natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Saskaņā ar ETS Eiropas uzņēmumiem tiek piešķirts noteikts skaits atļauju, ar katru no tām dodot tiesības uz 1 tonnu oglekļa dioksīda izmešu gadā.
Currently companies can buy and sell allowances worth 1 tonne of CO2 each.
Patlaban shēmā iekļautas tādas nozares kā enerģijas un siltuma ražošana, naftas pārstrāde, metāla un paīra ražošana un citas jomas, kuras patērē daudz enerģijas.
Some of those sectors that are covered include power and heat generators, oil refineries, metals, pulp and paper.
Tā turpretim neskar gaisa, kuģu un automašīnu satiksmi.
Other energy intensive energies can also take part.
Dienā vidēji tiek pārdotas atļaujas par 1,5 miljoniem tonnu CO2.
The amount that can be bought or sold is allocated in "National Allocation Plans" with about 1.5 million tonnes of CO2 being traded daily.
P. Liese saka: „Emisiju tirdzniecība ir ES svarīgākais instruments klimata pārmaiņu iegrožošanai.
Crucially, aviation is not one of the industries.
Tā sākotnēji tika kritizēta, jo bija nepilnīga.
Peter Liese would like to see air traffic included in the scheme.
Atšķirībā no pašreizējās shēmas aviācijas kvotas nesadalīs dalībvalstis — tas tiks izdarīts, izmantojot saskaņotu Eiropas līmeņa kvotu piešķiršanas metodi.
"Emissions trading is the most important instrument of the EU to mitigate climate change."
Dažos punktos tās viedoklis tomēr nesaskan ar Komisijas idejām.
Environment Committee MEPs want all flights included
Vides komiteja atbalsta Komisijas plānu, taču vēlas sistēmā iekļaut visus lidojumus un jau no 2010. gada.
MEPs on the Environment Committee also want all flights included by 2010.
Atšķirībā no Eiropas Komisijas, kas ierosina kvotu apjomu noteikt atbilstoši pašreizējam aviācijas emisiju līmenim, Vides komiteja vēlas to samazināt par 25%.
The Commission had earlier envisaged inter-EU flights by 2011 and then flights departing or arriving from the EU by 2012.
Tas gan tehniski būs grūti izdarāms, norāda ziņojuma autors. „Man šķiet, ka vairums eirodeputātu nepiekritīs iet tik tālu, taču esmu pārliecināts, ka lielais vairākums vēlēsies nodrošināt, ka aviācijas emisiju jautājums tiek risināts pienācīgi.”
Explaining the rationale behind the stance Peter Liese said, "it is difficult to explain that a flight from the UK to Morocco is not covered by the scheme from the start while a flight from the UK to the Canary Islands would be".
Daļa no atļaujām tiks piešķirta bez maksas, bet daļa tiks iztirgota vairāksolīšanā.
The Association of European Airlines support the concept of emissions trading "as a potentially useful tool for managing emissions".
Komiteja aicina noteikt, ka nauda, kas iegūta vairāksolīšanas rezultātā, tiek atdota atpakaļ pilsoņiem un ekonomikai.
However, they argue the EU is handicapping its own carriers and the cost could be €160 billion over the next 10 years.
Ko domā Eiropas aviolīnijas?
Are low cost flights in jeopardy?
Eiropas Aviolīniju apvienības (EAA) pārstāvji norāda, ka viņi „atbalsta emisiju tirdzniecību kā, iespējams, noderīgu instrumentu emisiju pārvaldībai”, taču kritizē Eiropu par to, ka tā soda pati savus pārvadātājus un tādējādi kavē pārējo pasauli sekot tās piemēram.
The European Commission estimates that the cost of a ticket could rise by €1.8 to €9 by 2020 if aviation joins the Emissions Trading Scheme.
EAA uzskata, ka Vides komitejas priekšlikums varētu Eiropas aviolīnijām nākamo 10 gadu laikā izmaksāt 160 miljardus dolāru.
They point out that this is very small in comparison to changes caused by oil prices.
Vai celsies biļešu cenas?
Travelling by plane is one of the least "green" modes available.
Lēš, ka ar ETS saistīta cenu paaugstināšanās būs ierobežota un ievērojami zemāka nekā naftas cenu svārstību izraisītā sadārdzināšanās.
Per kilometre it uses on average 191grammes of CO2 per passenger, this is in contrast with 143g for a car and 47g by train.
Ja pieņemam, ka aviolīnijas visus ar ETS saistītos papildu izdevumus iekasēs no pasažieriem, tad 2020. gadā turp un atpakaļ lidojuma cena varētu pieaugt par 1,8 .līdz 9 eiro.
If current trends continue, CO2 emissions from planes will double by 2020.
Garākos ceļojumos cenu pieaugums, protams, varētu būt attiecīgi lielāks.
Such a growth means the issue is likely to continue to be politically controversial.
Sekojiet līdzi debatēm tiešraidē, šovakar uzklikšķinot uz zemāk esošās saites.
You can read the outcome of the debate by clicking on the first link below.
20071109STO12831 Tiešraide Emisiju tirdzniecības sistēmā iekļaus arī aviāciju Eiropas Komisijas priekšlikums Eirodeputāti noraizējušies par klimata aizsardzību pēc Kioto protokola Parlaments aicina aviosabiedrības samazināt CO2 emisijas
20071109STO12831 MEPs vote to curb airline emissions by including them in European trading scheme More on emissions European Commission proposals on aviation Article: "no rewind" button on climate change ahead of post Kyoto talks: 8 Oct 07 Article: Parliament to air companies: “Curb CO2 emissions” 11 July 07 Live online from 1700 CET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071105BRI12655 ITEM-006-LV NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071105BRI12655 ITEM-011-EN NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060711STO09743 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060711STO09743 0 NOT XML V0//EN
Apspriež Šengenas zonas paplašināšanos vēl pirms Ziemassvētkiem
MEPs to debate extension of Schengen system to 9 states for Christmas
Par šādu soli, kas paplašinātajā zonā padarīs iespējamu ceļošanu bez pasu kontrolēm, jau vienojušies ES iekšlietu ministri.
The prospect of passport-free travel around Europe took a step closer on 8 November when EU Ministers agreed to enlarge the Schengen border-free zone to 9 new countries.
Pirms tiek pieņemts galīgais lēmums, tomēr vēl jāuzklausa Parlamenta viedoklis.
Meeting in Strasbourg today MEPs will debate a report on the new system which would affect land and sea borders by 21 December and air borders in March 2008.
Iekšzemes un jūras robežkontroles paredzēts atcelt jau 21. decembrī, bet lidostās jaunie noteikumi tiks piemēroti, sākot no nākamā gada marta.
This means the days of showing passports when you cross the borders of these states and the existing 13 Schengen countries could soon be over.
Praksē tas nozīmē, ka Jums, šķērsojot Šengenas valstu iekšējās robežas, vairs nebūs jāuzrāda pase.
The countries affected are those that joined the Union in 2004, namely the Czech Republic, Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania, Malta, Poland, Slovakia and Slovenia.
To, vai Jums jānēsā līdzi personas apliecība vai derīga pase, nosaka valsts tiesību akti.
National law may require you still carry and ID card or a valid passport document but slowing down to show the passport at the border should be at an end.
Vienlaikus, lai novērstu iespējamos ar robežkontroles atcelšanu saistītos riskus, tiks pastiprināta sadarbība starp Šengenas dalībvalstu policijas spēkiem, kā arī muitas un ārējo robežu kontroles iestādēm Šīs sadarbības stūrakmens ir kopēja datubāze SIS (Šengenas Informācijas sistēma).
Parliament's rapporteur on the issue, Portuguese MEP Carlos Coelho (EPP-ED) supports the extension of the Schengen zone but wants EU countries to keep Parliament and the Council informed of the technical steps that some states still have to take to implement Schengen.
Kā paplašināšanās skars ārpus ES valstu iedzīvotājus?
The extension of Schengen also means that cooperation between police and customs authorities will be increased.
Šengenas sistēma ļauj citu valstu pilsoņiem ceļot pa Šengenas zonu ar vienu vienīgu vīzu.
This is to ensure that any security concerns due to the falling of borders are dealt with.
Tas nozīmē, ka visas Šengenas dalībvalstis izsniedz vīzas saskaņā ar vieniem un tiem pašiem nosacījumiem, ņemot vērā viena otras intereses.
Cooperation between different police forces is done mainly through the Schengen Information System (SIS) - a computer database that holds information related to the scheme.
Tādēļ vīza, ko izsniegusi viena Šengenas dalībvalsts, ir derīga arī pārējās.
Implications for non-EU citizens
ES dalībvalstis, kas joprojām atrodas ārpus Šengenas zonas, ir Apvienotā Karaliste un Īrija, kas izvēlējušās paturēt spēkā robežu kontroli ar citām ES dalībvalstīm (lai gan tām ir atļauts piemērot dažus noteikumus attiecībā uz policijas un tiesu sadarbību krimināllietās).
In practical terms this means that that the 9 new Schengen countries will have to share the burden of dealing with visa applications with other countries in the zone.
21. decembrī zonā paredzēts iekļaut Latviju, Lietuvu, Igauniju, Čehiju, Ungāriju, Maltu, Poliju, Slovākiju un Slovēniju.
For example as of 21 December Austria will be able to issue Hungarian visas in Senegal, and Hungary can issue Latvian visas in New Delhi.
2009. gadā Šengenas zonai plāno pievienoties arī Kipra, kas vēl nav ieviesusi SIS sistēmu, bet Bulgārija un Rumānija šim solim būs gatavas, visticamāk, 2011. gadā.
This kind of interdependence means cooperation between states is important.
Šengenas līgumu 1985. gadā parakstīja piecas ES dalībvalstis, uz kuģa klāja Mozeles upes — Vācijas un Luksemburgas robežas — vidū.
The UK and Ireland participate in the area of police and judicial cooperation, but retain border controls.
Šodien debates Parlamentā
Watch the debate live Tuesday afternoon from 1500 CET.
20071109STO12832 Ziņojuma projekts Latvija pilnībā pievienosies Šengenas zonai EP Pilsoņu brīvību, iekšlietu un tieslietu komiteja Vairāk par Šengenas sistēmu Tiešraide
20071109STO12832 Live from Strasbourg Parliament's Civil Liberties Committee European Commission on Schengen Coelho draft report
Pirmdiena plenārsesijā: augsnes aizsardzība, fizkultūra, aviācijas izmeši
Monday in Plenary: Soil protection, Sport in Europe, Aircraft emissions
Augsnes degradācija apdraud cilvēka veselību
Erosion of soil can lead to floods, landslides
Atklājot plenārsesiju, Parlamenta priekšsēdētājs Hanss-Gerts Poterings izteica līdzjūtību pagājušonedēļ Somijas pilsētas Tūsulas skolā notikušās apšaudes upuru tuviniekiem.
The Plenary session opened with Parliament's President Hans Gert Pöttering sending condolences to the families of those killed in the Finnish school shooting last week.
Deputātu apspriesto jautājumu vidū bija augsnes aizsardzība, sporta nodarbības skolās un aviācijas izmeši.
The protection of Europe's soil from contamination, the need for more sport in schools and aircraft emissions were also discussed on Monday.
Augsnes aizsardzība
Soil - guarding against contamination and floods
Eirodeputāti iztirzāja divus ziņojumus par augsnes aizsardzību.
Action to protect soil in Europe was the subject of two reports debated in Parliament on Monday.
Pirmais ziņojums, ko sagatavojusi spāņu deputāte Cristina Gutiérrez-Cortines (Eiropas Tautas partijas grupa) attiecas uz likumprojektu, kas pirmo reizi vienā tiesību aktā apvienos ES prasības par pesticīdiem, atkritumiem un dabas aizsardzību.
The risks of contamination, floods, landslides, desertification and climate change were all cited as the reasons such a strategy is needed.
Direktīva cita starpā liks dalībvalstīm izveidot piesārņotu vietu sarakstus, kam jābūt publiski pieejamiem.
The report by Spanish MEP Cristina Gutiérrez-Cortines (EPP-ED) concerned the setting up of a legal framework including a proposal to set up public inventories of contaminated sites within the EU.
Otrs ziņojums, kura autors ir itāļu deputāts Vittorio Prodi (Liberāļu grupa), pievēršas augsnes aizsardzības stratēģijai, kuras mērķis ir novērst tās degradāciju.
The second report by Italian Liberal Vittorio Prodi concerns a thematic strategy for soil protection.
Augsnes degradācija apdraud cilvēka veselību, ekosistēmas un ietekmē klimata pārmaiņas.
It cites erosion and resulting natural disasters as some of the reasons soil protection is needed.
Augsni var uzskatīt par neatjaunojamu resursu — paiet simtiem gadu, kamēr izveidojas daži tās centimetri.
Amendments were proposed aiming to give more flexibility to individual countries on how they put the directive into practice.
Daudzviet augsne ES strauji degradējas cilvēka rīcības rezultātā.
Both reports are voted on Tuesday.
Tiek lēsts, ka apmēram 3,5 miljoni zonu ES varētu būt piesārņotas.
The role of sport in education
Pieaugošā aptaukošanās Eiropā, jo īpaši jaunu cilvēku vidū, ir svarīga sabiedrības veselības problēma.
Across the entire EU27, almost 1 in 4 children is overweight
To skaits turklāt nepārtraukti aug — par vairāk nekā 400 000 gadā.
400,000 new overweight or obese children per year
Divkāršais olimpiskais čempions paukošanā Pál Schmitt uzsvēra, ka regulāri kustēties ir svarīgi un ka fiziskās aktivitātes palīdz bērniem attīstīties arī garīgi.
The report urges EU governments to carry out information campaigns, aimed at children from a very early age and their parents, on the need to adopt a healthy lifestyle, and engage in regular physical activity and on the health risks linked to an unhealthy diet.
Aviācijas izmeši
Emissions Trading Scheme - should Aircraft be included
Deputāti apsprieda arī aviācijas nozares iekļaušanu Eiropas Emisiju tirdzniecības shēmā.
MEPs debated how aviation should be included in the EU's Emissions Trading Scheme.
Ja tie savas emisijas samazina, tie daļu atļauju var pārdot, bet, ja to emisijas palielinās, tiem jāpērk papildu kvotas no citiem uzņēmumiem.
(See our separate report.)
20071109STO12833 Augsnes aizsardzībā prasa lielāku rīcības brīvību dalībvalstīm Vairāk fizkultūras stundu — risinājums bērnu aptaukošanās problēmai?
20071109STO12833 Press release on sport in education: 8 Nov 07 Report on Soil protection Article on emissions: 12 Nov 07 Watch live from Strasbourg
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071105BRI12655 ITEM-007-LV NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071105BRI12655 ITEM-013-EN NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071107STO12715 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0410 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109STO12831 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109STO12831 0 NOT XML V0//EN
No Moldovas līdz Marokai: ES kaimiņattiecību politika
Moldova to Morocco - EU Neighbourhood policy debated
Charles Tannock un Raimon Obiols
Neighbours and Rapporteurs: Charles Tannock and Raimon Obiols
Kopš 2004. gada Eiropas Savienības ārpolitikas prioritāte ir kaimiņvalstu politika, kas patlaban attiecas uz 16 Eiropas Savienības kaimiņvalstīm.
The "European Neighbourhood Policy" was set up in 2004 to encompass relations with states that border the enlarged EU.
Tās mērķis — ne vien stiprināt divpusējās attiecības, bet arī veicināt reģionālo integrāciju.
It covers political and economic and cultural cooperation with 16 countries that have land or sea borders with the European Union.
Šodien Parlamentā notiks debates par šīs politikas uzlabošanu.
Wednesday MEPs will debate reports on the progress of the policy.
Mēs izmantojām izdevību, lai uzdotu dažus jautājumus Parlamenta ziņojuma autoriem Raimon Obiols un Charles Tannock.
We spoke to the MEPs who drafted the report, British Conservative Charles Tannock and Spanish Socialist Raimon Obiols.
Kādi ir Eiropas kaimiņvalstu politikas (EKP) galvenie mērķi?
The debate is live online from around 1530 CET today.
Vai tie tiek sasniegti?
1.- What are the main objectives of the policy and are they being achieved?
C. Tannock .: „EKP mērķis ir ap Eiropas Savienību izveidot kopēju miera, stabilitātes, drošības, cilvēktiesību respektēšanas, demokrātijas, tiesiskuma un labklājības zonu.
Charles Tannock: The European Neighbourhood Policy's (ENP) declared function is to establish around the EU a common area of peace, stability, security, respect for human rights, democracy, the rule of law and prosperity.
ES ar šo „draugu loku” veido ciešu sadarbību, taču bez saistībām vai pasākumiem, kas vērsti uz šo valstu iekļaušanu ES sastāvā (kas tomēr netiek izslēgts).
Its vision is a ring of countries or ‘circle of friends', drawn into further integration, but without any implications or undertakings for them becoming full members of the EU (which is not excluded).
Ziņojums tomēr secina, ka līdzšinējie sasniegumi nav viendabīgi, rezultāti katrā valstī ievērojami atšķiras.
In reality the report recognizes that the track record so far is patchy with results varying considerably among the ENP partner countries.
Tas iesaka EKP veiksmīgai īstenošanai veltīt dāsnus budžeta līdzekļus.”
The report supports generous budgetary assistance to make the ENP a greater reality.
R. Obiols : „Es uzskatu, ka stabilitātes un labklājības zonas paplašināšana uz Eiropas austrumu un dienvidu pusi norit ļoti veiksmīgi.
Obiols : I think we are indeed succeeding in expanding an area of stability and prosperity towards the East and the South of Europe; there are difficulties and problems, but the tendency is positive.
Ir zināmas grūtības un problēmas, taču tendence ir pozitīva.”
2.- How do you believe the European Neighbourhood Policy should evolve?
Kā, Jūsuprāt, EKP būtu jāattīstās?
What changes does your report call for?
C. Tannock : „Politikai vajadzīgs jauns impulss, un tā labāk jāsaskaņo.
T: The policy needs fresh momentum and more cohesion.
Vienmēr būs grūti panākt vienādu integrācijas pakāpi tik dažādās valstīs kā, piemēram, Moldovā un Marokā.
It is always going to be difficult to achieve the same degree of integration with the EU of partner countries as different as say Moldova and Morocco.
Ziņojums atzīst, ka EKP, kas ir ES galvenais ārpolitikas virziens, tuvākajā nākotnē paliks tikpat viendabīga, taču, ņemot vērā dienvidu un austrumu partnervalstu dažādību, diez vai šādu pieeju būs iespējams īstenot ilgstoši.
The report recognises that the unified nature of the ENP as a principal external EU policy is here to stay for the foreseeable future but it is questionable if it is durable in the very long term given the diversity between the southern and eastern partner countries.
Ziņojums par EKP piešķir lielu nozīmi tam, lai partnervalstis apņemtos nodrošināt tiesiskumu, atbildīgu pārvaldību, cilvēktiesību un vienlīdzības ievērošanu, kā arī ilgtstpējīgu ekonomikas attīstību.
The ENP report places great importance for partner countries to make a commitment to the rule of law, responsible governance, respect for human rights and equal opportunities, the principles of the social market economy and sustainable economic development.
No savas puses EKP sola partnervalstīm tiesības uz labāku piekļuvi ES vienotajam tirgum, kā arī dažos gadījumos asociācijas un brīvās tirdzniecības nolīgumu noslēgšanu ar ES.”
In return ENP it gives them improved access to the EU's highly successful single market, and in some cases the possibility of concluding ‘Association Agreements’ and free trade agreements with the EU.
R. Obiols : „Mēs vēlētos panākt līdzsvaru starp austrumu un dienvidu/ Vidusjūras valstīm.
O : We would like to have a balance between Eastern and Southern/Mediterranean countries and in this respect we should not prioritize one perspective over the other, but adopt a balanced approach.
Tāpēc mums nevajadzētu dot priekšroku noteiktai perspektīvai, bet gan veidot sabalansētu pieeju, kurai jābūt pēc iespējas vienkāršākai.
We should not complicate things, but instead look for the simplest approach, which in the case of Mediterranean means strengthening Euro-Mediterranean politics via the ENP.
EKP aptver vairākas valstis, kurās notiek nemieri vai vērojama reģionālā spriedze.
We should also look for a multilateral approach on one hand and for prioritized action plans on the other hand.
Vai EKP var palīdzēt novērst konfliktus ap ES robežām?
Q. Can Europeans look to the ENP to help settle current disputes and conflicts around their borders?
Tas arī aicina izveidot Parlamentāro Asambleju austrumu dimensijai, lai uzlabotu dialogu starp Eiropas Parlamenta un Ukrainas, Moldovas, Gruzijas, Armēnijas un Azerbaidžānas deputātiem, Krieviju un Turciju iesaistot kā novērotājus.
The report argues that an eastern dimension Parliamentary Assembly should be set-up to improve dialogue between MEPs and MPs from Ukraine, Moldova, Georgia, Armenia and Azerbaijan, with Russia and Turkey as observers.
Tas arī prasa papildu finansiālo palīdzību pilsoniskajai sabiedrībai autoritārajā Baltkrievijā un lētākas vīzas studentiem, kas vēlas ceļot uz Eiropas Savienību un piedalīties programmā Erasmus .
It advocates increased financial support for civil society in authoritarian Belarus and cheaper visa assistance to students to travel to the EU and participate in the Erasmus programme.
R. Obiols: „Reformu līgums, kas paredz ES Savienības Augstā pārstāvja ārlietu un drošības politikas jautājumos iecelšanu un ES Ārējās darbības dienesta izveidi, var būt solis pretim tam, ko vēlas daudzi no mums — Eiropi, kas uzrunā globalizēto pasauli vienā balsī."
O : The Reform Treaty, as far as it reinsures the existence of an external representative of the Union and develops the possibility of an external community service, can be an incentive towards what a lot of us want, which is that Europe speaks with a single voice as regards globalisation.
Sekojiet līdzi debatēm tiešraidē, sākot no plkst.
WATCH THE DEBATE LIVE ONLINE FROM AROUND 1530 CET .
16.00 pēc Latvijas laika uzklikšķinot uz zemāk esošās saites.
The report will be voted on by MEPs on Thursday.
20071109STO12834 Tiešraide Ziņojums par ES kaimiņattiecību politikas stiprināšanu Charles Tannock Raimon Obiols EP Ārlietu politika ES kaimiņattiecību politika
20071109STO12834 Watch live online from Strasbourg Report on strengthening the European Neighbourhood Policy Charles Tannock MEP Raimon Obiols MEP Parliament's Foreign Affairs Committee The European Neighbourhood Policy Website
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0414 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0414 0 NOT XML V0//EN
Francijas prezidenta vizīte: aizkulišu stāsts
Backstage during President Sarkozy's day at the Parliament
Uz sarkanā paklāja
13 November - President Pöttering welcomes President Sarkozy to Parliament
Nikolā Sarkozī vizītei Eiropas Parlamentā Francijas prezidenta un Parlamenta priekšsēdētāja kabinetu locekļi, kā arī to protokola un preses dienesti kopīgi gatavojās veselus divus mēnešus.
When French President Nicolas Sarkozy stepped off a plane at Strasbourg airport at 0945 on Tuesday 11 November, two months of planning by the protocol service of the European Parliament and the Elysée Palace swung into action.
Piedāvājam Jums ielūkoties oficiālas vizītes aizkulisēs.
Here is a backstage look at the visit.
Viesis un viņa pavadītāji dodas uz Eiropas Parlamenta ēku.
They then make their way to the Parliament, located in the Wacken area of Strasbourg.
„Šī ir parastā oficiālas vizītes norise — valsts galvu lidostā sveic Eiropas Parlamenta pirmais priekšsēdētāja vietnieks un Protokola dienesta vadītājs, tad viņi visi svītas pavadībā dodas uz Parlamentu,” paskaidro F. Brunagel .
Mr Brunagel explains, "this is the traditional package for an official visit: the Head of State is welcomed at the airport by the 1st vice-president of the EP and the Head of Protocol, then they all go in an official cortège to the EP”.
Viņa atbildībā ir visi vizītes praktiskie aspekti, sākot ar transportu un beidzot ar vizītes programmu.
He’s in charge of all practical aspects of the organisation of the visit, from the means of transport to the programme.
10.00 Francijas prezidentu pie Eiropas Parlamenta „protokola ieejas” sveic Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs Hanss-Gerts Poterings.
1000 President Sarkozy is welcomed by EP President Hans-Gert Pöttering at the “protocol entrance” of the Parliament's "Louise Weiss" building.
Pa sarkano paklāju viņi dodas ieejas virzienā.
They walk together down the red carpet, followed by their staff.
Mazliet atstatus uz īpaša podija sakāpuši žurnālisti, fotogrāfi un videooperatori.
Journalists (together with video cameras, sound technicians and photographers) are in a corner on a podium.
10.05 Hanss-Gerts Poterings un Nikolā Sarkozī kāpj tribīnē, kuru rotā EP logotipi un Francijas un Eiropas Savienības karogi.
So far, everything is running smoothly - Mr Pöttering personally checked things on Monday to ensure everything was ready.
Atskan Francijas valsts himna un pēc tam — ES himna (Bēthovena 9. simfonija).
Standing on a dais the men stand side by side listening first to the French National Anthem and then the EU anthem - Beethoven's 9th symphony.