natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vai pastāv iespēja, ka nākamgad, kad tiks ieviesta kopēja Bulgārijas un Rumānijas metode, varētu tikt pārskatīts šis sadales princips?
Will it be possible to review the allocation formula next year following the application of a common Bulgarian and Romanian methodology?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0425/09
ORAL QUESTION H-0425/09
Jautājumu laikam 2009. gada decembrī sesijā
for Question Time at the part-session in December 2009
Temats: Etniskās minoritātes Serbijā
Subject: Ethnic minorities in Serbia
Kā Padome vērtē etnisko minoritāšu stāvokli Serbijā, jo īpaši situāciju saistībā ar albāņu etniskās grupas Presevo-Tal atkārtotajiem uzbrukumiem civiliedzīvotājiem?
How would the Council assess the situation of the ethnic minorities in Serbia, especially the Albanian community in the Preševo Valley, where civilians have again come under attack?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0426/09
ORAL QUESTION H-0426/09
Temats: Atkarība no Krievijas energoresursiem
Subject: Energy dependence on Russia
Kā Komisija vērtē rezultātus ES kopējiem pūliņiem, lai samazinātu atkarību no Krievijas energoresursiem, un kādas ir konkrētas tuvākās nākotnes perspektīvas?
How would the Commission assess the efforts of the EU to reduce its energy dependence on Russia, and what is the specific outlook for the near future?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0427/09
ORAL QUESTION H-0427/09
Temats: Bezdarba līmeņi
Subject: Unemployment levels
Kādas iniciatīvas papildus pasākumiem strādājošo pārkvalificēšanai un kvalifikācijas paaugstināšanai Padome vēl ir īstenojusi pieaugošā bezdarba līmeņa pārvarēšanai visā 27 dalībvalstu Eiropas Savienībā?
What initiatives has the Council put in place to deal with rising levels of unemployment across the EU-27, other than measures to retrain and upskill workers?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0428/09
ORAL QUESTION H-0428/09
Temats: ES mērķi atjaunīgās enerģijas jomā
Subject: EU targets for renewable energy
ES tiesību akti par tādas enerģijas izmantošanu, kuru iegūst no atjaunojamiem enerģijas avotiem, ir svarīgs pasākums, ko ES ieviesa, lai nodrošinātu dalībvalstu rīcību ar mērķi izstrādāt stabilu politisko satvaru atjaunīgas enerģijas izmantošanai.
European legislation on the use of energy from renewable sources is an important measure introduced by the EU to ensure that Member States take action to provide a stable policy framework for the use of renewable energy.
Tomēr Komisijas nesenie progresa ziņojumi ir atklājuši, ka dažām dalībvalstīm nākas pielikt lielas pūles, lai sasniegtu izvirzīto mērķi — līdz 2010. gadam panākt to, ka transporta nozarē 5,75 % no izlietotās enerģijas ir atjaunīgā enerģija.
However, recent progress reports by the Commission indicate that some Member States are struggling to meet the target of a 5.75% share of renewable energy in the transport sector by 2010.
Vai Komisija var nosaukt pasākumus, ko tā ir īstenojusi, lai Eiropas Savienībā palielinātu ilgtspējīgas biodegvielas ražošanu?
Can the Commission comment on the measures it has taken to increase the production of sustainable biofuels within the EU?
Un it īpaši — kādus pasākumus Komisija plāno veikt, lai nodrošinātu to, ka tādas valstis kā Īrija, kam pašlaik vēl nav izdevies sasniegt minēto 5,75 % mērķi, ieviestu jaunus stimulus, lai veicinātu tādas biodegvielas ražošanu, kura būtu ekonomiskā ziņā pievilcīga mazajiem uzņēmumiem un lauksaimniecības nozarei?
In particular, what steps will the Commission take to ensure that countries like Ireland, which are currently lagging behind in meeting the target of 5.75%, introduce new incentives to encourage the production of biofuels, which would make it economically attractive for small businesses and the agricultural sector to get involved?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0429/09
ORAL QUESTION H-0429/09
Temats: Lisabonas līgums un ES komunikācijas politika
Subject: Treaty of Lisbon and EU communication policy
Lisabonas līgums radikāli mainīs ne tikai ES struktūru un to, kā tā strādā, bet arī pilsoņu dzīvi.
The Lisbon Treaty will radically change not only the structure of the EU and the way in which it operates, but also the lives of its citizens.
Neapšaubāmi ir grūti nodrošināt pilsoņu pienācīgu informētību.
It is undoubtedly a difficult matter to ensure that citizens are properly informed.
Ir viegli saprast informētības vērtību, ņemot vērā bieži paustās bažas par to, ka pilsoņi ir nepietiekami informēti par Eiropas lietām.
It is easy to understand the value of so doing, given that concern is frequently expressed that citizens are insufficiently informed about European affairs.
Tādējādi piemērotas informācijas trūkuma apstākļos ES pilsoņi izrādās neinformēti par jaunā līguma noteikumiem un nespēj pilnībā aptvert, ko tie mainīs viņu ikdienas dzīvē.
Thus, in the absence of adequate information, EU citizens appear to be ignorant of the provisions of the new Treaty and not to fully grasp the consequences it will have for their daily lives.
Vai Komisija apgalvos, ciktāl tas attiecas uz paziņojumu, ka mums ir izdevies veiksmīgi iesaistīt ES pilsoņus pārmaiņu procesā, kas notiks ES struktūrā?
Will the Commission say whether, as far as communication is concerned, we have succeeded to a satisfactory extent in involving EU citizens in the change which will take place in the structure of the EU?
Visbeidzot, vai tā uzskata, ka ES pilsoņi ir pietiekami informēti par šo jautājumu un kādi kvantitatīvi dati uz to norāda?
Finally, does it believe that EU citizens are sufficiently informed about this issue and what quantitative data bear this out?
Ja nē, vai ir vajadzīgi citi pasākumi un kādi?
If not, are further measures needed and what kind of measures should be envisaged?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0430/09
ORAL QUESTION H-0430/09
Temats: Sūdzības, kas iesniegta par pamatprojektu apgādes sistēmai no Senaho aizsprosta līdz Taibijas upes kanālu satekai, arhivēšana
Subject: Closure of file on complaint concerning the basic plan for a supply system from the Cenajo reservoir to the Canales del Taibilla water management body
Saskaņā ar šīs lietas dokumentiem upes aizbēršanas rezultātā tiktu tiešā veidā izpostīta gan upe, gan tās krasti un pasliktinātos ūdens kvalitāte, tādējādi pārkāpjot Direktīvu 2000/60/EK .
As explained in the complaint, the excavation of the river entails destroying the river and its banks and will damage the quality of the water body, in contravention of Directive 2000/60/EC .
Šis projekts neparedz alternatīvas, nav veikts tā ietekmes uz vidi novērtējums, un tajā nav paredzēti arī pasākumi projekta īstenošanas seku kompensēšanai.
No alternative options have been included in the plan, the effect on the environment will be complex and no compensatory measures have been proposed to offset the plan’s impact.
Konkursa uzaicinājums tika pasludināts, neparedzot šādus risinājumus.
The tender process began before any such solutions were included.
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0431/09
ORAL QUESTION H-0431/09
Temats: Sarunas par Turcijas piedalīšanos kopīgās Frontex operācijās
Subject: Negotiations for Turkey to take part in joint Frontex operations
Padomes pašreizējā priekšsēdētāja C. Malmstöm Eiropas Parlamenta plenārsēdē 2009. gada 21. oktobrī pastāstīja, ka notiek sarunas, kuru mērķis ir iespējams nolīgums, kas attiektos arī uz informācijas apmaiņu un iespēju Turcijas iestādēm piedalīties kopīgās Frontex operācijās.
On 21 October 2009 Ms Malmstöm, President-in-Office of the Council, told the European Parliament meeting in plenary sitting that negotiations were being held 'with a view to a possible agreement which would also cover exchanges of information and the possibility for the Turkish authorities to take part in joint Frontex operations.
Regulas (EK) Nr. 863/2007 , ar ko izveido mehānismu ātrās reaģēšanas robežapsardzes vienību izveidei un ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004 , 8.e panta 2. punkts paredz, ka „aģentūras izpilddirektoram un pieprasītājai dalībvalstij ir jāvienojas par visiem grozījumiem un pielāgojumiem darbības plānā”.
Article 8e, paragraph 2, of Regulation (EC) No 863/2007 establishing a mechanism for the creation of Rapid Border Intervention Teams and amending Council Regulation (EC) No 2007/2004 provides that 'any amendments to or adaptations of the operational plan shall require the agreement of both the Executive Director and the requesting Member State.'
Ņemot vērā iepriekšminēto, vai Padome varētu informēt, kādā stadijā ir apspriedes par Turcijas piedalīšanos kopīgās Frontex operācijās?
In view of the above, will the Council say what stage discussions for Turkish participation in joint Frontex operations have reached?
Kādas prasības Turcija izvirza kā priekšnosacījumu savai līdzdalībai?
What demands is Turkey making as a condition for its participation?
Vai Grieķija — dalībvalsts, kurā atrodas Frontex misija, — ir informēta par šīm apspriedēm?
Is Greece, a Member State which hosts the Frontex mission, aware of these discussions?
3 OV L 199, 31.7.2007., 30. lpp.
OJ L 199, 31.7.2007, p.30.
4 OV L 349, 25.11.2004., 1. lpp.
OJ L 349, 25.11.2004, p.1.
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0432/09
ORAL QUESTION H-0432/09
Temats: Valsts stratēģiskā ietvardokumenta pārskatīšana, lai pielāgotos krīzes apstākļiem
Subject: Review of the National Strategic Reference Framework to adjust to crisis conditions
Globālā krīze ir radījusi jaunas vajadzības un prioritātes gan budžeta politikā, gan dalībvalstu izaugsmes politikas plānošanā.
The global crisis has created new needs and new priorities, both in budgetary policy and in planning the growth policies of Member States.
Tādēļ diezgan lielam skaitam dalībvalstu ir jāpārplāno programmas un darbības, kā arī jāmaina valsts stratēģisko ietvardokumentu īstenošanas finansēšanas sistēma.
A fair number of Member States therefore need to replan programmes and actions and also the system for funding their National Strategic Reference Frameworks (NSFRs).
Vai Komisija varētu atbildēt uz šādiem jautājumiem:
Will the Commission say:
Kādus priekšlikumus tā apsver, lai dalībvalstīm, kas to vēlas darīt, atvieglotu Eiropas Savienības līdzfinansētu programmu atjaunināšanu?
What proposals is it considering in order to make it easier for Member States that wish to update programmes cofunded by the European Union?
Vai tā apsver izmaiņas valstu stratēģisko ietvardokumentu finansiālajā pamatā, lai atvieglotu dalībvalstu slogu, jo daudzām dalībvalstīm krīzes dēļ ir ļoti lielas budžeta problēmas?
Is it contemplating changes in the financial framework of NSRFs in order to ease the burden on Member States, most of which are facing huge budgetary problems owing to the crisis?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0433/09
ORAL QUESTION H-0433/09
Temats: Turcija un Sudāna
Subject: Turkey and Sudan
Sudānas valsts prezidents Omārs Al-Baširs esot piedalījies kādā organizācijas „Islāma konference” ( OIC ) tikšanās reizē, kura, sākot no 2009. gada 9. novembra, notikusi Stambulā.
The President of Sudan, Omar al-Bashir, is said to have attended a meeting of the Organisation of the Islamic Conference (OIC) in Istanbul starting on 9 November 2009.
Attiecībā uz Omāru Al-Baširu sakarā ar apsūdzību par Darfūrā izdarītiem kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci Starptautiskā krimināltiesa izsniegusi starptautisku apcietinājuma orderi.
The International Criminal Court has issued an international arrest warrant against al-Bashir on charges of war crimes and crimes against humanity committed in Darfur.
Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome, kurā kā pagaidu locekle laika periodā no 2009. gada līdz 2011. gadam ir arī Turcija, rezolūcijā Nr. 1593 aicināja visas valstis sadarboties ar Starptautisko krimināltiesu.
In Resolution 1593, the UN Security Council, whose non-permanent members for the period 2009-2011 include Turkey, called on all States to cooperate with the International Criminal Court.
Turcija gan nav Līguma par Starptautisko krimināltiesu dalībvalsts, toties visas ES dalībvalstis ir arī minētā līguma dalībvalstis.
Turkey is not a contracting party to the Rome Statute of the ICC, but all the EU Member States are.
Ja Omārs Al-Baširs patiešām uzturējies Stambulā un netika apcietināts, kā tādā gadījumā Komisija vērtē Turcijas politiku, ņemot vērā ES ārpolitikas mērķus cilvēktiesību jomā?
If Omar al-Bashir was in Istanbul but was not arrested, what view does the Commission take of Turkey's policy in this regard, in the light of the aims of the EU's common foreign policy in the field of human rights?
Kādas sekas tas rada attiecībā uz pievienošanās sarunu gaitu?
What consequences will this have for the accession negotiations?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0434/09
ORAL QUESTION H-0434/09
Temats: Klimata sarunas Kopenhāgenā
Subject: Climate negotiations in Copenhagen
Vai Padome varētu informēt par jaunumiem Kopenhāgenas sarunās, kuras tuvojas noslēgumam?
Can the Council give an update on the negotiations nearing conclusion in Copenhagen?
Vai Padome varētu norādīt, kad tā prognozē tāda juridiski saistoša nolīguma pieņemšanu, kas pārņemtu Kioto saistības, ja Kopenhāgenā netiks noslēgts juridiski saistošs nolīgums?
Can it specify, in the absence of a legally binding agreement in Copenhagen, when it expects a legally binding successor to Kyoto to be in place?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0435/09
ORAL QUESTION H-0435/09
Temats: Preču zīmju direktīva (2008/95/EK) un Google AdWords
Subject: Trade Marks Directive (2008/95/EC) and Google AdWords
Nesenajos EK Tiesas ģenerāladvokāta L. M. Pojareša Pesoa Maduru (Poiares Pessoa Maduro) secinājumos par lietām saistībā ar Google AdWords tika ieteikts atļaut iespēju vienam uzņēmumam nopirkt reklāmas atslēgvārdu (adword), kas ir cita uzņēmuma preču zīme saskaņā ar Preču zīmju direktīvas (2008/95/EK ) 5. pantu.
The recent opinion by Advocate General Poiares Pessoa Maduro for the European Court of Justice on the issue of Google AdWords cases favoured permitting one company to purchase an AdWord which is trademarked by another company, based on Article 5 of the Trade Marks Directive (2008/95/EC ).
Preču zīme ir būtisks intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības elements.
Trademarks are central to the defence of intellectual property rights.
Uzņēmumam var paiet daudzi gadi, kamēr tiek iegūta reputācija, uz kuras pamatojas preču zīme.
It can take many years for a company to build up the reputation on which a trademark is based.
Tas vienlīdz attiecas gan uz maziem un vidējiem uzņēmumiem, gan uz lielākiem uzņēmumiem.
This applies as much to small and medium enterprises as to larger enterprises.
Šāda iespēja vienam uzņēmumam nopirkt cita uzņēmuma preču zīmi ir acīmredzami netaisnīga.
The purchasing by one company of another company’s trademark is patently unfair.
Vai Komisija varētu šā iemesla dēļ norādīt, vai tā ir gatava iesniegt priekšlikumus par grozījumiem, lai atjauninātu Preču zīmju direktīvu, ja EK Tiesa pieņems lēmumu, kas labvēlīgs Google?
Can the Commission therefore state whether it is prepared to put forward amending proposals in order to update the Trade Marks Directive should the ECJ rule in favour of Google in due course?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0436/09
ORAL QUESTION H-0436/09
Temats: Finansējums jaunattīstības valstīm saistībā ar klimata pārmaiņām
Subject: Climate change funding for the developing world
Drīzumā Kopenhāgenā sarunās par klimata pārmaiņām ir paredzēts formulēt globālu attieksmi pret klimata pārmaiņām īstermiņā un vidējā termiņā.
The upcoming climate change talks in Copenhagen are set to define global attitudes to climate change in the short to medium term.
Ir būtiski panākt nolīgumu un to, lai bagātās valstis piešķirtu finansējumu saistībā ar klimata pārmaiņu ietekmi jaunattīstības valstīs.
It is crucial that agreement is reached and that rich countries front up the money to pay for the effects of climate change in the developing world.
Mums nav pamata sagaidīt, ka jaunattīstības valstis maksās par Rietumu pasaules izraisītas problēmas sekām.
We cannot reasonably expect developing countries to pay for the effects of a problem that the Western World has caused.
Eiropadomes augstākā līmeņa sanāksmē oktobrī panāktajā nolīgumā tika novērtēts, ka jaunattīstības valstīm būtu vajadzīgi EUR 100 miljardi, lai pielāgotos klimata pārmaiņām, tomēr jaunattīstības valstis uzskata, ka izmaksas būs vismaz trīs līdz četras reizes lielākas.
The agreement reached in October at the European Council Summit estimated that developing countries would need EUR 100 billion in order to adapt to climate change, whereas developing countries argue that the cost would be three to four times as much.
Kā Padome, ņemot vērā šos ļoti atšķirīgos skaitļus, plāno panākt kompromisu?
How does the Council intend to reach a compromise between such disparate figures?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0437/09
ORAL QUESTION H-0437/09
Temats: Iedzīvotāju informēšana par Eiropas Komisijas sniegto atbalstu
Subject: Information for citizens on European Commission support
Vēlētāji man bieži jautā, vai Eiropas Komisija var viņiem vai viņu projektam sniegt finansiālu vai loģistisku atbalstu.
I am often asked by constituents whether the European Commission can support them or a project they are involved in, either financially or logistically.
Lai gan Komisijas tīmekļa vietnē atrodams daudz iedzīvotājiem noderīgas informācijas, ir grūti atrast informāciju par to, ko tieši Komisija var vai nevar darīt, lai iedzīvotājiem sniegtu šāda veida atbalstu.
While there is a lot of good information for citizens on the Commission website, it is difficult to find out exactly what the Commission can or cannot do in terms of supporting citizens in this way.
Kādus pasākumus komisārs var veikt, lai uzlabotu saziņu ar Eiropas iedzīvotājiem šajā jomā?
What steps can the Commissioner take to improve communication with the people of Europe in this area?
Vai pastāv iespēja izveidot tīmekļa vietni un nodarbināt personālu šādu pieprasījumu apmierināšanai, lai pēc iespējas vienkāršotu Komisijas atbalsta meklēšanu?
Is there scope for a website and staff dedicated to such inquiries and designed to make seeking Commission support as simple and straightforward as possible?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0438/09
ORAL QUESTION H-0438/09
Temats: Kultūras mantojuma iznīcināšana
Subject: Destruction of the cultural heritage
Jautājums par kultūras mantojuma iznīcināšanu okupētajā Kipras ziemeļu daļā ir ļoti nozīmīgs visai Eiropai.
The issue of the destruction of the cultural heritage in the northern, occupied part of Cyprus is of capital importance for Europe as a whole.
Tas, ka Panagia Odigitria (Bekestan) baznīcai ir paredzēti EUR 2 miljoni no kopējās summas EUR 259 miljonu apmērā, kas piešķirta kā atbalsts okupētajām teritorijām, ir vērtējams pozitīvi.
It is a positive step that EUR 2 million - out the total of EUR 259 million allocated as aid to the occupied territories - have been set aside for the Church of Panagia Odigitria (Bekestan).
Tā kā okupētajā Kipras daļā ir daudz pareizticīgo un citu kristīgo baznīcu, kā arī citu pieminekļu, kas, ja vien netiks nekavējoties atjaunoti, sabruks un zudīs uz visiem laikiem, vai Komisija varētu atbildēt, vai tā ir paredzējusi turpināt nodrošināt apropriāciju pieejamību no EUR 259 miljonu summas un paātrināt procedūru, jo runa ir par Eiropas un pasaules kultūras mantojuma saglabāšanu?
Since there are a large number of Orthodox and other Christian churches and other monuments in the occupied part of Cyprus, which unless immediately restored will collapse and be lost for ever, will the Commission say whether it intends to continue making available appropriations from the EUR 259 million and to speed up the procedure, since it is the cultural heritage of Europe and the world that is at stake?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0439/09
ORAL QUESTION H-0439/09
Temats: Ekonomisko noziegumu pieauguma atzīšana sakarā ar Eiropas Savienības paplašināšanos austrumu virzienā
Subject: Perceived increase in economic crime due to the eastward expansion of the European Union
Saskaņā ar tā pētījuma par spējīgāko vadītāju indeksu (TMI) jaunāko publikāciju, ko ik gadu kopīgi veic konsultatīva sabiedrība AT Kearney un Vīnes Ekonomikas un uzņēmējdarbības pārvaldības universitāte, 88 % no aptaujātajiem Austrijas uzņēmumiem uzskata — iespējamība, ka ekonomiskā noziedzība pieaug sakarā ar Eiropas Savienības paplašināšanos austrumu virzienā, ir ļoti liela..
According to the latest edition of the annual Top Manager Index (TMI), a study conducted jointly by the consulting company A.T. Kearney and Vienna University of Economics and Business Administration, 88 % of the Austrian companies interviewed considered an increase in economic crime due to the eastward expansion of the European Union highly probable.
Kopš 2003. gada to uzņēmumu procentuālais īpatsvars, kuri izjūt šāda veida apdraudējumu, saglabājies stabils (87 % 2008. g.).
The percentage of companies perceiving this risk has remained stable since 2003 (in 2008: 87%).
Vai iepriekš minētā Austrijas uzņēmumu atziņa atbilst Komisijas vērtējumiem vai tās rīcībā esošajai informācijai par šo fenomenu, un, ja tas tā tiešām ir, vai Komisija izstrādās priekšlikumu šā fenomena un tā cēloņu novēršanai?
Does the above mentioned perception of Austrian companies correspond with the Commission's perception/knowledge of this phenomenon, and if so, will the Commission work on a proposal on how to combat this phenomenon and its root causes?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0440/09
ORAL QUESTION H-0440/09
Temats: Priekšlikums Padomes Direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas
Subject: Proposal for a Council directive on implementing the principle of equal treatment for persons irrespective of religion or belief, disability, age or sexual orientation
Vai Padome apsvērs iespēju radīt patiešām vienotu pamatu diskriminācijas novēršanas politikai, neparedzot izņēmumus (piemēram, konstrukcijā, produktu ražošanā), lai tādējādi radītu ilgtspējīgu sabiedrību un novērstu tiesiskā pamata dažādos līmeņus cīņā ar diskrimināciju?
Will the Council consider establishing a uniform basis for an anti-discrimination policy, without exemptions (e.g. for the design and manufacture of goods), in order to create a sustainable society and eliminate the hierarchy of legal provisions on combating discrimination?
Tā kā pieejamība infrastruktūrai un pakalpojumiem daudzos gadījumos un daudzās valstīs patiešām ir nopietna problēma, manuprāt ir pilnīgi nepieņemami uz desmit vai divdesmit gadiem atlikt prasību par jaunu noteikumu pieņemšanu dalībvalstu līmenī attiecībā uz labāku un patiesu pieejamību (jaunajai) infrastruktūrai un (jaunajiem) pakalpojumiem.
Given that access to infrastructure and services is a very real challenge for many people in many countries, I regard it as totally unacceptable to postpone for 10 or 20 years the imposition on Member States of a requirement to adopt new rules providing for genuine, better accessibility of (new) infrastructure and (new) services.
Vai Padome jel kādā veidā apsver iespēju vēl vairāk atlikt galīgo termiņu, līdz kuram paredzēts transponēt prasību par pieejamības nodrošināšanu attiecībā uz pašreizējo vai/un jauno infrastruktūru?
Is the Council in any way considering a further extension of the deadline for transposition of the accessibility requirement for existing and/or new infrastructure?
Ja tā ir, tad kāpēc tas tiek darīts?
If so, why?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0441/09
ORAL QUESTION H-0441/09
Temats: Enerģijas un klimata paketes un tajā paredzēto pasākumu īstenošanā sasniegtais progress
Subject: Study of implementation of and proposed measures under the 'energy-climate change' package
2008. gada decembrī pieņemtā enerģijas un klimata pakete paredz, ka dalībvalstīm līdz 2020. gadam piesārņojošās emisijas jāsamazina par 20% (30% — ja tiks noslēgts nolīgums rīcībai pēc Kioto protokola darbības beigām).
The 'energy-climate change' package adopted in December 2008 calls on the Member States to reduce their polluting emissions by 20% by 2020, and by 30% if a post-Kyoto agreement is concluded.
Līdz 2020. gadam jāpanāk, lai 20% no izlietotās enerģijas tiktu iegūta no atjaunojamiem enerģijas avotiem.
By 2020, 20% of energy consumption should be from renewable sources.
Lai šos mērķus īstenotu, jāsamazina piesārņojošās emisijas rūpniecības nozarēs ar augstu enerģijas izmantošanas intensitāti, kā arī transporta un celtniecības jomā.
These objectives necessitate the reduction of polluting emissions in energy-intensive industries, as well as in areas such as transport and buildings.