natgillin/translations-raw huggingface dataset:
· 2010. gada 27.–28. janvārī (Briselē)
· 27–28 January 2010 (Brussels)
otrdien, 2009. gada 1. decembrī, plkst.
Tuesday 1 December 2009, 09.00 – 12.30
2009. gada 30. novembrī plkst.
30 November 2009, 15.00 – 18.30
Atklāta uzklausīšana par ieroču neizplatīšanu un Kodolieroču neizplatīšanas līguma nākotni (skatīt atsevišķo programmu)
Public hearing on the non-proliferation regime and the future of the Non-Proliferation Treaty (NPT) (see separate programme)
KDAP: aktuālie jautājumi – Viedokļu apmaiņa ar Krīžu pārvarēšanas un plānošanas direktorāta (CMPD) ģenerāldirektora vietnieci Claude-France Arnould
CSDP: current issues - Exchange of views with Mrs Claude-France Arnould, Deputy Director General, Crisis Management and Planning Directorate (CMPD)
Eiropas Aizsardzības aģentūras darbība – Viedokļu apmaiņa ar Eiropas Aizsardzības aģentūras izpilddirektoru Alexander Weis
Activities of the European Defence Agency (EDA) - Exchange of views with Mr Alexander Weis, Chief Executive of EDA
Ziņojums par NATO Parlamentārās asamblejas ikgadējo sesiju, kas 2009. gada 13.–17. novembrī notika Edinburgā (kopā ar delegāciju attiecībām ar NATO Parlamentāro asambleju)
Report on the NATO PA Annual Session on 13-17 November 2009 in Edinburgh (together with the Delegation for relations with NATO PA)
· Ceturtdien, 2009. gada 10. decembrī, plkst.
Date of next meeting
2009. gada 30. novembrī plkst.
30 November 2009, 15.00 – 17.30
· 2009. gada 22. oktobrī PV – PE430.464v01-00
· 22 October 2009 PV – PE430.464v01-00
Viedokļu apmaiņa ar Zviedrijas prezidentūru par tās cilvēktiesību programmas rezultātiem
Exchange of views with the Swedish Presidency on the results of their presidency programme in Human Rights
Turcija — situācija cilvēktiesību jomā pēc progresa ziņojuma publicēšanas un ES un Turcijas apvienotās parlamentārās komitejas sanāksmes 2009. gada 26. un 27. oktobrī
Turkey: Human Rights situation following the publication of the progress report and the EU-Turkey Joint Parliamentary Committee Meeting (26-27 October 2009)
Pārskats par cilvēktiesību konsultācijām un dialogiem
De-briefing of Human Rights Consultations and Dialogues
2009. gada 1. decembrī plkst.
1 December 2009, 09.00 – 11.00
Cilvēktiesību situācija Ķīnā saistībā ar 2009. gada 21. novembrī Pekinā notikušo ES un Ķīnas dialogu par cilvēktiesībām un 2009. gada 30. novembrī Nankinā rīkoto ES un Ķīnas augstākā līmeņa sanāksmi
Human Rights situation in China in view of the EU-China Human Rights dialogue held on 21 November 2009 in Beijing and the EU-China Summit held on 30 November 2009 in Nanjing
2009. gada 1. decembrī plkst.
1 December 2009, 11.00 – 11.45
· Ceturtdien, 2010. gada 14. janvārī, plkst.
Date of next meeting
9.00–12.30 Briselē
· Thursday 14 January 2010, 09.00 – 12.30 (Brussels)
2009. gada 1. decembrī plkst.
1 December 2009, 11.45 – 12.30
Paplašinātā Prezidija sanāksme
Enlarged Bureau Meeting
Eiropas Ombuda amata kandidātu uzklausīšana
Hearing of candidates for the position of European Ombudsman
(aicināti piedalīties visi Eiropas Parlamenta deputāti)
(open to all Members of the European Parliament)
Darba kārtības projekta pieņemšana PE 430.713
Adoption of draft agenda PE 430.713
Procedūras skaidrojums deputātiem
Procedural explanation for Members
Jautājumi brīvā mikrofona veidā Vittorio Bottoli (2)
'Catch-the-eye' to Mr Vittorio Bottoli (2)
Jautājumi brīvā mikrofona veidā Nikiforos Diamandouros (2)
'Catch-the-eye' to Mr Nikiforos Diamandouros (2)
Jautājumi brīvā mikrofona veidā Pierre-Yves Monette (2)
'Catch-the-eye' to Mr Pierre-Yves Monette (2)
Sanāksmes noslēgums
End of the meeting
· 2009. gada 2. decembrī plkst.
· 2 December 2009, , 9.00 – 12.30
(1) aptuveni 30 minūtes piešķirtas jautājumiem saskaņā ar d'Hondt mandātu sadales sistēmu pirmajam runātāju sarakstam:
(1) 30 minutes allocated based approximately on the d'Hondt system for the first list of speakers :
(2) Jautājumiem atļautais laiks ir ne ilgāk par 1 minūti.
(2) Questions of max 1 minute allowed
Pirmdien, 2009. gada 30. novembrī, plkst.
Monday 30 November 2009, 15.00 – 18.30
Trešdien, 2009. gada 2. decembrī, plkst.
Wednesday 2 December 2009, 09.00 – 12.30
· 2009. gada 5. un 6. oktobrī PV – PE429.673v01-00
· 5–6 October 2009 PV – PE429.673v01-00
· 2009. gada 19. oktobrī PV – PE430.485v01-00
· 19 October 2009 PV – PE430.485v01-00
· 2009. gada 3.–5. novembrī PV – PE430.596v01-00
· 3–5 November 2009 PV – PE430.596v01-00
Viedokļu apmaiņa ar Philip Lowe (Konkurences ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors)
Exchange of views with Philip Lowe (Director General of DG Competition)
· Viedokļu apmaiņa par nesen publicēto paziņojumu par pretmonopolu pasākumiem farmācijas nozarē
· Exchange of views on the recent communication on the antitrust behaviour in the pharmaceutical sector
Lauksaimniecības produktu kvalitātes politika — kāda ir pareizā stratēģija?
Agricultural product quality policy: what strategy to follow?
Konvencija par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES) — COP 15
Convention on International Trade in Endangered Species of wild fauna and flora (CITES) - COP15
· Jautājumu, uz kuriem jāatbild mutiski, pieņemšana
· Adoption of questions for oral answer
· Viedokļu apmaiņa bez dokumenta
· Exchange of views without document
2009. gada 1. decembrī plkst.
1 December 2009, 15.00 – 16.30
2009. gada 1. decembrī plkst.
1 December 2009, 16.30 – 18.30
2009. gada 2. decembrī plkst.
2 December 2009, 09.00 – 10.00
2009. gada 2. decembrī plkst.
2 December 2009, 10.00 – 12.30
Eiropas Zemes novērošanas programma (GMES) (2011.–2013. g.)
European Earth observation programme (GMES) (2011–2013)
· Trešdien, 2010. gada 27. janvārī, plkst.
· Wednesday 27 January 2010, 09.00 – 12.30
· 2009. gada 10. novembrī PV – PE430.581v01-00
· 10 November 2009 PV – PE430.581v01-00
Europeana — nākamie soļi
Europeana - the next steps
Universitāšu un uzņēmējdarbības jomas pārstāvju dialogs — jauna partnerība universitāšu modernizācijai
University Business Dialogue: A new partnership for the modernisation of Europe's universities:
Richard Doherty („Deloitte”) uzstāšanās par pētījumu „ES jaunatnes politikas turpmākais darbības virziens”
Presentation of a study on "The future orientation of EU youth policy" by Mr Richard Doherty (Deloitte)
ES jaunatnes stratēģija — ieguldīt jaunatnē, iesaistīt jauniešus
An EU Strategy for Youth – Investing and Empowering
Izglītības, jaunatnes un kultūras padomes 26. un 27. novembra sanāksmes rezultāti — viedokļu apmaiņa ar Zviedrijas pastāvīgās pārstāvniecības pārstāvi Henrik Selin
Outcome of the Education, Youth and Culture Council on 26-27 November: Exchange of views with Mr Henrik Selin, Swedish Permanent Representation
Atzinums par Komisijas paziņojumu „Galvenie sasniegumi, 2005.-2009. gadā īstenojot stratēģiju i2010” ( COM(2009)0390 ) Atzinumu sagatavoja: Cătălin Sorin Ivan (S&D) Pirmā viedokļu apmaiņa
Opinion on Commission communication "Main achievements of the i2010 strategy 2005-2009" ( COM(2009)0390 ) Rapporteur: Cătălin Sorin Ivan (S&D) Initial exchange of views
Atzinums par Komisijas paziņojumu „Interneta pārvaldība — turpmāk veicamie pasākumi” ( COM(2009)0277 ) Atzinumu sagatavo: Ivo Belet (PPE) Pirmā viedokļu apmaiņa
Opinion on Commission communication: Internet governance: the next steps (COM(2009)0277) Rapporteur: Ivo Belet (PPE) Initial exchange of views
· 2010. gada 25. un 26. janvārī
· 25–26 January 2010
Finanšu, ekonomikas un sociālās krīzes īpašā komiteja
Special Committee on the Financial, Economic and Social Crisis
· 2009. gada 4. novembrī PV – PE430.674v01-00
· 4 November 2009 PV – PE430.674v01-00
Darbseminārs par Ziemeļvalstu finanšu krīzi 90. gadu sākumā — pieredze pašreizējai krīzei
Workshop on the Nordic financial crisis in the early 1990's - Lessons for the present crisis
Apvienotais ECON un CRIS seminārs par tēmu „Monetārās izejas stratēģijas un sistēmisks risks” PHS ēkas 3 C 50 telpā
Joint ECON&CRIS seminar on Monetary Exit Strategies and Systemic Risk PHS - Room 3 C 050
Klimats: Parlaments aicina veidot jaunu stratēģiju
EP urged climate change breakthrough in Copenhagen
No 7. līdz 18. decembrim Kopenhāgenā notiks Apvienoto Nāciju Klimata pārmaiņu konference ©BELGA_AFP_DDP_MICHAEL URBAN Kopš pērnā gada 7.decembra visu skatieni bija vērsti Kopenhāgenas virzienā, kur pasaules līderi centās noslēgt nolīgumu par klimata pārmaiņu iegrožošanu pēc 2012. gada.
The UN Copenhagen Climate Conference "COP15" opens on 7 December ©Belga From December 7 all eyes were on Copenhagen as the world's leaders tried to come up with a post-2012 deal to mitigate climate change.
Eiropas Parlaments mudināja samita dalībniekus panākt ambiciozu, juridiski saistošu vienošanos.
Parliament urged delegates to reach an ambitious, binding deal although this proved impossible.
Janvāra plenārsesijā apspriežot nespēju panākt ambiciozo saistošo vienošanos Kopenhāgenas klimata konferencē, Eiropas Parlamenta deputāti pauda lielu vilšanos.
The EU had already adopted its unconditional "20/20/20 by 2020" Climate Package, promising to boost its CO2 reduction to 30%.
Eiropas Savienība jau ir uzņēmusi kursu uz priekšu — pērn tā pieņēma beznosacījumu klimata paketi „20/20/20 līdz 2020. gadam”, solot samazināt CO2 izmešu daudzumu pat par 30%, ja tās piemēram sekos pārējās rūpnieciski attīstītās valstis.
This focus takes you through the Parliament's preparations for Copenhagen and the debate on 20 January which was marked by disappointment.
2008. gada decembrī Parlaments apstiprināja ES klimata paketi, kuras mērķis ir nodrošināt trīs ambiciozu klimata mērķu sasniegšanu — līdz 2020. gadam par 20% samazināt siltumnīcefekta gāzu daudzumu, par 20% uzlabot energoefektivitāti un līdz 20% palielināt atjaunojamo energoresursu īpatsvaru.
In December 2008, the EP gave its backing to the EU’s Climate Package which aims to ensure that the EU will achieve its ambitious climate targets: a 20% reduction in greenhouse gas emissions, a 20% improvement in energy efficiency, and a 20% share for renewables in the overall EU energy consumption by 2020.
Novembrī pieņemtajā rezolūcijā Eiropas Parlaments mudināja Eiropas Savienību saglabāt līdera pozīciju cīņa pret klimata pārmaiņām.
The objective of the "Energy Efficiency Package" is to mobilise EU policy makers and market actors to make buildings, appliances, means of transport and energy systems more energy efficient.
Rezolūcijā uzsvērts, ka ir jāpanāk ambicioza un tiesiski saistoša starptautiska vienošanās.
In a resolution adopted in autumn, MEPs called upon the EU to lead the fight for climate protection.
Tajā jāietver emisiju samazināšanas mērķi gan attīstītajās, gan attīstības valstīs, kā arī finanšu saistības un sankcijas par pārkāpumiem.
It urges an ambitious and legally binding agreement with funding commitments, emission reduction targets for developed and developing countries and sanctions for non-compliance.
Klimata pārmaiņām veltītajā konferencē Kopenhāgenā ir jāpanāk ambicioza un tiesiski saistoša starptautiska vienošanās.
EU government leaders must demonstrate political leadership to make a success of the summit, say MEPs in a resolution adopted in November.
Visbeidzot, Parlaments atkārto aicinājumu ES turpināt izstrādāt ārpolitiku klimata jomā kopumā un paust vienotu nostāju, lai Eiropa spētu saglabāt līderes pozīcijas sarunās arī turpmāk.
Regarding the input of other developed countries to the Copenhagen conference, MEPs urge the USA to make the goals set during the election campaign binding, thereby sending a strong signal.
Rezolūciju Parlaments pieņēma ar 516 balsīm par, 92 pret, un 70 atturoties.
They stress that it is also extremely important for India to make a contribution, they recognise Japan's commitment to reduce its emissions by 25% by 2020 and they welcome the positive signals from China in the light of these developments.
25. novembra rezolūcija Raksti par klimata pārmaiņām Paziņojumi presei Eiropas Parlaments atbalsta likumprojektus par klimata pārmaiņu iegrožošanu Energoefektivitātes pakete Eiropas Parlamenta delegācija Kopenhāgenā
Adopted text will be available here (click on 25 November) UN Climate Change Conference Most recent EP press releases EP seals climate change package A round-up of the Energy Efficiency Package EP Copenhagen page
Jo Lainens Līdz Kopenhāgenas klimata konferencei palikušas 40 dienas Eiropadomes secinājumi EuroparlTV intervija ar Jo Lainenu (21. jūlijs)
Jo Leinen Copenhagen countdown Council conclusions 30 October Europarltv interview of 21/7/09 Environment, Public Health and Food Safety Climate protection: "We can do it"
Intervija: ANO klimata šefs Pačauri atbild uz EP "Facebook" fanu jautājumiem
UN Climate chief Pachauri optimistic about Copenhagen
Dr. Radžendra Pačauri Dr. Radžendra Pačauri, kurš 2007. gadā Starpvaldību klimata pārmaiņu komitejas vārdā kopā ar Elu Goru saņēma Nobela Miera prēmiju, vakar kopā ar Polu Makartniju iepazīstināja eiroparlamentāriešus ar gaļas ražošanas ietekmi uz klimatu un atbildēja uz Eiropas Parlamenta „Facebook” lapas fanu uzdotajiem jautājumiem.
Indian Scientist Dr Rajendra Pachauri, Chair of the UN's Intergovernmental Panel of Climate Change (IPCC), is optimistic about Copenhagen.
Attiecībā uz Kopenhāgenas klimata konferenci viņš ir noskaņots optimistiski, uzsverot ka izmešu daudzumu varam samazināt, neietekmējot ekonomikas sniegumu.
The Chair of the UN panel on climate change has told us that he is optimistic that a change in public opinion will lead to a breakthrough at the Copenhagen climate summit.
Džozefs Karuana jautā, vai Kopenhāgenas klimata konference būs vieta, kur notiks pirmā attīstītās un jaunattīstības pasaules diplomātiskā sadursme?
Joseph Caruana (Malta) asked whether the COP15 (the Copenhagen climate summit) will become the first instance of a diplomatic collision course between developed and underdeveloped world?
Es ceru, ka nē, jo uzskatu, ka mums ir kopējas intereses — visas attīstās un jaunattīstības valstis kļūs par klimata pārmaiņu seku upuriem, tādēļ mums jāapzinās, ka mums jāturas kopā.
I hope not because I think we have a shared interest, every developed and developing country is going to be victims of the impact of climate change, therefore we must realise that we are in it together.
Ir princips, kas paredz kopējus, tomēr atšķirīgus pienākumus — tas varētu noteikt dažādus saistību līmeņus atkarībā no tā, kāds ir attiecīgās valsts stāvoklis.
There is the principle of common but different responsibilities, which would impose different levels of commitments depending of what the state of other country is.
Dažām valstīm, it īpaši Āfrikā, Āzijā un Latīņamerikā, nav resursu, lai pielāgotos klimata pārmaiņu sekām.
Some counties, particularly in parts of Africa, Asia and also in Latin America don’t have the capacity to be able to adapt to the impact of climate change.
Manuprāt, attīstītajai pasaulei būs jāsteidzas palīgā, jo tas ir morāles un ētikas jautājums.
I think that the developed world will have to come to their assistance that is a moral and an ethical issue.
Par Kopenhāgenu esmu optimistiski noskaņots, jo sabiedriskajā domā pēdējo divu gadu laikā ir manāmas pārmaiņas, it īpaši kopš tika publiskots Starpvaldību klimata pārmaiņu komitejas (IPCC) ceturtais novērtējuma ziņojums.
I am optimistic about Copenhagen because I have seen a major change in public opinion over the last 2 years, particularly since the fourth assessment support of the IPCC came out.
Tādēļ es domāju, ka tas viss sanāks kopā.
So I think all of this will come together.
Filips Štrotmans uzskata, ka, tā kā ASV un Ķīnas izvirzītie mērķi ir pārāk zemi, tad temperatūras celšanās par 2°C ir nenovēršama.
Philip Strothmann (Germany) believes that with likely US proposals and China's offer to reduce their emissions intensity, then a rise in 2° is unavoidable.
Vai viņam ir taisnība?
Is he right?
Ja mēs nerīkosimies, tad 2°C robežu pārkāpsim, par to nav šaubu.
If we don’t take action, we will exceed 2 degrees Celsius, no question about it.
Lai kādu vienošanos mēs panāktu Kopenhāgenā, tas noteikti nebūs pēdējais vārds.
Whatever agreement we come up with in Copenhagen will certainly not be the last word.
Sabiedriskajai politikai vajadzīga zinātniska informācija šajā jomā.
Science must inform public policy in this area.
Piektais IPCC novērtējuma ziņojums, kas iznāks 2013. vai 2014. gadā, sniegs plašāku izziņu.
The fifth assessment report of the IPCC, which will come up in 2013 and 2014, will provide further information.
Vakar biju Vācijā, kur tikos ar valsts kancleri Angelu Merkelu.
I was in Germany yesterday and I met Chancellor Angela Merkel.
Arī Indijai ir ļoti ambiciozi plāni attiecībā uz saules enerģijas uzkrāšanu.
In India we are moving ahead with very ambitious plans to harvest solar energy.
Tāpat ir milzīgas iespējas energoefektivitātes uzlabošanai, piemēram, transporta nozarē, mājokļos un rūpniecībā.
There are also enormous opportunities for improving energy efficiency for example in the transport sector in housing and in industry.
Ja kombinēsim visus šos pasākumus, tad ir pilnīgi reāli uzskatīt, ka varam ievērojami samazināt izmešu daudzumu, nezaudējot ekonomikas sniegumu vai nodarbinātības iespējas.
If you take all these measures and combine them it is entirely realistic to believe that we can substantially reduce the emissions without any loss of economic output or employment opportunities.
Daži no šiem pasākumiem patiesībā uzlabo nodarbinātības iespējas.
That's a matter of fact – some of these measures actually enhance employment opportunities.
Ir vajadzīga politiskā griba, taču — kā saka mans uzticamais draugs El Gors — „politiskā griba ir atjaunojams resurss”.
What we need is political will but as my good friend Al Gore says, "political will is a renewable resource".
Pols van Rompejs jautā, vai, nospraužot mērķi samazināt CO2 izmešus, vienlaikus arī radām iespēju novirzīt ekonomiku no „Amerikas patēriņa modeļa” sliedēm.
Paul Van Rompaye (Belgium) would like to ask whether the goal of cutting CO2 is also an opportunity to redirect the economy away from what he calls "the American consumption model"?
Pasaule ir piedzīvojusi vairākas radikālas un tektoniskas pārmaiņas.
The world has been through several radical and tectonic changes if I may say so.
No sakuma mēs bijām mednieki vācēji, taču pēc tam lauksaimniecība attīstījās.
We started as hunter-gatherers and then we saw the development of agriculture.
Tādēļ neuzskatu, ka mums būtu jābaidās no lielākām izmaiņām, kuras nodrošinās, ka augam, attīstāmies un patērējam tādā veidā, kas ir savienojams ar vides aizsardzību.
So I don't see why we should be afraid of major changes taking place now which will ensure that we grow, we develop, we consume in a manner that is consistent with protecting the environment.
Andress Galindo pauž bažas par dzeramā ūdens trūkumu nākotnē.
We have now to bring the environment and climate change centre-stage.
Vai tās ir pamatotas?
Andres Galindo (Spain) is afraid of a shortage of drinking water in the future; is he right to be?
Es teiktu, ka viņam nebūtu jāraizējas, taču viņam noteikti jāapzinās, ka dažās pasaules daļās ūdens stress dramatiski pieaugs.
I would say, he should not be afraid, but he should certainly be aware of the fact that in some parts of the world water stress is going to grow dramatically.
Mums jāuzsāk kustība, kura pamudinātu valdības, uzņēmumus, pilsonisko sabiedrību un cilvēkus sākt pievērst uzmanību ūdenim un novērst stāvokli, kurā resursiem nav vērtības.
We have to create a movement where governments, businesses, civil society and people start looking at water and that there is no such thing as a resource without value ( in the sense that it should not be taken for granted).
Erkans Akars vēlētos uzzināt, vai atjaunojamie energoresursi patiešām var aizstāt fosilo degvielu?
Ercan Acar (Turkey) would like to know if renewables can really replace fossil fuels?
Es nešaubos, ka atjaunojamie energoresursi var aizstāt fosilo degvielu un ,iespējams, arī atomenerģiju.
I have no doubt that renewables can replace fossil fuels and possibly nuclear power.
Manuprāt, vairākām pasaules daļām, tostarp Eiropai, būtu jāvar, liekot lietā iztēli un inovāciju, izmantot atjaunojamos energoresursus vērienīgā mērogā.
I think there are several parts of the world, including Europe, that using their imagination and innovation, should be able to use renewables on a large scale.
Viena lieta, kurai jūs neesat nopietni pievērsušies, ir iespēja izmantot Ziemeļāfriku kā vietu, kur izvērst saules enerģijas ražošanu, lai pēc tam to pa vadiem transportētu uz Eiropu.
One thing that you have missed out looking at seriously is the possibility of using North Africa as a location for large scale solar power generation and transport by undersea cables to Europe.
Cits piemērs ir vējš.
Wind is another example.
Un, protams, mēs varam izmantot atjaunojamos energoresursus, taču vienlaikus mums jānodrošina, ka uzlabojam enerģijas izmantojuma efektivitāti.
And of course we can use renewables but we have to make sure that in the same time we improve the efficiency of energy use, because the two have to work together.
Kopenhāgenas klimata konferences vietne Starpvaldību klimata pārmaiņu komiteja Kopenhāgenas klimata konference: Parlaments aicina uz izrāvienu Klimats: no Bali līdz Kopenhāgenai caur Poznaņu "Flickr" fotogalerija EP "Facebook" profils
COP15 IPCC Copenhagen Focus Our previous interview with Pachauri Slideshow in Flickr STOA study 'Implications of Global Trends in Eating Habits for Climate Change, Health and Natural Resources': Facebook
ES cīņa pret klimata pārmaiņām 10 punktos
EU's fight against climate change in 10 points
07/12/2009 Šodien Kopenhāgenā sākas ANO klimata konference — pasaules līderiem ir dotas 12 dienas, lai vienotos par jaunu starptautisku nolīgumu, kam pēc 2012. gada jāstājas Kioto protokola vietā.
As the UN climate conference starts in Copenhagen today (7 December), the world leaders have 12 days to reach the post-Kyoto agreement.
Ar Eiropas Emisiju tirdzniecības shēmas (ETS) palīdzību ES ir apņēmusies panākt, ka ES siltumnīcefekta gāzu emisijas līdz 2020.gadam samazinātos par 20% salīdzinājumā ar 1990. gadu.
Emission reduction: Within the emissions trading system (ETS), the EU will reduce its greenhouse gas emissions by at least 20% by 2020 from 1990 levels, or by 30% in event of an international agreement.
Eiropas Parlaments aicina izmešu daudzumu rūpnieciski attīstītajās valstīs līdz 2020. gadam samazināt pat par 40%, bet līdz 2050.gadam — par 80%.
The EP has called for 40% reduction of emissions by 2020 by developed countries and at least 80% reduction of emissions by 2050.
Arī šajās jomās Eiropa ir apņēmusies mazināt siltumnīcefektu veicinošo izmešu daudzumu, kas veido 60% no kopējā izmešu daudzuma ES.
These sources currently account for about 60% of all EU greenhouse gas emissions.
CO2 (oglekļa dioksīda) uztveršana un uzglabāšana.
Capturing CO2: A legal framework for new carbon dioxide capture and storage technology (CCS) allowing storage of CO2 permanently and safely underground in geological formations.
CO2 izmešu daudzumu ir iespējams mazināt, uztverot un uzglabājot to ģeoloģiskos veidojumos.
Industrial installations and power plants account for around 40% of all CO2 emissions in the EU.
Nosakot jaunu vieglo auto tehniskos standartus, jauni noteikumi paredz, ka transportlīdzekļu CO2 piesārņojumam visā nozarē līdz 2012. gadam jāsamazinās no pašreizējiem 160g/km līdz 120 g/km vidēji uz vienu auto.
The regulation sets an average target of 130g CO2/km plus additional measures to achieve a further 10g/km reduction.
Līdz 2020. gadam atjaunojamajiem energoresursiem — hidroenerģijai, saules un vēja enerģijai, biomasai un ģeotermālajiem avotiem — jāveido 20% no ES kopējā enerģijas patēriņa.
More renewables: by 2020 renewable energy - hydro power, solar, wind, biomass or geothermal sources - should make up at least 20% of the EU's total energy consumption.
Direktīva nosaka, kādā veidā atjaunojamo enerģiju īpatsvaru elektrības, kurināšanas, dzesēšanas un transporta jomās palielināt līdz 20% no kopējā enerģijas patēriņa.
In 2005 renewable energies accounted for less than 7% of the EU's total energy consumption.