natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vai Komisija ir paredzējusi paātrināt par tehnisko apkopi atbildīgo struktūru sertifikācijas sistēmas pieņemšanu un sniegt drošāku Kopienas regulējumu, neradot papildu šķēršļus dzelzceļa nozares pārstāvjiem?
Does it intend to accelerate the adoption of the ECM certification system and to provide a safer Community framework without imposing additional barriers on railway actors?
Kāda ir konstatētā valstu prakse vai nepilnības, kas rada šķēršļus savstarpējai izmantojamībai un ievērojami ietekmē dzelzceļu sistēmu?
What national practices or loopholes have been identified that create barriers to interoperability and have a critical influence on the railway system?
Kur minētās problēmas vērojamas ģeogrāfiskā ziņā, un kādus jaunus pasākumus Komisija īstermiņā ir paredzējusi veikt, lai tās risinātu?
Where do these occur geographically, and what new measures does the Commission intend to take in the short term in order to tackle them?
Kādi ir saistībā ar Eiropas dzelzceļu satiksmes pārvaldības sistēmas (ERTMS) īstenošanu konstatētie valstu risinājumi, kas apdraud savstarpēju izmantojamību?
Which national solutions identified in the context of implementing the European Rail Traffic Management System jeopardise interoperability?
Kā Komisija ir paredzējusi nodrošināt sekmīgu pāreju uz savstarpējas izmantojamības režīmu un uzlabot nozares konkurētspēju?
How does the Commission intend to ensure a successful migration to the interoperability regime and improve the sector’s competitiveness?
Kad un kādas Kopienas dzelzceļa tiesiskā regulējuma politikas jomas, tostarp ERA (Eiropas Dzelzceļa aģentūra), Komisija plāno pārskatīt un ierosināt pārstrādāšanu tajās?
What policy areas of the Community railway legal framework, including the European Railway Agency, does it intend to revise, and when does it intend to propose a recast?
OV L 345, 23.12.2008., 62. lpp.
OJ L 345, 23.12.2008, p.62.
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0130/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0130/09
Temats: Afganistānas valstspiederīgo patvēruma meklētāju izraidīšana
Subject: Expulsion of Afghan asylum-seekers
Francijas un Apvienotās Karalistes kopīgi nofraktētā lidmašīnā 2009. gada 20. oktobrī uz Kabulu tika izraidīti trīs Afganistānas valstspiederīgie no Francijas un 24 – no Apvienotās Karalistes.
On 20 October 2009, three Afghan nationals were deported to Kabul from France, together with another 24 from the United Kingdom, on a plane chartered jointly by France and the UK.
Vai Komisija uzskata, ka Afganistāna ir droša valsts?
Does the Commission regard Afghanistan as a safe country?
Vai Komisija piekrīt – ja Afganistānu nevar uzskatīt par drošu valsti, ar šo lidojumu tiek pārkāpts Ženēvas konvencijas 33. pantā paredzētais neizraidīšanas princips?
Does the Commission agree that, if Afghanistan cannot be regarded as a safe country, the flight in question contravened Article 33 of the Geneva Convention relating to the status of refugees, which enshrines the principle that refugees may not be expelled or returned?
Vai Komisija uzskata šo Francijas un Lielbritānijas kopīgi organizēto lidojumu par kolektīvu izraidīšanu?
Does the Commission take the view that the joint flight arranged by France and the UK constituted collective expulsion?
Vai Komisija piekrīt – lai organizētu šādu kopīgu lidojumu, ir vispirms jāizskata atsevišķi ikviens patvēruma lūgums?
Does the Commission agree that separate consideration of each individual application for asylum on its own merits is an essential prerequisite for the organisation of any such joint flight?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0131/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0131/09
, S&D grupas vārdā,
, on behalf of the S&D Group,
Temats: Starptautiskās Darba organizācijas atjaunināto konvenciju ratifikācija un īstenošana
Subject: The ratification and implementation of the updated ILO conventions
Starptautiskā darba organizācija (ILO) nesen veica tās konvenciju novērtēšanas un atjaunināšanas procesu, tajā iesaistot trīs puses — darba devējus, darbiniekus un valdības.
The International Labour Organization (ILO) has recently gone through a tripartite process – involving employers, workers and governments – of assessing and updating its conventions.
Tādējādi tika pieņemts atjauninātu ILO konvenciju saraksts.
This has resulted in a list of up-to-date ILO conventions.
ILO 2008. gada Deklarācijā par sociālo taisnīgumu godīgai globalizācijai un 2009. gada Pasaules nodarbinātības paktā, ko vienprātīgi pieņēma visas 183 ILO dalībvalstis un ko pilnībā atbalstīja ES, iekļauts aicinājums pastiprināt centienus, lai konvencijas tiktu ratificētas un īstenotas.
The 2008 ILO Declaration on Social Justice for a Fair Globalisation and the 2009 Global Jobs Pact, both adopted on the basis of consensus among all 183 ILO member states and with the full support of the EU, call for renewed efforts on the ratification and application of conventions.
Visām ES dalībvalstīm vajadzētu ratificēt un īstenot konvencijas, kuras ILO klasificē kā atjauninātas.
All the EU Member States should ratify and apply the conventions classified by the ILO as being up to date.
ES skaidra un aktīva līdzdalība šajā procesā ir svarīga, lai nodrošinātu, ka tās iekšpolitikas un ārpolitikas darbības ir uzticamas un konsekventas.
It is important that the EU explicitly and actively contribute to these efforts in order to foster a credible approach based on a coherent match between its internal and external policies.
Komisija tās paziņojumā par atjauninātu sociālo programmu (COM(2008)0412) īsi min nepieciešamību pēc turpmākas darbības, paziņojot: „Turklāt Komisija aicina visas dalībvalstis rādīt piemēru, ratificējot un īstenojot ILO konvencijas, kuras ILO uzskata par aktuālām.”
In its Communication on the Renewed Social Agenda (COM(2008)0412), the Commission included a short reference to further action stating that ‘The Commission also calls upon all Member States to set an example by ratifying and implementing the ILO Conventions classified by ILO as up to date’.
Ņemot vērā šī jautājuma ievērojamo nozīmi, kāpēc Komisija nolēma izmantot vismazāk saistību radošo instrumentu, proti, paziņojumu, nevis ieteikumu dalībvalstīm?
Given the paramount importance of the issue, why did the Commission decide to use the least ambitious measure – a communication – rather than a recommendation to the Member States?
Vai Komisija plāno tuvākajā nākotnē sagatavot šādu ieteikumu?
Would the Commission consider such a recommendation in the very near future?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0132/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0132/09
Temats: Nelegālas tirdzniecības pār ES ārējām un iekšējām robežām kontrole
Subject: Control of illegal trade across the EU's internal and external borders
Septembrī tika izveidots Eiropas Parlamenta forums kontrabandas, viltošanas un organizētās noziedzības apkarošanai.
In September the European Parliament Forum for the Combat of Contraband, Counterfeit and Organised Crime was launched.
Forums ir daudzpartiju struktūra ar daudzu ieinteresēto pušu līdzdalību, un tā mērķis ir vērst uzmanību uz kontrabandas, viltošanas un pirātisma radītajiem draudiem Eiropas iedzīvotāju veselībai, drošībai un ekonomiskajai labklājībai, kā arī atbalstīt darbu, ko veic Eiropas Komisija un nesen izveidotais Eiropas Viltošanas un pirātisma novērošanas centrs.
The Forum is a cross-party, multi-stakeholder body that aims to draw attention to the threat that contraband, counterfeit and piracy pose to the health, security and economic well-being of Europe’s citizens and to support the work of the Commission and the recently-launched European Observatory on Counterfeiting and Piracy.
Viltotās preces, ko muita izņēmusi pie ES ārējām robežām, liecina, ka pastāvīgi pieaug tādu viltoto preču sūtījumu apjoms, kas rada reālus draudus patērētāju veselībai, proti, medikamentu, rotaļlietu, mehānisko un elektrisko iekārtu un viegli apgrozāmu patēriņa preču.
Customs seizures of counterfeit goods at the EU's external borders show a continuing growth in the shipment of counterfeit goods which pose real health risks to consumers, such as medicines, toys, mechanical and electrical equipment and fast-moving consumer goods.
Akcīzes preču, piemēram, alkohola un tabakas, nelikumīga ievešana un tirdzniecība ES ir milzīga problēma.
Illicit trade in excisable goods such as alcohol and tobacco into and within the EU constitutes a huge problem.
Tās apjoms dažādās nozarēs ir atšķirīgi nosakāms.
Measurement of the scale varies with each business sector.
Šī tirdzniecība aizvien vairāk apdraud sabiedrības veselību un likumpaklausīgu pilsoņu darba iespējas, kā arī rada dalībvalstīm miljardiem eiro lielus nodokļu ieņēmumu zaudējumus.
All this trade represents a growing threat to public health, to jobs for honest citizens, and deprives Member States of billions of euros in lost tax revenue.
Kādus konkrētus pasākumus Padome ierosina, lai pienācīgi kontrolētu nelegālo tirdzniecību pār ES ārējām un iekšējām robežām?
What concrete steps does the Council propose to properly control illegal trade across the EU’s internal and external borders?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0133/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0133/09
Temats: Kopīgi organizēti avioreisi, lai izraidītu nelegālus imigrantus vai bēgļus uz valstīm, kurās notiek karadarbība
Subject: Joint charter flights to expel illegal immigrants and refugees to war-torn countries
Dažas dalībvalstis nesen veica kopīgus pasākumus, piespiedu kārtā nosūtot Afganistānas pilsoņus atpakaļ uz savu zemi, neraugoties uz to, ka daudzos Afganistānas reģionos plosās karš, kā arī regulāri notiek asiņaini uzbrukumi, piemēram, Kabulā.
Some Member States have recently carried out joint forced returns of Afghan citizens to Afghanistan, in disregard of the state of war prevailing in many regions of the country and the terrorist attacks regularly committed there, particularly in Kabul.
Vai Padomei nešķiet, ka šāda izraidīšana ir pretrunā gan Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 19. pantam, gan Eiropas Cilvēktiesību aizsardzības konvencijas 3. pantam un tās 4. protokola 4. pantam?
Does the Council not regard such expulsions as being in breach of Article 19 of the EU Charter of Fundamental Rights, Article 3 of the European Convention on Human Rights and Article 4 of Protocol 4 to that Convention?
Apstiprinošas atbildes gadījumā kāda būs Padomes nostāja attiecībā pret dalībvalstīm, kas ir izraidījušas vai varētu izraidīt imigrantus uz valstīm, kurās pastāv apdraudējums izraidīto cilvēku drošībai, fiziskajai veselībai vai dzīvībai?
If so, what action will the Council take with regard to Member States that have expelled, or might expel, persons to countries where their safety, physical integrity or lives are endangered?
Vai Padome neuzskata, ka jebkurai līdzīgā stāvoklī esošai personai ir tiesības uz papildu aizsardzību saskaņā ar Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvas 2004/83/EK par obligātajiem standartiem, lai kvalificētu trešo valstu valstspiederīgos vai bezvalstniekus kā bēgļus vai kā personas, kam citādi nepieciešama starptautiska aizsardzība, šādu personu statusu un piešķirtās aizsardzības saturu 15. panta c) punktu?
Does the Council not take the view that persons in such a situation should receive subsidiary protection in accordance with Article 15(c) of Council Directive 2004/83/EC of 29 April 2004 on minimum standards for the qualification and status of third country nationals or stateless persons as refugees or as persons who otherwise need international protection and the content of the protection granted?
Eiropadomes 2009. gada 29. un 30. oktobra sanāksmē valstu un valdību vadītāji panāca vienošanos par to, lai „apsvērtu iespēju regulāri organizēt kopīgus imigrantu atpakaļsūtīšanas avioreisus, kurus finansēs aģentūra Frontex”.
At the European Council meeting of 29-30 October 2009, the Heads of State and Government agreed to examine ‘the possibility of regular chartering financed by Frontex of joint return flights’.
Vai Padome neuzskata, ka šāda prakse ir pretrunā Ženēvas konvencijas 33. pantam un Eiropas Cilvēktiesību aizsardzības konvencijas 3. pantam, kurām dalībvalstis ir pievienojušās?
Does the Council not regard such practices as being in violation of Article 33 of the Geneva Convention and Article 3 of the European Convention on Human Rights, to which the Member States are parties?
Eiropas Cilvēktiesību tiesai šajā jautājumā ir uzkrāta liela praktiskā pieredze.
There is a substantial body of European Court of Human Rights case law on this point.
Vai Padome par to ir atgādinājusi dalībvalstīm, kas izraida imigrantus uz valstīm, kurās pastāv apdraudējums cilvēku drošībai, fiziskajai veselībai vai dzīvībai?
Has the Council made Member States which have expelled persons to countries where their, safety, physical integrity or lives are in danger aware of this?
Vai Padome uzskata, ka šiem avioreisiem ir regulārs raksturs un tie liecina par krasām izmaiņām ES politikā patvēruma piešķiršanas un imigrācijas jomā?
Does the Council see these flights as a regular occurrence indicating a major shift in EU asylum and immigration policy?
Daudzi bēgļi un patvēruma meklētāji no Afganistānas vai citām valstīm, kas ir līdzīgā stāvoklī, neuzdrošinās pieprasīt patvērumu, jo baidās, ka viņus nosūtīs uz dalībvalsti, caur kuru viņi ieceļojuši Eiropas Savienībā un kurā ir niecīgas patvēruma piešķiršanas izredzes.
Many refugees and asylum seekers from Afghanistan and other countries in similar situations refrain from applying for asylum for fear of being sent back to the Member State through which they entered the EU and in which asylum is granted to only a very small proportion of applicants.
Vai Padome ir sākusi izvērtēt patvēruma meklētāju nogādāšanu pirmajā ieceļošanas dalībvalstī un to, kā šajā sakarībā katra dalībvalsts piešķir patvēruma meklētāja statusu?
Has the Council conducted studies of the numbers of asylum seekers sent back to the first Member State they entered and the numbers who, in these circumstances, are then granted asylum in each Member State?
Vai Padome grasās tuvākajā laikā atbalstīt Regulas (EK) Nr. 343/2003 , tā dēvētās „Dublinas II regulas” pārskatīšanu?
Does the Council intend to advocate a review of Regulation (EC) No 343/2003 , known as the Dublin II Regulation, in the near future?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0134/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0134/09
Vai Komisijai nešķiet, ka šāda izraidīšana ir pretrunā gan Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 19. pantam, gan Eiropas Cilvēktiesību aizsardzības konvencijas 3. pantam un tās 4. protokola 4. pantam?
Does the Commission not regard such expulsions as being in breach of Article 19 of the EU Charter of Fundamental Rights, Article 3 of the European Convention on Human Rights and Article 4 of Protocol 4 to that Convention?
Apstiprinošas atbildes gadījumā kāda būs Komisijas nostāja attiecībā pret dalībvalstīm, kas ir izraidījušas vai varētu izraidīt imigrantus uz valstīm, kurās pastāv apdraudējums izraidīto cilvēku fiziskajai veselībai vai dzīvībai?
If so, what action will the Commission take with regard to Member States that have expelled, or might expel, persons to countries where they are at risk of physical harm or death?
Vai Komisija neuzskata, ka jebkurai līdzīgā stāvoklī esošai personai ir tiesības uz papildu aizsardzību saskaņā ar Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvas 2004/83/EK par obligātajiem standartiem, lai kvalificētu trešo valstu valstspiederīgos vai bezvalstniekus kā bēgļus vai kā personas, kam citādi nepieciešama starptautiska aizsardzība, šādu personu statusu un piešķirtās aizsardzības saturu 15. panta c) punktu?
Does the Commission not take the view that persons in such a situation should receive subsidiary protection in accordance with Article 15(c) of Council Directive 2004/83/EC of 29 April 2004 on minimum standards for the qualification and status of third country nationals or stateless persons as refugees or as persons who otherwise need international protection and the content of the protection granted?
Komisiju šajā sakarībā aicināja līdz 2010. gada beigām iesniegt priekšlikumus.
The Council invited the Commission to present proposals to that end by early 2010.
Kāda būs Komisijas atbilde uz šādu aicinājumu?
What does the Commission intend to propose?
Vai Komisija uzskata, ka šiem avioreisiem ir regulārs raksturs un tie liecina par krasām izmaiņām ES politikā patvēruma piešķiršanas un imigrācijas jomā?
Does the Commission see these flights as a regular occurrence indicating a major shift in EU asylum and immigration policy?
Daudzi bēgļi un patvēruma meklētāji no Afganistānas vai citām valstīm, kas ir līdzīgā stāvoklī, neuzdrošinās pieprasīt patvērumu, jo baidās, ka viņus nosūtīs uz dalībvalsti, caur kuru viņi ieceļojuši Eiropas Savienībā un kurā ir niecīgas patvēruma piešķiršanas izredzes.
Many refugees and asylum seekers from Afghanistan and other countries in similar situations refrain from applying for asylum for fear of being sent back to the Member States through which they entered the EU and in which asylum is granted to only a very small proportion of applicants.
Vai Komisija ir sākusi izvērtēt patvēruma meklētāju nogādāšanu pirmajā ieceļošanas dalībvalstī un to, kā šajā sakarībā katra dalībvalsts piešķir patvēruma meklētāja statusu?
Has the Commission conducted studies of the numbers of asylum seekers sent back to the first Member State they entered and the numbers who, in these circumstances, are then granted asylum in each Member State?
Vai Komisija ir sākusi šai nolūkā procedūru pret dalībvalstīm par regulas noteikumu neievērošanu saistībā ar patvēruma pieprasīšanu un imigrantu nelikumīgu nosūtīšanu uz pirmo ieceļošanas dalībvalsti?
Has the Commission begun proceedings against any Member State for infringement of the provisions of the regulation referred to above in connection with asylum applications and illegal expulsions to the Member State through which they entered the EU?
Vai Komisija grasās tuvākajā laikā ierosināt Regulas (EK) Nr. 343/2003 , tā dēvētās „Dublinas II regulas” pārskatīšanu?
Does the Commission intend to propose a review of Regulation (EC) No 343/2003 , known as the Dublin II Regulation, in the near future?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0135/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0135/09
Temats: Ierobežojoši pasākumi
Subject: Restrictive measures
LIBE komitejas 5. novembra sanāksmē saistībā ar pirmo viedokļu apmaiņu par Komisijas priekšlikumiem attiecībā uz ierobežojošiem pasākumiem Komisija un Zviedrijas prezidentūras pārstāvji paziņoja, ka pēc Lisabonas līgums stāšanās spēkā šie priekšlikumi balstīsies uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 215. pantu (paredzēts piektās daļas (Savienības ārējā darbība) IV sadaļā (Ierobežojoši pasākumi).
During the LIBE Committee meeting of 5 November in the context of the first exchange of views on the Commission proposals dealing with restrictive measures , the Commission and the Swedish Presidency representatives declared that after the entry into force of the Lisbon Treaty these proposals will be based on Article 215 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) (foreseen under Title IV "Restrictive measures" of Part Five "External Action by the Union").
Jānorāda, ka pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā pasākumus, kas skar personiskās tiesības, izskatīs bez Eiropas Parlamenta iesaistīšanas (LESD 215. pants) vai koplēmumā ar to (LESD 75. pants).
It should be pointed out that following the entry into force of the Lisbon Treaty measures affecting the rights of individuals will be examined without involving the European Parliament (Article 215 TFEU) or associating it in co-decision (Article 75 TFEU).
Šī atšķirīgā pieeja ir ļoti pārsteidzoša, jo, lai gan Eiropas Parlaments kompetencē ir novērst teroristu uzbrukumus un cīnīties pret terorismu, tas var tikt izslēgts no dažiem saistošiem pretterorisma pasākumiem, kas ir spēkā ES teritorijā (pat tie sākotnēji radušies ārpus ES).
This different treatment is very striking as, although competent for penal matters and particularly for preventing and combating terrorist offences, the European Parliament may be excluded from the adoption of some binding anti-terrorism measures that are applicable on EU territory (even if these originate outside the EU).
Ņemot vērā augstāk izklāstīto un ievērojot pašreizējos līguma noteikumus un Lisabonas līguma noteikumus, vai Padome varētu sniegt atbildi uz šādiem jautājumiem:
In the light of the above and given both the current Treaty provisions and those of the Lisbon Treaty, could the Council elaborate on the following:
LESD 215. pants visdrīzāk varētu būt izņēmums vispārējiem noteikumiem, kas paredzēti LESD 75. pantā, kurā noteikts, ka Eiropas Parlamentam ir kopīga likumdošanas loma , "ja tas vajadzīgs, lai sasniegtu 67. pantā izklāstītos mērķus attiecībā uz terorisma un ar to saistītu darbību novēršanu un apkarošanu."
Article 215 TFEU seems to be more of an exception to the general rules defined by Article 75 TFEU according to which the European Parliament acts as co-legislator "where necessary to achieve the objectives set out in Article 67 as regards preventing and combating terrorism and related activities."
Kā būtu jārīkojas attiecībā uz šo izņēmumu?
How could this exception be dealt with?
Vai varētu paredzēt divkāršu juridisko pamatu (LESD 215. un 75. pants), ja ir runa par personiskajām tiesībām un pretterorisma politiku, tādējādi panākot demokrātiskāku lēmumu pieņemšanas procedūru?
Could a double legal basis (Articles 215 and 75 TFEU) be envisaged when individual rights and anti-terrorism policies are at stake, thereby making this a more democratic decision-making process?
Vai attiecībā uz priekšlikumiem, kas skar Zimbabvi un Somāliju, kuros saskaņā ar LESD 215. pantu apspriešanās ar Eiropas Parlamentu nav obligāta, nevarētu vismaz paredzēt fakultatīvu apspriešanos ar Parlamentu (saskaņā ar Eiropadomes 1983. gada 19. jūnija "Štutgartes deklarāciju par Eiropas Savienību", kurā šāda fakultatīva apspriešanās ar Parlamentu bija paredzēta starptautisku jautājumu gadījumā, kaut arī tas netika izklāstīts līgumos)?
For the proposals concerning Zimbabwe and Somalia where consultation of the European Parliament is not mandatory under Article 215 TFEU, could optional consultation of the Parliament not at least be envisaged (in accordance with the European Council "Stuttgart Declaration on the European Union" of 19 June 1983 where such optional consultation of the Parliament was foreseen in international matters even when not set out in the Treaties)?
COM(2009)0395, COM(2009)0393, COM(2009)0187 un Padomes Dokuments Nr. 12883/2009.
COM(2009)0395, COM(2009)0393, COM(2009)0187 and Council Document 12883/2009.
Eiropas Parlamentu un Padomi aicinās paredzēt administratīvu pasākumu sistēmu kapitāla apritei un maksājumiem, piemēram, fizisku vai juridisku personu, grupu vai nevalstisku subjektu īpašumā vai valdījumā esošu līdzekļu, finanšu aktīvu vai ekonomiskā guvuma iesaldēšanu.
The European Parliament and the Council will be called upon to define a framework for administrative measures with regard to capital movements and payments, such as the freezing of funds, financial assets or economic gains belonging to, or owned or held by, natural or legal persons, groups or non-State entities.
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0136/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0136/09
Ņemot vērā augstāk izklāstīto un ievērojot pašreizējos līguma noteikumus un Lisabonas līguma noteikumus, vai Komisija varētu sniegt atbildi uz šādiem jautājumiem:
In the light of the above and given both the current Treaty provisions and those of the Lisbon Treaty, could the Commission elaborate on the following:
Vai Komisija var sniegt sīkāku informāciju par uzlabojumiem, ciktāl tas skar pamattiesības, ANO sankciju komiteju darbā.
Could the Commission provide more detailed information on the improvements, as far as fundamental rights are concerned, in the work of the UN Sanctions Committees?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0137/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0137/09
Temats: Gaļas imports no ārpuskopienas valstīm
Subject: Meat imports from non-Community countries
Pēdējo divu gadu laikā ES Pārtikas un veterinārais birojs (FVO) ir veicis vairākas inspekcijas dažādās valstīs, no kurām ES importē liellopu gaļas produktus.
In the last two years, the EU Food and Veterinary Office (FVO) has carried out several inspections in various countries from which the EU imports beef products.