realistic one, considering that some Member State finances are under severe strain at present?
Jautājums jautājumu laikam H-0472/2010
Question for Question Time H-0472/2010
(PPE) Temats: Izmaiņas ES personu brīvas pārvietošanās direktīvā un fiktīvo laulību novēršana
(PPE) Subject: Changes to EU freedom of movement directive and prevention of sham marriages
Saistībā ar Eiropas Tiesas 2008. gada 25. jūlija spriedumu Metock lietā, dažas dalībvalstis, tai skaitā Īrija, bija spiestas atteikties no savām prasībām veikt Direktīvā 2004/38/EK par personu brīvu pārvietošanos Eiropas Savienībā izmaiņas, lai novērstu to, ka imigranti noformē fiktīvas laulības, lai paliktu ES.
As a consequence of the European Court of Justice ruling in the Metock judgment of 25 July 2008, some Member States – including Ireland – have had to drop their demands for a change in Directive 2004/38/EC on the free movement of people within the European Union to prevent immigrants arranging marriages of convenience in order to stay in the EU.
Viena no Īrijas galvenajām laulību reģistrācijas nodaļām nesen brīdināja, ka 10–15 % no Īrijā veiktajām laulību reģistrācijām varētu būt fiktīvas un to vienīgais mērķis ir imigrācijas noteikumu apiešana.
One of Ireland’s main marriage registrars warned recently that 10-15% of the civil ceremonies conducted across Ireland may be sham marriages aimed purely at circumventing immigration rules.
Vai Komisija tāpat kā dalībvalstis ir noraizējusies par iespējām, ka pēc sprieduma pieņemšanas Metock lietā direktīva tiks izmantota ļaunprātīgos nolūkos?
Does the Commission share Member States’ concerns about the potential for exploitation of the directive in light of the Metock ruling?
Vai Komisija no kādas dalībvalsts ir saņēmusi informāciju par to, ka tiek ļaunprātīgi izmantoti un pārkāpti Direktīvas 2004/38/EK noteikumi, un, ja tas tā ir, kādi mehānismi ir ieviesti, lai dalītos šādā informācijā ar citu dalībvalsti?
Has the Commission received information from any Member State about abuse and violation of Directive 2004/38/EC and, if so, what mechanisms are in place for sharing such information with other Member States?
Vai Komisija uzskata, ka dalībvalstis var izskaust fiktīvās laulības, nemainot Direktīvu 2004/38/EK, un, ja tas ir tā, kādā veidā?
Does the Commission believe that Member States can stamp out marriages of convenience without changes to Directive 2004/38/EC and, if so, exactly how?
Jautājums jautājumu laikam H-0473/2010
Question for Question Time H-0473/2010
(S&D) Temats: Padomes pasākumi darba ņēmēju pārvietošanās brīvības veicināšanai starp dalībvalstīm
(S&D) Subject: Council measures in favour of free movement of labour between Member States
Eiropas Savienības jaunajā ekonomikas stratēģijā turpmākajiem 10 gadiem minēts, ka darba ņēmēju mobilitāte ir priekšnoteikums bezdarba samazināšanai.
The EU's new plan for the economy for the next ten years refers to workforce mobility as an essential condition for reducing unemployment.
Krīzes laikā bezdarba līmenis ir bīstami pieaudzis, no 6,8 % (2008. gada maijā) palielinoties līdz 10 % (2010. gada jūlijā).
The unemployment rate has risen disturbingly with the crisis, from 6.8% in May 2008 to 10% in July 2010.
Turklāt saskaņā ar Komisijas veikto un 2010. gada 13. jūlijā publicēto aptauju 48 % Eiropas iedzīvotāju būtu gatavi meklēt darbu citā valstī vai citā reģionā, nevis palikt bez darba.
Meanwhile, according to a Commission survey published on 13 July 2010, 48% of Europeans would be willing to seek employment outside their country or region, rather than remain jobless.
Savukārt 17 % darba ņēmēju plāno nākotnē strādāt ārvalstīs.
In addition, 17% said they expected to work abroad at some time in the future.
Tāpat arī jāpievērš uzmanība tam, ka dalībvalstīm prioritāte ir jāpiešķir Savienības dalībvalstu pilsoņiem, nevis trešo valstu darba ņēmējiem Savienībā.
It should also be remembered that Member States are obliged to give preference to nationals of other Member States over third-country workers.
Vai Padome šajā kontekstā var izklāstīt, kādus konkrētus pasākumus tā plāno, lai strauji likvidētu šķēršļus, kuri apgrūtina to dalībvalstu darba ņēmēju pārvietošanās brīvību, kas Eiropas Savienībai pievienojās pēc 2004. gada 1. maija?
In the light of the above, can the Council state what concrete measures it proposes with a view to the rapid elimination of the barriers now existing to the free movement of workers from those Member States which joined the Union after 1 May 2004?
Jautājums jautājumu laikam H-0474/2010
Question for Question Time H-0474/2010
(PPE) Temats: Videi draudzīgs publiskais iepirkums
(PPE) Subject: Green public procurement
Medicīnas produkti nav starp tām desmit nozarēm, kam Komisija piešķīrusi prioritāti saistībā ar videi draudzīgu publisko iepirkumu.
Medical equipment does not feature as one of the ten priority sectors identified by the Commission for green public procurement.
Saskaņotu kritēriju izstrāde šai nozarei izrādījās sarežģīta, jo termins „medicīnas produkti” attiecināms uz dažāda veida produktiem.
The development of harmonised criteria for this sector has proven to be problematic because the generic term ‘medical equipment’ covers many different types of products.
Pamatnostādņu trūkumam attiecībā uz medicīnas produktu iepirkumu netīši var būt nevēlamas sekas, jo nozarei tiek liegts svarīgs stimuls turpināt labāku un ilgtspējīgāku produktu attīstību.
The absence of guidelines on the procurement of medical equipment can, however, have the unintended consequence of depriving the sector of a key incentive to keep developing better and more sustainable products.
Vai Komisija apsvērusi iespēju atsākt pamatnostādņu izstrādāšanu, iespējams, vairākās jaunās kategorijās sadalot dažāda veida produktus, kas pašlaik tiek apzīmēti ar vienu terminu „medicīnas produkti”?
Has the Commission considered making fresh efforts to draft guidelines with a view to creating more specific categories for the different types of products covered by the generic term ‘medical equipment’?
Vai šajā sakarībā tikusi apsvērta iespēja sadarboties ar ražotājiem un nozaru asociācijām, lai šādā veidā nozari iesaistītu dažādu produktu veidu kategorizēšanā?
In this context, has consideration been given to working together with the industry and professional associations so that the sector is involved in the categorisation of the different types of products?
Vai Komisija ir apsvērusi arī iespēju noteikt īpašas jauninājumu kategorijas, kuras īpašā veidā atspoguļotu produktu raksturu un lietojuma jomu?
Has the Commission given thought also to determining specific categories of innovation that focus on the nature of the product and its applications?
Jautājums jautājumu laikam H-0475/2010
Question for Question Time H-0475/2010
(ECR) Temats: Pašreizējās kopējās zivsaimniecības politikas strukturālie trūkumi
(ECR) Subject: Structural failings of the current Common Fisheries Policy
Viens no nesen pieņemtajā zaļajā grāmatā konstatētajiem pašreizējās kopējās zivsaimniecības politikas strukturālajiem trūkumiem ir nepietiekama atbilstība spēkā esošajiem noteikumiem.
One of the structural failings of the current Common Fisheries Policy identified in the recent green paper is a lack of compliance with existing rules.
Tādēļ rodas ievērojama pārzveja un kaitējums jūras videi, ko bieži pastiprina ES fondu finansētie pasākumi.
This contributes to heavy overfishing and damage to the marine environment and is often exacerbated by developments that are supported by EU funds.
Līdz ar to, vai Komisija apsver nosacījumu mehānisma ieviešanu — ar ko piekļuvi ES fondiem un zvejas resursiem pakļauj nosacījumiem —, kas būtu līdzīgs kopējās lauksaimniecības politikas savstarpējās atbilstības mehānismam?
Therefore, is the Commission considering the introduction of a conditionality mechanism – making access to EU funds and fisheries resources subject to conditions – akin to the Common Agricultural Policy cross-compliance mechanism?
Jautājums jautājumu laikam H-0476/2010
Question for Question Time H-0476/2010
(S&D) Temats: Kopējā lauksaimniecības politika un savstarpējā atbilstība
(S&D) Subject: Common Agricultural Policy and cross-compliance
Savstarpējā atbilstība ir svarīgs kopējās lauksaimniecības politikas elements, ar ko tiek nodrošināts, ka, veicot vairākumu KLP maksājumu, tiek ievēroti konkrēti noteikumi vides, veselības aizsardzības un dzīvnieku labturības jomā.
Cross-compliance is an important element of the Common Agricultural Policy that links most CAP payments to the observance of certain rules in the areas of environment, health and animal welfare.
Turklāt ziņojumā tiek minēts, ka „dalībvalstu iesniegtie dati par pārbaudēm un pārkāpumiem nav ticami, un Komisijas veiktā īstenošanas uzraudzība nav bijusi pilnvērtīga”.
The report adds that ‘data provided by the Member States on checks and infringements is not reliable and the Commission’s performance monitoring was found wanting’.
Vai Komisija var informēt Parlamentu par to, ko tā dara, lai mudinātu dalībvalstis efektīvāk īstenot un piemērot savstarpējo atbilstību?
Can the Commission tell Parliament what it is doing to encourage Member States to implement and enforce cross-compliance more effectively?
Vai ir vērojami uzlabojumi?
Are any improvements noticeable?
Jautājums jautājumu laikam H-0477/2010
Question for Question Time H-0477/2010
(S&D) Temats: Dzimumu līdztiesība un sieviešu pensijas
(S&D) Subject: Gender equality and women's pensions
Šovasar Komisija publicēja Zaļo grāmatu „Ceļā uz atbilstīgām, noturīgām un drošām Eiropas pensiju sistēmām”, kurā tā apskata vairākus ar pensiju fondu maksātspēju, pensijas vecuma palielināšanu un pensiju mobilitāti saistītus jautājumus.
This summer, the Commission published a Green Paper entitled ‘Towards adequate, sustainable and safe European pension systems’ in which it raises a number of issues relating to the solvency regime for pension funds, raising the retirement age and the mobility of pensions.
Tomēr tajā netiek pieminēts dzimumu līdztiesības princips un pilnībā izpaliek jautājums par sieviešu pensijas apmēru.
It does not, however, mention the principle of gender equality and totally ignores the issue of the level of women's pensions.
Visu mūžu sievietes skar diskriminācija darba tirgū, jo joprojām pastāv ļoti lielas atšķirības starp vīriešu un sieviešu algu par vienādu darbu.
Throughout their lives, women are subject to discrimination on the labour market because substantial differences still exist between the pay for men and women doing equivalent work.
Turklāt sieviešu pensijas apmērs ir mazāks, jo viņas strādā jomās, kurās algas ir zemas, vai arī viņām ir jāpārtrauc darbs, lai rūpētos par ģimeni un tas vēl jo vairāk palielina vecāku sieviešu nabadzību.
Women's pensions are also lower because they work in low-pay sectors or because they have to stop working to look after their families, thus further increasing the poverty of women pensioners.
Vai Komisijai nešķiet, ka sieviešu pensijas apmēra jautājums būtu jāskata atsevišķi, jo diskriminācija darba tirgū ietekmē sieviešu pensijas?
Does the Commission agree that the level of women's pensions should be dealt with as a separate issue, since discrimination on the labour market has an impact on retirement benefits for women?
Kādus konkrētus pasākumus Komisija pieņems, lai samazinātu atšķirību starp sieviešu un vīriešu pensijas apmēru?
What specific measures does the Commission intend to adopt in order to reduce the gap between the levels of pensions for women and men?
Jautājums jautājumu laikam H-0478/2010
Question for Question Time H-0478/2010
(NI) Temats: Mali prezidents
(NI) Subject: President of Mali
Es vēlētos uzzināt, kāda ir Komisijas reakcija uz Mali prezidenta pagājušās nedēļas uzrunu Eiropas Parlamentā.
I should like to know the reaction of the Commission to the speech given by the President of Mali to the European Parliament last week.
Atcerēsimies viņa teikto par to, ka Mali cieš no izglītoto cilvēku aizceļošanas uz attīstītajām valstīm.
It will be recalled that he complained that Mali was suffering a brain drain to the developed world.
Viņš norādīja, ka aptuveni 35 % augstākās izglītības ieguvēju strādā ārzemēs un ka ļoti liela, bet neprecizēta daļa veselības aizsardzības darbinieku strādā citās valstīs.
He said that nearly 35% of Mali's graduates were working abroad and that a high but unspecified proportion of health service workers were working in other countries.
Vai Komisija uzskata par morāli pieņemamu, ka attīstītās valstis piesavinās trešās pasaules valstu medicīnas personālu, kuras to ir sagatavojušas uz sava rēķina par ļoti ierobežotiem līdzekļiem?
Does the Commission believe that it is morally acceptable for developed countries to poach the medical personnel of Third World countries, who have been trained at their expense from very limited resources?
Jautājums jautājumu laikam H-0479/2010
Question for Question Time H-0479/2010
(ECR) Temats: Polijas lidmašīnas TU-154 atliekas, kuras Krievija vēl joprojām nav atdevusi
(ECR) Subject: Russia's failure to hand over the wreckage of the Polish TU-154
Lidmašīnas atliekas ir galvenā liecība šobrīd notiekošajā, tomēr lēnajā katastrofas izmeklēšanā.
The wreckage of the plane is the key evidence in the ongoing, but slow, investigation into this disaster.
Vai Komisija gatavojas iejauktas šajā lietā, kas sarūgtina miljoniem poļu, un izdarīt pienācīgu spiedienu uz Krieviju?
Does the Commission intend to intervene in this matter, which is greatly upsetting for millions of Poles, in order to exert appropriate pressure on Russia?
Jautājums jautājumu laikam H-0480/2010
Question for Question Time H-0480/2010
(GUE/NGL) Temats: Eiropas Savienības Padomes oficiālā nostāja attiecībā uz romu izraidīšanu no Francijas
(GUE/NGL) Subject: Official position of the EU Council regarding the expulsion of Roma from France
Francijas lēmums izraidīt no šīs valsts teritorijas romu tautības ES pilsoņus no Rumānijas un Bulgārijas mudinājis Eiropas Parlamentu sniegt steidzamu atbildes reakciju, kurš 2010. gada 9. septembra rezolūcijā ( P7_TA-PROV(2010)0312 ) “paudis dziļas bažas par ... pasākumiem, ar kuriem paredzēta viņu izraidīšana, un attiecīgi mudinājis (Francijas) iestādes nekavējoties pārtraukt romu jebkādu izraidīšanu, vienlaicīgi aicinot Komisiju, Padomi un dalībvalstis iejaukties, izvirzot šādu pašu prasību”.
The decision by France to expel from its territory Roma EU citizens from Romania and Bulgaria has prompted an immediate response by the European Parliament which, in its resolution ( P7_TA-PROV(2010)0312 ) of 9 September 2010, ‘expresses its deep concern at the measures ... providing for their expulsion’ and accordingly urges (the French) authorities immediately to suspend all expulsions of Roma, at the same time calling on the Commission, the Council and the Member States to intervene with the same request’.
Uzstājoties Komisijas vārdā, par tiesiskuma jautājumiem atbildīgā komisāre Viviane Reding pauda paziņojumu, kurā bija iekļauti šādi apsvērumi: “Diskriminācija etniskās vai nacionālās izcelsmes dēļ Eiropā nav pieļaujama.
Speaking on behalf of the Commission, Viviane Reding, Commissioner for Justice, issued a statement which included the following observations: ‘Discrimination on the basis of ethnic origin or race has no place in Europe.
Tā nav savienojama ar vērtībām, kuras ir Eiropas Savienības dibināšanas pamatā.
It is incompatible with the values on which the European Union is founded.
Valsts iestādes, kas diskriminē etniskās grupas, piemērojot ES tiesību aktus, pārkāpj arī ES Pamattiesību hartu, kuru ir parakstījušas visas dalībvalstis, tostarp Francija.”
National authorities who discriminate against ethnic groups in the application of EU law are also violating the EU Charter of Fundamental Rights, which all Member States, including France, have signed up to’.
Vienīgā ES iestāde, kura līdz šim nav darījusi zināmu savu nostāju, ir Padome, kas Eiropas iedzīvotājos izraisījis šaubas attiecībā uz cilvēktiesību un pamattiesību aizsardzību Eiropas Savienībā.
The only EU institution which has not yet made its position known is the Council, giving rise to serious doubts among the peoples of Europe regarding the protection of human and fundamental rights in the EU.
Kāds ir Padomes viedoklis šajā īpašajā jautājumā?
What view does the Council take of this particular issue?
Jautājums jautājumu laikam H-0481/2010
Question for Question Time H-0481/2010
(PPE) Temats: Kopējā lauksaimniecības politikā (KLP) paredzētie augsnes erozijas novēršanas pasākumi pēc 2013. gada
(PPE) Subject: Measures to prevent soil erosion under the CAP post-2013
Aizvien vairāk katastrofu Centrāleiropā, Austrumeiropā un Dienvideiropā izraisa hidroģeoloģiskie traucējumi.
An increasing number of disasters are occurring in central, eastern and southern Europe owing to hydrogeological disturbances.
Parlamenta 2010. gada 5. maijā pieņemtajā rezolūcijā par Eiropas Savienības lauksaimniecību un klimata pārmaiņām (2009/2157(INI)) ir uzsvērts, cik svarīga “saistībā ar gaidāmo KLP reformu…” ir “augšņu aizsardzība (nodrošinot tajās organiskās vielas) pret ūdens un vēja izraisītu eroziju”.
In its resolution of 5 May 2010 on agriculture in the Union and climate change (2009/2157 (INI)), Parliament stressed that the 'next reform of the CAP' should include 'protecting the soil from water and wind erosion by ensuring organic matter content'.
Kādus pasākumus Komisija ir iecerējusi veikt, lai, īstenojot jauno KLP, tiktu veicināti politiski līdzekļi augsnes erozijas novēršanai?
Can the Commission state what measures it intends to take in the context of the new CAP to promote initiatives aimed at preventing soil erosion?
Jautājums jautājumu laikam H-0482/2010
Question for Question Time H-0482/2010
(PPE) Temats: Bāzeles III vienošanās kritēriji un Eiropas bankas
(PPE) Subject: Basel III criteria and European banks
Bāzeles komiteja 2010. gada 12. septembrī paziņoja par jaunu kritēriju noteikšanu finanšu sistēmas stabilitātes veicināšanai .
On 12 September 2010, the Basel Committee announced that new criteria had been drawn up to strengthen the stability of the financial system .
Vai tā uzskata, ka nepieciešamība pēc Bāzeles III vienošanās izriet no pašreizējās finanšu krīzes vai arī, lai risinātu strukturālās nepilnības, kuras Bāzeles II vienošanās nav bijusi spējīga izlabot?
Does the Commission consider that the need for Basel III is a result of the recent financial crisis or will the accord offset the structural weaknesses which Basel II was unable to rectify?
Kāda būs Bāzeles III ietekme uz Eiropas banku tirgū nodrošināto likviditāti?
What impact will Basel III have on the provision of liquidity by European banks to the market?
Vai tā uzskata, ka Bāzeles III vienošanās paātrinās banku apvienošanos?
Does the Commission consider that Basel III will accelerate mergers between banks?
Vai tā uzskata, ka jaunā vienošanās vēl vairāk pazeminās mazo banku konkurētspēju salīdzinājumā ar lielajām banku grupām?
Does it consider that the new conditions will place smaller banks in an even more disadvantageous position in relation to the big banking groups?
Vai šos kritērijus nebūtu plašāk jāapspriež G20 līmenī, lai varētu paredzēt godīgākas konkurences pamatnoteikumus pasaules tirgus finanšu nozarē?
Should these criteria be the subject of broader consultation during the G20 summit with a view to establishing fair competition for financial activities on the world market?
Jautājums jautājumu laikam H-0483/2010
Question for Question Time H-0483/2010
(GUE/NGL) Temats: Garantiju fonds Grieķijas lauksaimniekiem un zvejniekiem
(GUE/NGL) Subject: Assistance for Greek farmers and fishermen from the guarantee fund for small and very small businesses
Vai tā plāno ierosināt šādu iespēju Grieķijas valdībai?
Will it suggest this to the Greek Government?
Jautājums jautājumu laikam H-0484/2010
Question for Question Time H-0484/2010
(S&D) Temats: ES un Āfrikas augstākā līmeņa sanāksme / nodrošinātība ar pārtiku
(S&D) Subject: EU-Africa summit/food security
Pārtikas trūkums apdraud TAM 1. mērķa īstenošanu, jo īpaši Subsahāras Āfrikā.
The lack of food security is threatening to undermine MDG objective 1, particularly in sub-Saharan Africa.
Tuvojoties nākamajai ES un Āfrikas augstākā līmeņa sanāksmei (29. un 30. novembrī Tripolē), daudzas iesaistītās puses ir pārliecinātas, ka stratēģiskajā partnerībā lielāka uzmanība ir jāpievērš nodrošinātībai ar pārtiku, tostarp jautājumiem par pārtikas pieejamību, infrastruktūru, zemes īpašumtiesībām un pielāgošanos klimata pārmaiņām.
In the run-up to the next EU-Africa summit (Tripoli, 29 and 30 November), many of those concerned are anxious that the strategic partnership should place greater emphasis on food security, including issues relating to access to food, infrastructures, land ownership and adjustment to climate change.
Vai Komisija uzskata, ka būtu nepieciešams ieviest jaunu īpašu partnerību nodrošinātības ar pārtiku jomā kā daļu no ES un Āfrikas kopējās stratēģijas?
Does the Commission consider it necessary to introduce a new specific partnership for food security under the joint Africa-EU Strategy?
Vai Komisija, saistībā ar spēkā esošajām partnerībām, plāno izvērst un koordinēt to horizontālo jautājumu risināšanu, kas nepieciešama, lai Āfrikā panāktu nodrošinātību ar pārtiku?
Does it intend to step up coordination on horizontal issues in the context of existing partnerships, this being necessary to achieve food security in Africa?
Jautājums jautājumu laikam H-0485/2010
Question for Question Time H-0485/2010
(ECR) Temats: Lietuvas poliski runājošo iedzīvotāju diskriminācija saistībā ar divvalodu uzrakstu lietošanu
(ECR) Subject: Discrimination against Poles in Lithuania - use of bilingual signs