natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lēš, ka 2050. gadā ES iedzīvotāju vidējais vecums varētu būt 49 gadi.
On current trends the average age of people in the European Union could be 49 years of age by 2050.
Kādi ir demogrāfiskā deficīta iemesli un kā tos novērst?
Combining this with a low birth-rate could mean serious long term implications for the people of Europe.
Eiropas Parlaments meklē risinājumus.
This could lead to lower tax receipts as fewer people are of working age and increasing health costs for an aging population.
Patlaban Parlamenta Nodarbinātības un sociālo jautājumu komiteja sagatavo ziņojumu par Eiropas demogrāfisko nākotni.
In this focus we look at the issues involved in Europe's demographic decline and examine the MEP's reports - one of which will be debated by the House in February.
Izmirstoša sabiedrība?
Ageing and shrinking Europe - what's the answer?
Kas sagaida nākamās paaudzes?
This means more pensioners and less people of working age.
Pārmaiņas demogrāfiskajā struktūrā apdraud ekonomisko dinamismu un varētu novest pie Eiropas ekonomiskās izaugsmes samazināšanos līdz pat 1,2% laika posmā no 2031. līdz 2050. gadam.
It is in response to the Commission Communication "The demographic future of Europe" that Parliament's Employment and Social Affairs Committee is drafting a report.
Turklāt konkurētspējas zudums un izaugsmes samazināšanās būs vēl jūtamāki salīdzinājumā ar reģioniem, kuros vērojams būtisks iedzīvotāju skaita pieaugums.
Earlier this week MEPs on Parliament's Industry Committee discussed a draft report on "Enhancing the quality of life of older people through the use of new Information and Communication Technologies".
Lēš, ka pasaules iedzīvotāju skaits, kas 1950. gadā bija 2,5 miljardi un šobrīd — 6,6 miljardi, 2050. gadā sasniegs 9,1 miljardus.
This is due to be voted on in the full Committee on 19 December.
Iedzīvotāju skaits turpretim strauji palielinās jaunattīstības valstīs, kuru demogrāfiskās izaugsmes īpatsvars pasaulē jau tagad veido 95%.
Just as a strong economy will be needed to cope with the extra strain staring it is envisaged that the EU's GDP could fall by up to 1.2% between 2031 and 2050 as the population ages.
Cits risinājums būtu palielināt darba ražīgumu, pagarināt aktīvās dzīves ilgumu un pensijas sākt izmaksāt vēlāk.
Work longer and start receiving your pension later - but are Europeans willing to vote for governments that suggest this?
Taču vai tas ir pieņemami eiropiešiem, kas vēlas vairāk laika atpūtai?
New birth policies - encourage people to have more children using the tax system perhaps?
Arī jauna dzimstības veicināšanas politika varētu sniegt atbildi uz sasāpējušo jautājumu — būtu jāizvērtē, kādi pasākumi bijuši veiksmīgi pagātnē.
In September a Report by Parliament's Civil Liberties Committee - "Policy Plan on Legal Migration" was adopted.
Taču vai tas nenozīmē, ka sievietēm, kurām būs vairāk bērnu, būs jāatgriežas pie pavarda?
This envisages a scheme whereby skilled immigrants are allowed to work and live in the EU.
Izeja no demogrāfiskās krīzes — „Zilā karte” viesstrādniekiem?
The European Commission has already raised the possibility of a US style "Blue Card" to offer future skilled workers.
Līdzsvars starp darbu un privāto dzīvi: kā atrisināt dilemmu?
Living longer is a sign of a healthy and successful society, but when this is coupled with a low birth rate it raises issues that need to be considered now.
Ziņojuma projekts par Eiropas demogrāfisko nākotni Eiropas Komisijas paziņojums par Eiropas demogrāfisko nākotni (angļu valodā) Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja
Over the next few weeks we will be considering the issues raised by demographic changes in a series of articles European "blue card" to solve problem of aging population? 26 September 07 Work-life balance: can we solve the dilemma? 20 October 07 Draft report on the demographic future of Europe EC Communication: "demographic future of Europe" Committee on Employment and Social Affairs European Commission study on Europe's demographic future
Dažādo iemeslu vidū ir grūtības apvienot bērna audzināšanu ar darbu vai mācībām.
A little face of the future Across Europe couples are on average having 1.5 children, below the 2.1 needed to replace the population.
Lēš, ka, lai Eiropas Savienība nākamo 100 gadu laikā saglabātu pašreizējo iedzīvotāju skaitu, vienai sievietei jāpiedzimst vidēji 2,1 bērniem.
Historically, food shortages and infant mortality have been the main factors regulating the population level, with these gone in Europe – why are there less children?
Turpretim, ja dzimstības koeficients kritīsies līdz 1,3, pēc 100 gadiem ES dzīvos četrreiz mazāk iedzīvotāju.
Fewer marriages, changing family patterns, growing prosperity and contraception are all playing a part.
ES vidējais dzimstības koeficients ir 1,51 bērnu vienai sievietei (2005. gada dati).
Two European Parliament reports this year have looked at the issues.
Visaugstākais rādītājs reģistrēts Īrijā - 1,99, Francijā - 1,90, kā arī Somijā - 1,80.
When the last statistics were compiled in 2005 (when there were 25 EU countries) the highest rates of fertility were in France and Ireland, with 1.90 and 1.99 respectively.
Kā izskaidrot zemo dzimstības līmeni, ņemot vērā, ka apstākļi ģimenes paplašināšanai Eiropas Savienībā ir labāki nekā jebkad?
Demographers have estimated that if fertility rates fall to 1.3 children per couple, in 100 years the population could fall to less than a quarter of its current size.
Viens no iemesliem ir tas, ka apvienot darbu un ģimeni bieži vien ir ļoti sarežģīti.
New family arrangements and lifestyles are affecting rates of fertility, as are the growing number of women having children at a later date or not having children due to concerns about the potential effect on their careers.
Uz laiku pievēršoties tikai bērna kopšanai un audzināšanai, sievietēm draud karjeras atpakaļvirzība un risks zaudēt iemaņas.
In a 2004 an EU-funded study by the Robert Bosch Foundation found the costs of having another child and fears about the society they would grow up in were key reasons not to have a child.
Bērnu aprūpes pakalpojumi turpretim nav pieejami, nav kvalitatīvi vai arī ir pārak dārgi.
It also found that women generally would like to have more children than they actually have.
Roberta Boša fonda aptaujātās personas visbiežāk kā kavēkli ģimenes pieaugumam minēja ar bērna audzināšanu saistītās izmaksas un nedrošību par bērna nākotni.
In December, Parliament’s Employment Committee will be discussing an own initiative report, “the demographic future of Europe”, drafted by French Socialist MEP Françoise Castex.
Tas, piemēram, norāda, ka jāpalīdz vientuļajām mātēm, kas ir pakļautas īpaši lielam sociālās atstumtības, izolācijas un nabadzības riskam.
The proportion of students who are also parents is very low (Ireland, 11.3%, 10.8% in Austria and10.7% in Latvia).
Ģimenes savukārt varētu atbalstīt, nodrošinot tiesības arī tēviem ņemt atvaļinājumu saistībā ar bērna piedzimšanu.
The exception is Sweden with 41%, which has a range of social and economic measures to help students who are parents.
Aizdevumi un atbrīvojumi no nodokļiem studējošiem vecākiem Grieķu deputātes Marie Panayotopoulos-Cassiotou (Eiropas Tautas partijas grupa) sagatavoto ziņojumu par ģimenes dzīves un studiju apvienošanu jaunām sievietēm Parlaments pieņēma jūnijā.
A report by Greek MEP Marie Panayotopoulos-Cassiotou (EPP-ED) adopted in the June Plenary aims to redress the situation and thus help young women to benefit from high quality employment opportunities.
Lēš, ka līdz 2050. gadam Eiropas Savienībai būs vajadzīgi 56 miljoni imigrantu.
Working population provides tax revenue Having sufficient people of working age is vital not only for the economy but also for tax revenue.
To ekonomiskā izaugsme laikā no 1999. gada līdz 2005. gadam nebūtu bijusi iespējama bez lielā imigrantu pieplūduma.
A "Eurobarometer" survey found that the insufficient integration of immigrants causes a negative perception of migration.
F. Castex tāpēc aicina veidot saskaņotu ES līmeņa politiku imigrantu integrācijai, nodrošinot viņiem tiesisku un sociālu drošību un izskaužot cilvēku tirdzniecību un nelegālo nodarbinātību.
It calls for immigrants to be given legal and social security and for human traffickers and employers who use illegal labour to be the target of legal and criminal measures if need be.
Pagājušā gada septembrī pieņemtā Parlamenta rezolūcija tomēr norāda, ka pret nelegālajiem imigrantiem nedrīkst izturēties kā pret noziedzniekiem — daudzi no viņiem, lai nokļūtu Eiropā, riskē ar dzīvību.
A report by Spanish Socialist MEP Javier Moreno Sánchez on the fight against illegal immigration (adopted by MEPs last September), said that irregular migrants must not be treated like criminals.
Zilā karte augsti kvalificētiem imigrantiem Pagājušā gada septembrī Parlaments pieņēma arī rezolūciju, kas atbalsta īpašu ES darba atļauju (tā saukto „zilo karšu”) ieviešanu, kas augsti kvalificētam darbaspēkam no citām valstīm ļautu uzturēties un strādāt kādā Eiropas Savienības dalībvalstī 2 gadus.
Many of them risk their lives seeking freedom or the means of subsistence in Europe.
Šī karte vairākās sfērās nodrošinātu tiesības uz vienlīdzīgu izturēšanos un būtu pagarināma, sniedzot iespēju doties arī uz citu dalībvalsti.
As long as the EU has a higher standard of living than those countries to its South and East, then the temptation of migrants to come to the Union will always exist - especially if there are jobs waiting to be had.
Rezolūcija par legālās migrācijas politikas plānu Rezolūcija par trešo valstu pilsoņu nelegālās imigrācijas apkarošanas politikas prioritātēm
Gruber report on the Policy Plan on Legal Migration Sanchez report on policy priorities in the fight against illegal immigration of third-country nationals: Françoise Castex draft report on the demographic future of Europe
Ekonomiskā nedrošība, neskaidra nākotne un novecojušas nodarbinātības shēmas — šie ir tikai daži no franču sociālistes Françoise Castex minētajiem iemesliem zemajam dzimstības līmenim Eiropā.
Economic insecurity, an unclear future and outdated employment schemes are only some of the reasons, says French Socialist Françoise Castex, author of a report on Europe's demographic future.
Par deputātes sagatavoto ziņojumu Eiropas Parlaments balsos februāra plenārsesijā.
MEPs will vote on the report in February.
Eiropas demogrāfiskās prognozes ir satraucošas.
In an interview, Ms Castex paints a picture of a Europe struggling with its own demography.
Vai ir jau par vēlu rīkoties?
Population projections are alarming for Europe: Is it too late?
Tās ir tikai prognozes.
These are only projections, not predictions.
Šībrīža statistikas dati norāda uz demogrāfiskām problēmām ap 2050. gadu — vidējais iedzīvotāju vecums pieaugs no 39 līdz 49 gadiem.
We now have statistical data which indicates a problem of demographics on the horizon of 2050: between now and 2050, the average age could increase from 39 years to 49 years.
Tas varētu izraisīt tādas problēmas kā darbspējīgo iedzīvotāju skaita samazināšanās un veselības aprūpes pakalpojumu pieprasījuma paaugstināšanās.
The problems that this may cause are a decrease in the number of people of working age and an increase in the demand for care facilities as people become older.
Tas uzliks slogu ES finansēm un dinamismam.
All this is a problem for public finance and the general dynamism of the European Union.
Taču vēl joprojām pastāv iespējas šīs problēmas novērst, vai nu ar pilnīgas nodarbinātības vai arī ar dzimstības veicināšanu.
But there is still room for action, whether in terms of full employment, or in terms of birth rates.
Vidējais dzimstības koeficients ir 1,2, nenormāli zems, zinot, ka dzimstības līmeni iespējams paaugstināt ar piemērotu politiku.
An average birth rate of 1.2 is abnormally low, but you can raise the birth rate with appropriate policies.
Kuplās ģimenes shēma vairs neatgriezīsies, jo ģimenes struktūra evolucionē un sievietes loma sabiedrībā ir mainījusies.
The pattern of large families will not return, because the family pattern is changing and the place of women in society has changed in the 20th century.
20. gadsimtā meitenes tika izglītotas un turklāt iemācījās kontrolēt savu auglību ar pretapaugļošanās līdzekļiem.
Girls are educated and they can now control their own fertility - notably through contraception.
Vienlaikus dzimstību ievērojami bremzē ekonomiskā nedrošība un bailes par nākotni.
At the same time, economic insecurity and fears about the future are major impediments to births.
Ja cilvēkiem nav darba vai viņi nevari iztēloties nākotni pēc 5 vai 10 gadiem, tad viņi ar bērnu laišanu pasaulē nesteigsies.
If you are unemployed or cannot forecast 5-10 years ahead, there is a reluctance to have children.
Kā varētu veicināt dzimstību?
How can we encourage childbearing?
Pretēji tam, ko domāja dažās valstīs, piemēram, Vācijā, sieviešu nodarbinātība dzimstību neiegrožo.
Contrary to the beliefs of some states, such as Germany, women working is not a brake on the birth rate.
Tieši otrādi, sievietēm jāpalīdz apvienot profesionālā un privātā dzīve.
On the contrary, we must help women to reconcile work and family life.
ES dalībvalstīm jāizveido struktūras bērnu aprūpei.
Member States must put in place facilities for children.
Pētījumi liecina, ka pāri vēlas vairāk bērnu nekā viņiem ir.
Studies show that couples want more children than they did.
Tas nozīmē, ka ir attīstības iespējas, tikai jāveic attiecīgi pasākumi dzimstības veicināšanai.
So there are progressions margins, as long as we take adequate measures to promote the birth rate.
Galvenā ideja patiešām ir pagarināt aktīvās dzīves ilgumu.
The prevailing idea is to extend the effective life: we are talking about raising the age of retirement.
Patlaban vairums nodarbināto sāk strādāt 25–30 gadu vecumā, un nodarbinātības līmenis sāk kristies sākot no 51–52 gadu vecuma.
Currently, most employees start work at 25-30 years and the employment rate plummets from 51-52 years.
Es uzskatu, ka mums jācenšas palielināt nodarbināto skaitu un nodrošināt, ka ikviens strādā savus 40 gadus.
I say: start with where we see margins for increase in the labour force and make sure that everyone has 40 years of active life!
Manuprāt, sākot no 2010. gada, mērķis panākt pilnīgu nodarbinātību kļūs aizvien nozīmīgāks.
I think that as early as 2010, the goal of full employment will become increasingly necessary and achievable.
Manā ziņojumā es izvirzu aktīvās dzīves cikla ideju.
In my report, I propose the concept of cycles of life.
Ja mēs gribam būt pasaules konkurētspējīgākā ekonomika, mums vajadzīga profesionālās apmācības politika un karjeras plānu veidošana visā aktīvās dzīves cikla garumā, tātad aptuveni 40 gadus.
If you want to be the most competitive economy in the world that requires real political training, career planning and organising routes for professionals throughout the life cycle of about 40 years.
Patlaban gados vecāko darbspējīgo iedzīvotāju nodarbinātības līmenis ir zems, jo uzņēmumi dod priekšroku jauniešiem un pietiekoši neapmāca savus darbiniekus.
Currently, the employment rate for older people is low because companies prefer to employ younger people with lower salaries.
Tas ir nepareizs aprēķins — uzņēmumiem jāiegulda apmācībā.
It is a miscalculation: companies must integrate training into their capital spending.
Jebkurā gadījumā tie ātri sapratīs, ka nepietiek darbaspēka un ka šo problēmu nevarēs atrisināt vienīgi ar imigrācijas palīdzību.
They will soon realize that there is a shortage of labour, which cannot be resolved solely through immigration chosen.
Imigrācija daudziem eiropiešiem rada bažas, lai gan vairāki demogrāfi apgalvo, ka tā varētu būt risinājums demogrāfiskajām problēmām.
Immigration feeds a lot of anxiety in Europe, while many demographers say it could be a solution.
Ka pārvarēt šo pretrunu?
How can we resolve this contradiction?
Ir svarīgi, ka ES dalībvalstis attiecībā uz imigrāciju saglabā vēsu prātu.
It is urgent that Member States have a calm approach to immigration.
Imigrācija ir vajadzīga turpmākajiem gadiem, taču tā ir arī mūsu vēsture.
To say 'yes', we need immigration, not only for the future but becasuse it is also part of our history.
Jāakceptē, ka tā Eiropas Savienībā nav nekas jauns.
Immigration into the European Union is not a new development, we must accept it.
Cilvēki nav mašīnas — ir cilvēki, kas valstī, kur viņi apmetušies, var iemīlēties un tur palikt, lai veidotu ģimeni.
People are not machines: they are also people who can fall in love in their host country and want to remain and have a family.
Es uzskatu, ka imigrācijas jautājuma risināšanai neder tīri ekonomiska un kvantitatīva pieeja.
I do not think we can have a purely quantitative and economic approach to immigration.
Mums šo imigrāciju vajag, arī, lai atjaunotu sabiedrību.
We need this immigration, also to renew ourselves.
Tātad, pirms sākt domāt par to, vai jāpalielina imigrantu skaits, ar mierīgu prātu pārskatīsim pašreizējo situāciju.
So before seeing if we need to increase immigration, we need to manage it calmly.
Ziņojuma projekts par Eiropas demogrāfisko nākotni Françoise Castex
Françoise Castex draft report on the demographic future of Europe Françoise Castex
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061020STO11817 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071107STO12713 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0414 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT TA P5-TA-2004-0152 0 NOT XML V0//EN
30.–31. janvāra plenārsesijas pārskats
January Brussels Plenary: Iran, Gaza, Postal Services
Parlaments apstiprināja pasta pakalpojumu direktīvu
MEPs voted on opening the postal market
Parlaments balsoja par direktīvu, kas paredz pilnīgu pasta pakalpojumu liberalizāciju, kā arī pieņēma rezolūcijas par Bali klimata pārmaiņu konferenci un Eiropas romu kopienu.
The last days of January saw MEPs converge on Brussels for two days of debates and votes.
Turpinājumā mēs Jums piedāvājam iepazīties ar pagājušās plenārsesijas svarīgākajām un interesantākajām debatēm, kā arī attiecīgo balsojumu rezultātiem.
Wednesday saw the EU's foreign policy chief Javier Solana discuss Iran's nuclear intentions and events in the Gaza Strip with MEPs.
Uzziniet, kuros jautājumos deputātu viedokļi sakrīt un kuros atšķiras.
Later the US's plan to station missile defence batteries in Poland and the Czech Republic and the impact on European defence policy came under the spotlight.
Noskaidrojiet, kādi būs turpmākie soļi.
On Thursday MEPs voted to open up the EU's postal services.
Papildu informācijai uzklikšķiniet uz pievienotajām saitēm.
Read more about these and other issues in our focus.
ES misijas kontrolēta robeža Gazas joslā?
He stressed the need to ensure that Tehran's nuclear ambitions were peaceful - a call echoed by MEPs.
Trešdien ES Kopējās ārlietu un drošības politikas augstais pārstāvis Javier Solana apspriedās ar eiroparlamentāriešiem par situāciju Irānā un Gazas sektorā, kā arī par polemisko ASV pretraķešu aizsardzības sistēmu, ko paredzēts uzstādīt Čehijas Republikā un Polijā.
Plans by Washington to station anti-missile batteries in the Czech Republic and Poland and the effect this would have on European security policy were discussed.
Irāna ES Kopējās ārlietu un drošības politikas augstais pārstāvis Javier Solana, uzstājoties Parlamentā, uzsvēra, ka Irānai Tuvo Austrumu reģionā ir liela nozīme, lai arī tās demokrātija nav perfekta.
Iran "our objective is to remove suspicions" The High Representative for Common Foreign and Security Policy told the House that Iran is a key country in the Middle East that it is "an imperfect democracy" but better than nothing and that "we should engage with its parliamentarians."
Gazas sektors 19. janvārī Izraēla, atbildot uz radikālā islāmistu grupējuma „Hamas” raķešu uzbrukumiem, slēdza robežu ar Gazas joslu un pārtrauca degvielas piegādi uz to.
Gaza Strip On January 19 Israel closed the border with the Gaza strip and stopped fuel supplies as a response to continuing rocket attacks from this area controlled by Hamas.
ASV pretraķešu sistēma Pēc ES Padomes un Eiropas Komisijas paziņojumiem, eiroparlamentārieši apsprieda ASV polemisko pretraķešu aizsardzības sistēmu, kuru paredzēts uzstādīt Čehijas Republikā un Polijā.
US anti-missile system Following Council and Commission statements, MEPs debated the controversial US anti-missile defence system designed to counter threats from potential emerging nuclear powers.
Daži deputāti uzsvēra, ka šis jautājums jāizskata ES struktūrās, citi pauda viedokli, ka Eiropas Savienībai šajā jomā nav kompetenču un ka par to jālemj pašām skartajām valstīm.
Some MEPs stressed that the matter is a European one and that whatever steps Warsaw and Prague take will impact on any emerging EU foreign policy.
Direktīvas projekts paredz, ka līdz 2010. gada 31. decembrim ES valstis vairs nedrīkstēs šajā nozarē uzturēt nekādus monopolus.
Other speakers said it is up to Poland and the Czech Republic to take measures they consider necessary for their security.
Vairākām valstīm, tostarp Latvijai, tomēr dots ilgāks pielāgošanās laiks — līdz 2012. gada 31. decembrim.
Postal services MEPs debated the accomplishment of the internal market in postal services, including the expiry of remaining postal service monopolies by 2011, - or 2013 for some Member States.
Eiropas Parlaments aicina Irānu uz atklātību par kodolprogrammu Irānas sarunvedis kodolprogrammu jautājumos atstāj neatbildētus eirodeputātu jautājumus Debates par Gazas joslu (angļu valodā) ASV pretraķešu vairogs Centrāleiropā — debates ar ES Augsto pārstāvi J.Solana Pēdējie valsts monopoli pasta pakalpojumos — līdz 2012. gadam.
MEPs also supported the outcome of the recent Bali climate change conference (3-14 December 2007 Iran debate Iran's chief nuclear negotiator meets MEPs US anti-missile defence system Postal services: market opening by 2011 on track Post briefing - full round up from the session
Direktīvas otrais lasījums Vai izdosies iegrožot globālo sasilšanu?
Thursday Plenary in Brussels: climate roadmap, Roma, postal services
Bali konferences rezultāti Apspriedīs priekšlikumus par elektropreču un ēku energofektivitātes uzlabošanu
Roma language classes in Slovakia Thursday saw MEPs adopt resolutions on an action plan to combat climate change and on a European strategy to improve the position of the 10 million Roma people in the EU.
Ceturtdiena plenārsesijā: Bali konference, romi
MEPs also voted on the liberalisation of postal services in a second reading vote on legislation.
Romu valodas stunda Slovākijā Ceturtdien eiroparlamentārieši pieņēma rezolūcijas par Bali rīcības plānu cīņai pret klimata pārmaiņām, ES stratēģiju romu jautājumā un Eiropas energoefektivitātes uzlabošanu, kā arī apstiprināja direktīvu par pasta pakalpojumu liberalizāciju.
This is likely to lead to the EU's postal services open for greater competition.
Kā konferences panākumus deputāti min Kioto Protokola pušu atzinumu, ka līdz 2020. gadam rūpnieciski attīstīto valstu grupai kopā jāsamazina siltumnīcefekta gāzes par 25–40 % salīdzinājumā ar 1990. gadu.
Though satisfied that the Bali Action Plan contains "a clear timetable" for reaching agreement, MEPs regretted "that it was not possible to make unambiguous references to science in relation to the necessary greenhouse gas reductions".
Tā kā pasaulē vēl "nav nodrošināti līdzvērtīgi konkurences apstākļi," deputāti prasa Pasaules Tirdzniecības organizācijas ietvaros "apsvērt iespējamos pagaidu pasākumus, kas veicinātu klimatam saudzīgu izstrādājumu ražošanu un eksportu, kā arī novatoriskas tehnoloģijas izstrādi un nodošanu".
They welcomed, however, the Kyoto Protocol parties' recognition of the need for industrialised countries to cut emissions by 25-40% (compared to 1990 levels) by 2020.
Romu stāvoklis Eiropas Savienībā Ar rezolūciju par ES stratēģiju romu jautājumā Eiropas Parlaments nosoda jebkādas rasisma un diskriminācijas izpausmes pret romiem un citiem, kurus apzīmē kā "čigānus"".
The EP also called for the WTO to consider "temporary measures that favour the manufacture and export of climate-friendly products and innovative technology".