natgillin/translations-raw huggingface dataset:
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0481/04
ORAL QUESTION H-0481/04
Jautājumu laikam 2004. gada decembrī sesijā
for Question Time at the part-session in December 2004
saskaņā ar Reglamenta 109. pantu
pursuant to Rule 109 of the Rules of Procedure
Par piedāvāto KĀDP budžeta samazinājumu 2005. gadā
Subject: Proposed reduction of the CFSP budget in 2005
Komisijas sākotnēji piedāvātais KĀDP budžets 2005. gadā paredz samazinājumu par 7 miljoniem eiro salīdzinājumā ar 2004. gada budžetu.
The Commission's initial proposals for the CFSP 2005 budget envisage a reduction of EUR 7 million compared with 2004.
Vai šāda Komisijas pieeja nerada pārpratumus, ņemot vērā, ka ES ir paziņojusi par nepieciešamību stiprināt KĀDP?
Does not such an approach by the Commission create confusion, given the EU's stated need to strengthen its CFSP?
Konfliktu novēršana, krīžu vadība, iespējamās operācijas Irākā, Sudānā un Kongo, cīņa pret terorismu un masu iznīcināšanas līdzekļu neizplatīšana ir starp ES deklarētajiem politiskajiem mērķiem.
Conflict prevention, crisis-management, possible operations in Iraq, Sudan and Congo, the fight against terrorism and the non-proliferation of weapons of mass destruction are amongst the declared political goals of the EU.
Vai atbilstīgi finanšu resursi ES politisko saistību izpildei nav vajadzīgi jau nākamajā gadā un nevis kādā nenoteiktā nākotnē?
In order to fulfil the EU's political commitments, will not adequate financial resources become necessary next year and not at some time in the future?
Vai Komisija uzskata, ka 2005. gada budžetā KĀDP attīstīšanai un miera uzturēšanas operācijām piešķirtā summa ir pietiekama?
Does the Commission consider that the amount of the 2005 budget allocated for CFSP development and peace-keeping operations is sufficient?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0075/05
ORAL QUESTION H-0075/05
Jautājumu laikam 2005. gada februārī sesijā
for Question Time at the part-session in February 2005
Par Eiropas Komisijas priekšsēdētāja izteikumiem Aušvices koncentrācijas nometnes atbrīvošanas gadskārtas pasākumā
Subject: Statements by the President of the Commission at the event to mark the anniversary of the liberation of Auschwitz concentration camp
Latvijas Valsts prezidentes sekretariāta informatīvajā ziņojumā par Aušvices koncentrācijas nometnes atbrīvošanas gadskārtas pasākumu ir teikts: “Valsts prezidente runāja ar Eiropas Komisijas priekšsēdētāju Žozē Manuelu Borrozo, kurš... apliecināja, ka... atbalsta Valsts prezidentes deklarācijā pausto nostādni par Otrā pasaules kara beigām”.
A press release issued by the secretariat of the President of Latvia concerning the event to mark the anniversary of the liberation of Auschwitz concentration camp includes the following statement: 'The State President spoke to José Manuel Barroso, President of the European Commission, who … said that … he supported the view concerning the end of the Second World War expressed in the State President's declaration'.
Valsts prezidentes 2005. gada 12. janvāra paziņojumā sakarā ar 2005. gada 9. maiju ir formulēta šāda nostādne: “1940. gada jūnijā Padomju Savienība iebruka un okupēja Latviju... …es arī pieminēšu ar lielām skumjām savas zemes atkārtoto padomju okupāciju...
A declaration issued by the State President on 12 January 2005 on the subject of 9 May 2005 expressed this view: 'In June 1940 the Soviet Union invaded and occupied Latvia … I would also recall with great sadness the repeated Soviet occupation of my country … for Latvia the beginning of the end of the Second World War came many decades later, on 4 May 1990 … there must be no repetition of the Molotov-Ribbentrop Pact, Yalta and the Potsdam Conference …'.
Latvijai Otrā pasaules kara beigu sākums atnāca daudzus gadu desmitus vēlāk, 1990. gada 4. maijā. ...Molotova–Ribentropa pakts, Jaltas un Potsdamas konferences nedrīkst atkārtoties…” Vai tā ir taisnība, ka Borrozo kungs atbalstīja šādu V.Vīķes–Freibergas kundzes Otrā pasaules kara vēstures izpratni, tostarp apgalvojumu, ka Padomju Savienība atkārtoti okupēja Latviju 1945. gadā, un Latvijai Otrā pasaules kara beigu sākums atnāca 1990. gadā?
Is it true that Mr Barroso expressed support for this interpretation of the history of the Second World War by Mrs Vīķe-Freiberga, including the assertion that the Soviet Union again occupied Latvia in 1945 and that for Latvia the beginning of the end of the Second World War came in 1990?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0318/05
ORAL QUESTION H-0318/05
Jautājumu laikam 2005. gada maijā sesijā
for Question Time at the part-session in May 2005
Par 4% no nacionālā kopienākuma (NKI) ierobežojuma noteikums
Subject: 4% of national GNI capping rule
Komisija ir ierosinājusi ieviest noteikumu, saskaņā ar kuru Savienības finansiālā palīdzība jaunajām dalībvalstīm nākošā finanšu plāna laikā nedrīkst pārsniegt 4% no attiecīgo valstu NKI.
There is a Commission proposal to impose the 4% of national GNI capping rule on the new Member States as an upper limit for the Union's financial assistance during the next financial perspective.
Pieņemot, ka kāda valsts vai reģions var pretendēt uz palīdzību no struktūrfondiem un Kohēzijas fonda , šis ieteikums nozīmē tikai to, ka nabadzīgākie reģioni un valstis saņems mazāk palīdzības nekā līdzīgā situācijā esošie, bet attīstītākie reģioni un valstis.
Given that a country or a region is eligible for assistance from the Structural Funds and Cohesion Fund, this proposal effectively means less assistance to the poorer regions and countries, compared with the similar but more prosperous regions and countries.
Tas neatbilst reģionālās politikas mērķim samazināt atšķirības starp reģioniem.
This is inconsistent with the goals of the regional policy to reduce regional disparities.
Uzklausīšanas laikā Eiropas Parlamentā par budžetu atbildīgā komisāre Dalia Grybauskaite atzīmēja, ka: “4% ierobežojums nav jāuztver kā dogma, un šī jautājuma apspriešanai vajadzētu būt atklātai un zināmā mērā elastīgai.”
During the hearing at the European Parliament, Budget Commissioner Ms Dalia Grybauskaite noted: 'The 4% figure is not a dogma, and it must be possible to discuss it openly and with a certain degree of flexibility'.
Kādus pasākumus veic Komisija, lai izmainītu šo 4% noteikumu, padarot to elastīgāku, kas atbilstu reģionālās politikas mērķim pievērst pietiekoši daudz uzmanības mazāk attīstītajiem reģioniem?
What action is the Commission taking to change the 4% rule into a more flexible solution which would be in line with the aim of regional policy to ensure appropriate focus on less prosperous territories?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0818/05
ORAL QUESTION H-0818/05
Jautājumu laikam 2005. gada oktobrī sesijā
for Question Time at the part-session in October 2005
Par Stāvokli attiecībā uz ES finansējumu Tunisijai
Subject: Situation with regard to EU funding in Tunisia
Vai Komisija ir informēta par grūtībām sakarā ar ES finansējumu Tunisijai?
Is the Commission aware of the difficulties with EU funding in Tunisia?
Tunisija ir EIDHR mērķa valsts un viena no MEDA partnervalstīm, kas saņem ievērojamu finansiālu atbalstu ekonomiskajiem/sociālajiem pasākumiem, cilvēktiesību un demokrātijas attīstībai.
Tunisia is a target country of the EIDHR and one of the MEDA partners which receives significant financial assistance for economic/social actions, human rights and democracy development.
Esmu pārliecināts, ka Komisija zina, ka Tunisijas iestādes bez pienācīgiem un saprotamiem paskaidrojumiem ir iesaldējusi daudzām NVO paredzētos ES piešķīrumus demokrātijas veidošanai un mācību projektiem.
The Commission is, no doubt, aware that the grants awarded by the EU to various NGOs, targeted in democracy-building and training projects, have been frozen by the Tunisian authorities without any proper explanation.
Nekāda virzība uz ES finansējuma atbrīvošanu nav novērota.
No progress has since been observed in the release of EU funds.
Parlaments savā 2005. gada 29. septembra Rezolūcijā par Tunisiju prasa Padomei un Komisijai uzlabot MEDA un EIDHR programmas projektu pārvaldi un izstrādāt atbilstīgus pasākumus, kas jāveic gadījumā, ja bloķētie finanšu līdzekļi netiks atbrīvoti.
Parliament's Resolution on Tunisia of 29 September 2005 urges the Council and Commission to improve the management of projects under the MEDA programme and EIDHR and to work out the appropriate measures to be taken if no progress is observed in the release of blocked funds.
Kādus konkrētus plānus Komisija ir izstrādājusi un kādi konkrēti pasākumi ir veikti, lai uzlabotu šo stāvokli?
What specific plans has the Commission drawn up, and what tangible steps have been taken to improve this situation?
Vai Komisija apsver iespēju pārskatīt finanšu piešķīrumu apjomu Tunisijai (gan attiecībā uz MEDA, gan EIDHR), ņemot vērā, ka daļa šā finansējuma nav sasniegusi savus adresātus un mērķi?
Does the Commission think that it should review the amount of financial grants to Tunisia (both under MEDA and EIDHR), bearing in mind that part of such funding has not reached its recipients and target?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0875/05
ORAL QUESTION H-0875/05
Par ES ārējām robežām
Subject: EU external borders
Kā jau tas Komisijai ir zināms Krievija atsakās parakstīt robežlīgumu attiecībā uz ES ārējām robežām ar divām ES dalībvalstīm – Latviju un Igauniju.
As the Commission knows, Russia is refusing to sign border agreements regarding the EU`s external border in two EU Member States: Latvia and Estonia.
Ir skaidrs, ka robežlīgumu parakstīšana starp šīm valstīm un Krieviju ir kategoriski nepieciešama ES, jo šīs ir tālākās ārējas robežas ES austrumos.
It is clear that the signing of the border treaties between these countries and Russia is an imperative for the EU since they are the EU's most easterly external borders.
Lai izvairītos no situācijas, kad dažādiem ES reģioniem ir atšķirīgs drošības līmenis, it īpaši attiecībā uz pārrobežu drošību, ES šim aspektam jāpievērš sevišķa vērtība un tam būtu jābūt ES un Krievijas dialoga sastāvdaļai, īpaši pēdējā laikā, kad norisinās ES un Krievijas sarunas par vīzu režīma atvieglojumiem un atpakaļuzņemšanu.
In order to avoid a situation where different EU regions enjoy varying security levels, particularly cross-border security, this issue requires the specific attention of the EU, and it should be included in the EU-Russia dialogue, especially when EU-Russia negotiations on visa facilitation and re-admission are going on.
Es un mani kolēģi Parlamentā bijām pārsteigti un vīlušies dzirdot no Padomes un Komisijas ierēdņiem (piemēram, B.Ferrero-Waldner, J. Solana), ka jautājums par Latvijas un Krievijas, kā arī Igaunijas un Krievijas robežlīgumu ir jārisina tikai divpusējās sarunās.
I and my colleagues in Parliament were surprised and disappointed to hear from Council and Commission officials (e.g. Mrs Ferrero-Waldner and Mr Solana) that the issue of the Latvian-Russian and Estonian-Russian border agreements are bilateral issues.
Vai tiešām Komisija šo jautājumu uzskata par divpusēju, un tas būtu jāatrisina tikai Latvijas un Igaunijas valdībām?
Does the Commission consider that this issue is bilateral and must be dealt with by the national governments of Latvia and Estonia?
Kādi ir Komisijas plāni un ieteikumi attiecībā uz darbībām nākotnē, lai panāktu par Latvijas un Krievijas, kā arī Igaunijas un Krievijas robežlīguma noslēgšanu?
What are the Commission's plans and suggestions regarding the future action required for the conclusion of the Latvian-Russian and Estonian-Russian border agreements?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-1007/06
ORAL QUESTION H-1007/06
Jautājumu laikam 2006. gada decembrī sesijā
for Question Time at the part-session in December 2006
Temats Demokrātijas, cilvēktiesību un vārda brīvības stāvoklis Krievijā
Subject: The situation of democracy, human rights and freedom of expression in Russia
Demokrātijas, cilvēktiesību, vārda brīvības un tiesiskuma stāvoklis Krievijā turpina pasliktināties.
The situation in relation to democracy, human rights and the rule of law, as well as freedom of speech, continues to deteriorate in Russia.
Eiropas Parlaments jau vairākkārt ir paudis bažas šajā sakarā, un DROI apakškomiteja ir bieži saņēmusi ziņojumus par kliedzošiem cilvēktiesību, vārda brīvības, preses brīvības pārkāpumu gadījumiem, kā arī par gandrīz pilnīgu tiesiskuma normu neievērošanu Krievijā.
Parliament has on numerous occasions expressed its concern in this regard, and the DROI subcommittee has frequently received reports of specific cases of blatant violations of human rights, freedom of the press, and an almost complete lack of regard for the rule of law in Russia.
Pašreizējais ES un Krievijas Partnerības un sadarbības nolīgums (PSN) beigsies 2007. gada beigās.
The current EU - Russia Partnership and Cooperation Agreement (PCA) will expire at the end of 2007.
Eiropas Parlaments ir atkārtoti aicinājis Eiropas Komisiju ieņemt principālu un stingrāku nostāju sarunās par jaunu PSN, lai jebkurā turpmākajā nolīgumā būtiska nozīme tiktu piešķirta demokrātijas, cilvēktiesību un vārda brīvības ievērošanai un nodrošināti skaidri mehānismi šī nolīguma īstenošanas uzraudzībai.
Parliament has repeatedly called on the Commission to take a principled and more consistent stand in its negotiations on a new PCA, so as to accord democracy, human rights and freedom of expression fundamental importance in any future agreement, and to ensure clear mechanisms to monitor implementation.
Vai Komisijai ir kāds konkrēts plāns vai nodomi ar jaunā PSN un patlaban notiekošo sarunu palīdzību ietekmēt demokrātijas, cilvēktiesību un vārda brīvības stāvokli Krievijā?
Does the Commission have any concrete plans or intentions to influence, through the new PCA and the current negotiations, the situation regarding democracy, human rights and freedom of expression in Russia?
Kādi konkrēti pasākumi tiks veikti un tieši kādus jaunus nosacījumus nākamajā PSN liks Krievijai ievērot, lai panāktu redzamu progresu demokrātijas, cilvēktiesību un vārda un preses brīvības jomā Krievijā?
What specific measures will be taken, and precisely what new conditions will be imposed on Russia in the new PCA in order to achieve visible progress in the area of democracy, human rights, and freedom of speech and the press in Russia?
Tieši kāda veida mehānismi tiks ieviesti, lai nodrošinātu efektīvu uzraudzību tam, kā Krievija ievēro savas saistības?
Exactly what kind of mechanisms will be introduced to ensure efficient monitoring of Russia's compliance with her obligations?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0387/07
ORAL QUESTION H-0387/07
Jautājumu laikam 2007. gada jūnijā sesijā
for Question Time at the part-session in June 2007
Temats ES un Gruzijas sarunas par vīzu režīma atvieglojumu un atpakaļuzņemšanas nolīgumu noslēgšanu
Subject: EU - Georgia negotiations on concluding the visa facilitation and readmission agreements
Gruzija ir nozīmīgs ES partneris Eiropas kaimiņattiecību politikas jomā.
Georgia is an important EU partner under the European Neighbourhood policy.
Tās pašreizējā valdība ir skaidri apliecinājusi tās centienus un ciešu apņemšanos veikt reformas, kas vērstas uz Eiropas vērtībām, kā arī parādījusi labas spējas, tās ieviešot.
Its current government has demonstrated clear European aspirations and strong commitments to reforms directed to European values, as well as a good capacity in implementing them.
Ir vērojama ES nevēlēšanās iesaistīties sarunās ar Gruziju par vīzu režīma atvieglojumu un atpakaļuzņemšanas nolīgumiem.
A lack of desire from the EU side for talks with Georgia on visa facilitation and readmission agreements is being observed.
Tas ir kontrastā ar veiksmīgu ES vīzu režīma atvieglojumu un atpakaļuzņemšanas nolīgumu noslēgšanu ar Krieviju, kuri stāsies spēkā šā gada 1. jūnijā, kā arī ar ES un Ukrainas sarunām, kas beidzās 2006. gadā, kā arī ar sarunām ar Moldovu, kas uzsāktas šā gada sākumā.
This contrasts distinctly with the successful conclusion of the EU visa facilitation and readmission agreements with Russia which will be put into effect from 1 June this year, as well as the EU negotiations with Ukraine completed in 2006, and negotiations with Moldova launched early this year.
Pašreizējā vīzu režīma ar Gruziju vienkāršošana nekad nav bijusi ES darba kārtībā; izbrīnu izraisa šķitums ka, šo valsti soda par to, ka tā tik ļoti tiecas pēc Eiropas vērtībām un reformām.
Simplification of the existing visa regime with Georgia has never been placed on the EU's agenda and, surprisingly, it seems that this country is being punished for its aspirations towards European values and reforms.
Ko Padome dara, lai paātrinātu sarunu procesu un noslēgtu vīzu režīma atvieglojumu un atpakaļuzņemšanas nolīgumus ar Gruziju, kādi ir Padomes plāni saistībā ar šīm sarunām?
What is the Council doing to accelerate the process of negotiations and conclusion of the visa facilitation and readmission agreements with Georgia, and what are the Council's plans regarding these negotiations?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0259/09
ORAL QUESTION H-0259/09
Jautājumu laikam 2009. gada septembrī sesijā
for Question Time at the part-session in September 2009
saskaņā ar Reglamenta 116. pantu
pursuant to Rule 116 of the Rules of Procedure
Temats: Dzīvnieku labturība
Subject: Animal welfare
Tā kā dzīvnieku labturība ir viena no Zviedrijas prezidentūras prioritātēm un tā kā dažas valstis, piemēram, Īrija, jau ir ieviesušas veiksmīgas dzīvnieku labturības programmas saistībā ar dzīvu dzīvnieku pārvadāšanu, ieskaitot Zīdītājgovju labturības programmu, kas palīdz nodrošināt, ka mūsu eksportam paredzētie atšķirtie teļi ir izturīgāki un labāk sagatavoti ceļam, vai Zviedrijas prezidentūra plāno ņemt vērā, piemēram, šādas programmas dzīvu dzīvnieku pārvadāšanai, lai nodrošinātu līdzsvara sasniegšanu starp ilgtspējīgu dzīvu dzīvnieku eksportu un dzīvnieku labturības saglabāšanu jebkurā jaunā tiesību aktā?
Given that animal welfare is one of the priorities of the Swedish Presidency, and given that countries such as Ireland have already put in place successful animal welfare schemes in relation to the live transportation of animals, including the Suckler Cow Welfare Scheme which helps to ensure that our weanlings for export are stronger and better prepared to cope with the journey, has the Swedish Presidency any plans to take into account schemes such as these for the live export of animals in order to ensure that a balance is reached between the sustainable export of live animals and the safeguarding of animal welfare in any new legislation?
Turklāt, tā kā Īrija atrodas uz salas un tās ekonomika lielā mērā pamatojas uz atšķirto teļu eksportu, vai Zviedrijas prezidentūrai ir kādi priekšlikumi, kas ierobežotu šo Īrijai tik vitāli svarīgo tirdzniecību?
Furthermore, given that Ireland is an island nation and relies heavily on the export trade of weanlings, has the Swedish Presidency any proposals that would inhibit this vital trade for Ireland?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0260/09
ORAL QUESTION H-0260/09
Temats: Tiesību akti vides jomā
Subject: Environmental legislation
Ņemot vērā to, ka iepriekšējo 30 gadu laikā Eiropas Komisija ir pieņēmusi būtiskus un daudzveidīgus ar vidi saistītus pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot vides kvalitāti, un, ņemot vērā to, ka mūsu vidi var aizsargāt, ja dalībvalstis pareizi īsteno to, ko tās Eiropas līmenī ir apņēmušās darīt, kādus pasākumus Komisija veiks, lai mudinātu dalībvalstis turpināt atbalstīt lauksaimniecības vides shēmas, piemēram, lauku vides aizsardzības shēmu Īrijā, ar kuru mēģina stimulēt lauksaimniekus veikt lauksaimniecības darbus videi nekaitīgā veidā un izvirzīt nosacījumu, ka pašreizējam saimniecībām jāveic ar vidi saistīti uzlabojumi?
Given that over the past 30 years the European Commission has adopted a substantial and diverse range of environmental measures aimed at improving the quality of the environment, and given that our environment can be protected if Member States properly implement what they have signed up to do at a European level, what steps will the Commission take to encourage Member States to continue to support agri-environment schemes such as the Rural Environment Protection Scheme (REPS) in Ireland which seeks to incentivise farmers to carry out their farming activities in an environmentally friendly manner and to bring about environmental improvement on existing farms?
Vai Komisija, ņemot to vērā, piekrīt, ka lēmumi pārtraukt atbalstu 4. lauku vides aizsardzības shēmas jaunajiem dalībniekiem Īrijā ir pretrunā ES mērķiem vides jomā?
In this light, would the Commission agree that decisions to cease support for new entrants to REPS 4 in Ireland are contrary to EU environmental goals?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0261/09
ORAL QUESTION H-0261/09
Temats: Starptautiskās tirdzniecības atlabšana
Subject: International trade recovery
Pēc starptautiskās tirdzniecības izaugsmes rādītāju ievērojamas palēnināšanās 2008. gadā sekoja samazināšanās 2009. gadā, ievērojami pārsniedzot ekonomikas lejupslīdes reālo apjomu.
The visible slowdown in international trade growth figures in 2008 was followed by a further contraction in 2009, far exceeding the actual extent of the economic recession.
Eiropadome (Briselē 2009. gada 19. un 20. martā) „atzīstot, ka brīva un godīga tirdzniecība ir viens no galvenajiem pasaules ekonomikas atveseļošanas elementiem”, aicināja „nevilcinoties panākt vienošanos divpusējās tirdzniecības sarunās un par PTO Dohas attīstības programmu”.
The European Council (Brussels, 19-20 March 2009) ‘recognising that free and fair trade is a key element for global recovery’, called for ‘a swift conclusion of bilateral trade negotiations and of the WTO Doha Development Agenda’.
Vai Komisija var sniegt šādu informāciju:
Can the Commission provide the following information:
Kādas tirdzniecības finansēšanas iniciatīvas tā ir uzsākusi?
What trade funding initiatives has it taken?
Kādi panākumi ir gūti pašreizējās tirdzniecības sarunās un kādi pasākumi ir ieplānoti, lai konsolidētu ES ārējās tirdzniecības plūsmas?
What progress has been made by current trade negotiations and what measures are being envisaged to consolidate EU external trade flows?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0262/09
ORAL QUESTION H-0262/09
Temats: Bērnu tirdzniecība Eiropas Savienībā
Subject: Child trafficking in the EU
Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra (FRA) jūlijā publicēja ziņojumu par bērnu tirdzniecību Eiropas Savienībā, atklājot šīs problēmas nopietno raksturu.
A report published in July by the Fundamental Rights Agency (FRA) highlighted the severity of the problem of child trafficking in the EU.
Eiropas Savienībā notiek daudzi bērnu tirdzniecības gadījumi seksuālas izmantošanas, piespiedu darba, adoptēšanas un orgānu izņemšanas nolūkā.
Large numbers of children are trafficked within our borders for sexual exploitation, forced labour, adoption and organ extraction.
Atzinīgi vērtējot to, ka Zviedrijas prezidentūra savā darba programmā kā prioritāru jautājumu iekļāvusi cilvēku tirdzniecības problēmu, es vēlētos uzzināt, vai atbilstīgi Pamattiesību aģentūras ieteikumiem tiks izskatīti īpaši priekšlikumi attiecībā uz bērnu tirdzniecību.
I welcome the inclusion of human trafficking as a priority issue in the Swedish Presidency's work programme, but would like to know if any proposals will be considered specifically in relation to the trafficking of children, as the FRA recommends?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0263/09
ORAL QUESTION H-0263/09
Temats: ES un Rietumāfrikas sarunas par ekonomisko partnerattiecību nolīgumu
Subject: EU-West Africa EPA negotiations
Saskaņā ar Komisijas datiem, kā ir pavirzījušās sarunas ar Rietumāfrikas valstīm par gaidāmo ekonomisko partnerattiecību nolīgumu ( EPA ) ar šo reģionu?
What progress can the Commission report on the negotiations with West African countries on the future Economic Partnership Agreement (EPA) with that region?
Kā sarunās tiek iekļautas ES attīstības prioritātes un kādus apliecinājumus Komisija var sniegt par to, ka tiks aizsargātas Rietumāfrikas valstu attīstības vajadzības?
How are the EU's development priorities being incorporated into the negotiations, and what reassurances can the Commission provide that the development needs of West African states will be safeguarded?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0264/09
ORAL QUESTION H-0264/09
Temats: Vēstījums ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas augstākā līmeņa sanāksmei
Subject: Message for FAO high-level meeting