natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kā uzsver C. Davis , „jauno tiesību aktu primārajam mērķim jābūt tehnisko standartu noteikšana ražotājiem.
However, some voices believe that the problem should not solely be laid at the car manufacturer's door.
Papildu pasākumi CO2 emisiju samazināšanai, kā, piemēram, biodegvielas izmantošana, būtu jāizskata atsevišķi.”
UK Conservative Martin Callanan would like to see a combined effort from "fuel suppliers, consumers and government initiatives".
Cik svarīga ir 10 gramu atšķirība?
Small CO2 cuts mean huge savings
Komisijas noteiktais mērķis emisiju samazināšanai līdz 2012. gadam ir 130 g CO2/km, taču Parlamenta vides komiteja ir prasīgāka — tā uzskata, ka emisijas jāsamazina līdz 120 g CO2/km.
Does it make much difference whether the limit is 120 g/km instead of 130 g/km?
Vai tā ir sīkumainība?
For vice-chair of the Environment Committee Satu Hassi the answer is clearly yes.
Vides komitejas priekšsēdētāja vietniece somu deputāte Satu Hassi (Zaļo grupa) uzskata, ka nebūt nē: „Katru gadu Eiropā tiek izlaisti 16 miljoni jaunu pasažieru automašīnu.
"Every year 16 million new passenger cars are produced in Europe.
Ja vidēji ar mašīnu tiek nobraukti 20 000 km gadā, tad „mazā” 10 gramu atšķirība pārvēršas par 3,2 tonnām CO2 ik gadu.”
If on average 20,000 kilometres per year are driven by a car, then the 'small' difference of 10 grams means 3.2 million tons of CO2 every year.”
20070913STO10369 Vairāk par komitejas sanāksmi (angļu valodā) EP Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja Vai mums pēc 50 gadiem būs vajadzīga cita planēta?
As well as specific limits set by legislation, the report's backers want financial penalties and rewards for manufacturers who break or beat the Carbon targets.
Automašīnu nodoklis: jo mazāk piesārņoju, jo mazāk maksāju Komisijas paziņojums
20070913STO10369 Press info 12 September Environment Committee Article on climate change: 8 February 07 Car taxes: June 06 European Commission Information Drive Smarter - save CO2
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070910IPR10218 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070910IPR10218 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060626STO09265 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060626STO09265 0 NOT XML V0//EN
Vēlas saskaņot starptautisku laulību šķiršanas noteikumus
Foreign divorces - MEPs to debate fairer rules
Kad mīlestība izgaist… Mīlestības valoda ir universāla — aptuveni 350 000 no 2,2 miljoniem ik gadu Eiropas Savienībā noslēgto laulību ir starptautiskas.
Monday evening sees MEPs debate a new Europe-wide guidelines that would clarify which country's Courts have jurisdiction in such cases.
Aptuveni puse no tām diemžēl tiek šķirtas.
This could help clarify who would get custody of children and property.
Kuras valsts likumus piemērot laulības šķiršanai?
In Europe there are over 170,000 such divorces a year.
Eiroparlamentārieši pirmdien apspriedīs Komisijas priekšlikumu, kura mērķis ir novērst laulāto sacensību par izdevīgāko likumu piemērošanu.
To give one example: A Portuguese lady marries an Italian man in Rome.
Kuras valsts likumi ir piemērojami?
Which law should then apply?
Šobrīd itāļu tiesas piemēro tās valsts likumu, „kur ir laulāto dzīvesvieta”, bet portugāļu tiesas — tās valsts likumus, ar ko laulātajiem bijusi „visciešākā saistība”.
The Italian courts would apply the law of the State "where the marriage has been principally based", whereas the Portuguese courts would instead apply the law with which the spouses have the "closest connection".
Eiropas Komisijas priekšlikuma mērķis ir saskaņot dalībvalstu likumus un panākt lielāku tiesisko skaidrību.
The present situation is clearly ripe for confusion.
Priekšlikums paredz iespēju ļaut pārim savstarpēji vienojoties izvēlēties šķiršanās valsti.
The woman who has drafted a report for the Civil Liberties Committee is German Socialist MEP Evelyn Gebhardt.
Pamats varētu būt tādas saites ar valsti kā laulības slēgšanas vieta, dzīves vieta, valsts piederība vai pēdējā pastāvīgā dzīvesvieta.
Her report is being debated Monday night in Strasbourg
Abas puses būs jāinformē par viņu tiesībām, lai novērstu to, ka situācija vienam ir labvēlīgāka nekā otram.
To highlight the issue she herself raised the hypothetical situation of how a Latvian couple living in Belgium could find themselves under Belgian jurisdiction even if one had applied for divorce to a Latvian Court.
Referente Evelyn Gebhardt (Sociālistu grupa, Vācija) uzsver, ka ir svarīgi, lai „Eiropas pilsoņi būtu labi informēti” un „pilnībā varētu izmantot savas tiesības”.
She called for greater public awareness of the problem and said it was essential that "our citizens can really benefit from their rights".
Referente atzīst, ka Komisijas priekšlikums ir jauninājums, tomēr kritizē dažas priekšlikuma vājās vietas.
The proposals from the European Commission want to ensure people have access to Courts as well introducing greater flexibility by allowing people to choose the relevant law or Court.
Tā, piemēram, „ja priekšlikums tiek saglabāts tāds, kāds tas ir tagad, tad tiešām varētu rasties situācija, ka diviem latviešu tautības laulātajiem, kuri nesen apmetušies Beļģijā…tiek piemēroti Beļģijas likumi”.
It also wants to prevent the "rush to Court" by the party which is more familiar with the law and therefore seeks to benefit from it through a quick settlement.
Interesanti, ka šķirto starptautisko laulību īpatsvars visaugstākais ir Igaunijā (ap 50%), bet viszemākais — Ungārijā (1,5%).
Ms Gebhardt and other members of the Civil Liberties Committee want people informed of their rights and more precise wording of relevant documents.
Sekojiet līdzi debatēm pirmdienas pēcpusdienā, uzklikšķinot uz zemāk esošās saites!
She also wants the law of the country where the marriage took place to be an option for people to choose from.
Eirodeputāti apspriež minimālās algas Eiropas Savienībā
Employment MEPs use hearing to debate minimum wage
Vai pietiks dienišķajai maizei?
Only 7 of the European Union countries do not have a statuary minimum wage.
Cik daudz vajag, lai nodrošinātu piemērotu dzīves līmeni dažādās Eiropas Savienības valstīs?
One of the issues raised was the plight of "the working poor" - people with jobs but on the poverty line.
Bulgārijā minimālā darba alga ir 92 eiro, turpretim Luksemburgā tā ir 17 reizes lielāka — 1570 eiro.
Women, children and those over 65 are particularly affected by this.
Atšķirības starp dažādās Eiropas Savienības dalībvalstīs noteiktajām minimālajām algām ir milzīgas.
Isabella Biletta of the European foundation for living and working conditions told the hearing that the majority of people in low paid jobs are women.
Beļģijā, Francijā, Īrijā, Luksemburgā, Nīderlandē un Apvienotajā karalistē minimālā alga pārsniedz 1200 eiro, kamēr Bulgārijā, Latvijā, Lietuvā un Rumānijā tā nesasniedz pat 200 eiro.
However, many - particularly in the business community - believe that having a minimum wage can hurt small businesses as they raise costs.
Vai ar minimālo algu pietiek?
At present the setting of a minimum wage is at a national level.
Kā teikts Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas iesniegtajā atzinumā, „nodarbinātība pati par sevi nav garantija pret nabadzību”.
At the hearing MEPs were presented with information by the European Economic and Social Committee (EESC) which showed that employment is no guarantor of evading poverty.
Daudzi pilnu laiku strādājošie dzīvo uz nabadzības robežas.
According to the Committee the "at risk of poverty" rate is still quite high for those in employment.
Eiropas Savienība to īpatsvars ir vidēji 8% — 3% Čehijas Republikā, 4% Beļģijā un Somijā, 13% Grieķijā un 14% Polijā un Portugālē.
Across the EU taken as a whole it stands at 8%, raging from 3% in the Czech Republic to 13% in Greece and 14% in Poland and Portugal.
Vairāki uzklausīšanas dalībnieki aizstāvēja minimālo algu konceptu, argumentējot, ka šādi iedzīvotāji tiek pasargāti no nabadzības un samazinās plaisa starp bagātajiem un nabagajiem, kā arī starp vīriešu un sieviešu algām.
The level of the minimum wage depends on the country and the standard of living within that state.
Citi savukārt norādīja, ka, nosakot minimālās algas, tiek darīts pāri maziem uzņēmumiem, kā arī veicināts bezdarbs.
In Belgium, France, Ireland, Luxembourg, the Netherlands and the UK the level is above €1200.
Turklāt, pēc viņu domām, tā tiek sekmēta inflācija un cenu celšanās.
In contrast Bulgaria, Latvia, Lithuania and Romania have levels below €200 Euro.
Lai gan neviens no argumentiem nav neapstrīdams, dalībvalstu minimālo algu un minimālo ienākumu politikai neapšaubāmi ir tieša ietekme uz dažādām ES politikas jomām, it īpaši sociālo politiku un darbaspēka mobilitāti.
The seven countries that do not have a minimum wage are Cyprus, Germany, Denmark, Finland, Sweden, Italy and Austria.
EP Nodarbinātības komitejas locekļi apsvērs ES iesaistīšanās iespējas.
20070913STO10373 Employment committee
Eiropas digitālā bibliotēka — kultūras mantojums pieejams visiem
European culture at the click of your finger
"Vecmāmiņ, vai tavā jaunībā grāmatas izgatavoja no papīra?"
Arts and books are increasingly being digitalised
Eiropieši dzīvo daudzvalodu informācijas sabiedrībā, kas pārpildīta ar blogiem, podkāstiem un citiem tiešsaistes medijiem.
Europe lives in a multilingual information society saturated with blogs, podcasts and other online media.
Šodien iespējams internetā skatīties televīzijas pārraides un vienlaicīgi tiešsaistē iepirkties.
Europeans watch internet TV while shopping online.
Kibertelpa tomēr nav tikai izklaide, bet arī kultūra un izglītība.
Nevertheless, cyberspace is not only about entertainment, but also about culture and education.
Internetā jau atrodamas gan vecas kartes, gan manuskripti, gan vēsturiskas runas un videoieraksti….
Old maps, manuscripts, historic speeches and videos can already be found online.
Eirodeputāti vēlas kultūras mantojumu padarīt pieejamu visiem — ar vienu datora peles klikšķi.
MEPs would like to see it not only preserved for future generations, but available to everyone at a single click of a mouse.
Iniciatīvas ziņojums par Eiropas digitālo bibliotēku, kas ar pārliecinošu balsu vairākumu tika pieņemts EP Kultūras un izglītības komitejā jūlijā, tiks izskatīts plenārsesijā nākamtrešdien, Eiropas valodu dienā.
Next Wednesday - The European Day of languages - MEPs in Strasbourg will debate a report by French MEP Marie-Hélène Descamps (EPP-ED) entitled "i2010: towards a European digital library".
Kā norāda Kultūras komiteja, „nepieciešams nodrošināt cik vien iespējams plašu Eiropas kultūras mantojuma bagātību un dažādības veicināšanu, aizsardzību un izplatīšanu”.
According to the report (which has been adopted by the Committee on Culture and Education), "the wealth and diversity of the European cultural heritage ought to be promoted, safeguarded and disseminated as widely as possible"
Daži kultūras materiāli jau ir pārvērsti ciparu formātā, taču vai mums drīz būs iespēja tiešsaistē šķirstīt Dantes „Dievišķās komēdijas” vai brāļu Kaudzīšu „Mērnieku laiku” oriģinālo manuskriptu, pētīt Leonardo da Vinči skices, apbrīnot flāmu gleznas un — trīs dimensijās — Rodēna skulptūras?
Although a handful of cultural assets are already digitised, will we soon be able to leaf through Dante's original manuscript of the Divine Comedy, zoom in on Leonardo's sketches and paintings of Flemish "Primitives", have a 3D overview of all Rodin’s sculptures?
Ciparu formāts mantojuma saglabāšanai
Digitisation for preservation
Tas arī uzsver, ka „plašas kultūras materiālu digitalizācijas mērķis nav konkurēt ar tradicionālās kultūras vērtībām vai aizvietot tās, bet gan paralēli tām radīt augsta līmeņa un drošus kultūras materiālus ciparu formātā”.
According to the report, digitalisation is not a "virtual alternative" to traditional cultural content, but rather production of "reliable, good-quality, parallel digital versions of such content".
Patlaban ciparu formātā ir pārveidota tikai „niecīga daļa Eiropas kultūras mantojuma un dalībvalstis virzās uz priekšu ļoti atšķirīgā tempā”.
It goes on to say that only "a minute part of the European cultural heritage has so far been digitised" and initiatives for this are still rather fragmented.
Tāpēc, lai izvairītos no neglābjamas kultūras satura zaudēšanas, nepieciešama konsekventa digitalizācijas politika, „stingri ievērojot autortiesības un blakustiesības”.
To meet this shortfall it calls for "coherent policies on digitisation" and says "preservation of digital works must be put in place to prevent the irrecoverable loss of cultural content".
Bibliotēkai jābūt „atvērtai” cauru diennakti, katru dienu.
Access and content for all
Kā norāda ziņojums, „svarīgi izveidot daudzvalodu saskarni, kas ļauj tieši piekļūt meklētajam saturam visās Eiropas Savienības valodās”.
The report recommends setting up a European digital library: a single, direct and multilingual access point to the European cultural heritage, facilitating creation and research and combating the digital divide.
Komiteja arī aicina bibliotēku iekļaut izglītības sistēmās un pielāgot materiālus cilvēkiem ar īpašām vajadzībām.
The project would be available to everyone and Ms Decamps said "the new technology offers great possibilities" for disabled people.
Svarīga loma bibliotēkām
Libraries – a key role to play
Digitālās bibliotēkas attīstību paredzēts balstīt uz jau esošiem projektiem — piemēram, TEL (Eiropas bibliotēka), kas jau sniedz piekļuvi dokumentiem Eiropas nacionālo bibliotēku krātuvēs un ļauj veikt pētījumus, izmantojot divdesmit trīs (no četrdesmit septiņām) nacionālo bibliotēku digitālos un bibliogrāfiskos resursus un projektu TEL-ME-MOR , kura mērķis ir veicināt jauno dalībvalstu desmit nacionālo bibliotēku integrāciju.
Some existing projects (The European library, TEL-ME-MOR, Europeana), could serve as a basis for the European digital library.
Bibliotēkas tiek aicinātas nodot Eiropas digitālās bibliotēkas rīcībā „darbus, kuriem ir beidzies autortiesību aizsardzības termiņš un kuri tām jau ir pieejami ciparu formātā”.
It is envisaged that libraries could be called on to provide copyright-free digitalised content
Kā norāda ziņojuma autore franču deputāte Marie-Hélène Descamps (Sociālistu grupa), svarīgi tomēr iekļaut bibliotēkas arhīvos arī darbus, kuri aizsargāti ar autortiesībām. „Attiecīgie lēmumi, protams, jāpieņem pēc vienošanās ar autoru un saskaņā ar nacionālajiem, Eiropas Savienības un starptautiskajiem tiesību aktiem autortiesību jomā,” viņa paskaidro, piebilstot, ka autortiesību ievērošana ir būtiska kreativitātes veicināšanai.
MEPs hope that the digitisation will benefit other sectors, namely: education, science, research, tourism and the media.
Komiteja ierosina digitalizēt ne tikai ES radītus kultūras materiālus, bet iekļaut arī citu Eiropas valstu veikumu, un lūdz iesaistīties darbā arī citas kultūras iestādes un privāto sektoru.
Moreover, it is desirable not to limit the digitisation to the EU but to include the cultural contribution of other European countries.
Komitejas locekļi uzskata, ka digitalizācija ne tikai pozitīvi ietekmēs kultūras sfēru, bet nesīs labumu arī citiem sektoriem — izglītībai, zinātnei, pētniecībai, tūrismam un plašsaziņas līdzekļiem.
The Commission's "2010 Digital Libraries Initiative" came from the heads of State and Government of France, Germany, Hungary, Italy, Poland, Spain in April 2005.
20070913STO10374 Ziņojums par „i2010: Pretim digitālai Eiropas bibliotēkai” Iniciatīva i2010: mājas lapa Eiropas bibliotēka TEL-ME-MORE
20070913STO10374 i2010 report Culture Committee adopt reports 17 July Digital Libraries homepage The European Library Europeana website of scanned books
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0296 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0296 0 NOT XML V0//EN
Eiropas mobilitātes nedēļa 2007 — atbrīvot ceļu gājējiem un velosipēdistiem
Mobility week 2007 - clearing the roads of traffic
Brauksim uz darbu ar divriteni!
From Hemicycle to Bicycle: Parliament's President
Vairāk nekā 1300 Eiropas pilsētas šonedēļ — „Eiropas Mobilitātes nedēļā” — aicina iedzīvotājus piedalīties pasākumos, kas veltīti ilgtspējīgas mobilitātes veicināšanai.
This week cities across Europe marked "Mobility Week" aimed at encouraging sustainable non-polluting transport in our towns and cities.
Šīgada centrālā tēma ir „Ielas cilvēkiem”.
Now in its 6th year, the idea is to reduce pollution and improve people's quality of life.
Tā rosina uz pārdomām, kā paplašināt bezmotora transportam paredzēto telpu, tādējādi atrisinot pārslogotas satiksmes problēmas, veicinot veselīgu dzīvesveidu un uzlabojot gaisa kvalitāti.
This year's theme was "streets for people" which encourages local authorities to use roads for pedestrians and bikes.
Mēs vēlējāmies uzzināt eirodeputātu viedokli.
The possibility not to use a car is clearly possible for more and more people.
Aptuveni 80% ES iedzīvotāji dzīvo pilsētās un uz savas ādas izjūt pārslogotas satiksmes un piesārņota gaisa radītās problēmas.
Latest figures show that 10% of all car journeys are less than 1 km.
Automašīnu skaits Eiropas ielās, ceļos un lielceļos no 1990. līdz 1994 gadam pieaudzis par 40%, izraisot CO2 emisiju palielināšanos par trešdaļu.
Traffic jams, pollution and noise are just three side effects of the ever growing amount of traffic on the road.
Pētījumi liecina, ka ar auto veiktā brauciena attālums pusē no visiem gadījumiem ir īsāks par 6 km; 10% gadījumu tas nesasniedz pat kilometru.
Between 1990 and 2004 the numbers on Europe's roads rose by a third.
Tajā pašā laikā motorizētā satiksme un tai atvēlētā platība izvēršas.
Public health - mainly in the form of respiratory illnesses - is another concern.
Mobilitātes nedēļas projekts tika uzsākts 2002. gadā ar mērķi pamudināt iedzīvotājus mainīt attieksmi un ieradumus, vairāk izmantojot ilgtspējīgākus transporta veidus, kas uzlabotu viņu pašu dzīves kvalitāti.
It is in response to issues like these that Mobility week was founded in 2002.
Tām pilsētām, kuras vēlējās piedalīties, bija jāizvirza vismaz viens projekts par šo tēmu.
Does it succeed in drawing people's attention to the issues we face with mobility across the European Union?
Papildus katra dalībpilsēta noteica vienu dienu „bez automašīnām”.
We asked a panel of MEPs for their views.
Mēs lūdzām vairākiem deputātiem izteikt savu viedokli par Mobilitātes nedēļas iniciatīvu
Italian Green MEP Sepp Kusstatscher noted that "actions during mobility week would scarcely bring anybody to question their behaviour.
Vai Mobilitātes nedēļa veicinās izpratni par problemātiku un iespējamiem risinājumiem?
But I think the sum of the initiatives and the persistence provokes a change of perception and thinking".
Čehu deputāte Zuzana Roithová no Eiropas Tautas partijas grupas: „Es domāju, ka jā.
Zuzana Roithova (EPP-ED) used her personal experience in the Czech Republic to back up Mobility week.
Es atbalstīju iniciatīvu „AUTO*MAT” Prāgā, kura mērķis ir adarīt pilsētu pieejamāku gājējiem un velosipēdistiem.
"I supported the initiative "AUTO*MAT" in Prague, which wants to make the city more accessible for pedestrians and cyclists.
Es uzskatu, ka tā var būt labs paraugs citām pilsētām.”
I believe this can help other cities to follow the example" she said.
Kā norāda vācu deputāts Michael Cramer no Zaļo grupas, „šī ir teicama iniciatīva iespējamu alternatīvu demonstrēšanai.”
Michael Cramer - a German Green MEP - called mobility week "an excellent initiative".
Viņš tomēr piebilst, ka tā vietā, lai šādus pasākumus organizētu vienreiz gadā, pilsētām būtu pastāvīgi jācenšas ieviest ilgstpējīgāku transporta veidus.
However, he called for it to be expanded into public policy "instead of a limited week once a year, cities should actively change the modal split towards more sustainable modes of transport permanently".
Kādas ir pilsētu lielākās problēmas attiecībā uz satiksmi un mobilitāti?
We asked the MEPs what they thought were the biggest challenges in this area.
Zviedru deputāts Jens Holm no Kreiso grupas: „Pārāk daudz automašīnu un parasti nepietiekošs daudzums pārvietošanās alternatīvu.
Jens Holm (GUE/NGL) of Sweden thought there were "too many cars" and not "sufficient alternatives" to getting around.
Valstij jānodrošina lēts (ja ne pat bezmaksas) un pieejams sabiedriskais transports.”
He believes that cheap if not free public transport should be a "public responsibilty".
Pēc itāļu deputāta Alessandro Fogli etta (Nāciju Eiropas grupa) domām, vislielākās problēmas saistītas ar nepietiekamām zināšanām un noteikumu neievērošanu; viņš tomēr piebilst, ka „galvassāpes” rada arī piesārņojums, sabiedriskā transporta izmaksas un efektivitāte, kā arī grūtības atstāt automašīnu mājās, ja sabiedriskais transports nav pieejams, ja ir problēmas ar veselību vai, ja jāpārvadā bērni.
He thinks authorities should "create traffic-calmed or car-free zones; launching speed reduction programmes; improving cycle networks and facilities".
Zuzana Roithová aicina pilsētas domāt par mobilitāti kā par vienotu veselumu, ņemot vērā velosipēdistu un gājēju vajadzības.
Italian MEP Alessandro Foglietta (UEN) blames the "lack of education and of respect of the rules".
Jens Holm atbild, ka ar divriteni brauc, cik vien bieži iespējams — arī Briselē, pat, ja pilsētas satiksme dažkārt ir pārāk agresīva.
One solution to traffic usage could be imaginative solutions.
Arī Zuzana Roithová pārvietojas ar divriteni — gan Briselē, gan Strasbūrā.
Spending time in Brussels on her bike (which she rides to work), Zuzana Roithova has been impressed by the "bike lanes marked in colour and signs allowing cyclists to ride their bikes into one-way streets".
Sepp Kusstascher jau trīs gadus dodas uz darbu kājām.
For Sepp Kusstatscher - a man who walks to work - the balance is all wrong; cities are "car friendly" and not "human friendly".
Savukārt Evgeni Kirilov cenšas pārvietoties kājām, kad vien iespējams.
He goes on to say that "there exists really good examples how traffic - and mobility problems can be solved, namely by right of way for pedestrians and cyclists and by a good public local traffic network for persons".
20070913STO10375 Mobilitātes nedēļa: tīmekļa vietne Labas prakses piemēri Dalībpilsētas Mobilitātes nedēļa 2006 Eirodeputāti aicina samazināt automašīnu oglekļa dioksīda emisijas
20070913STO10375 Mobility week homepage Best practice guide Participating cities and towns Mobility week 2006: 22 September 06 Article: Environment MEPs back compulsory CO2 cap on cars: 19 September
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070913STO10369 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070913STO10369 0 NOT XML V0//EN
24.–27.septembra plenārsesijas galvenie akcenti
Highlights: MEPs to discuss energy, immigration, rail, toys in 2nd September Plenary
Septembra otrajā plenārsesijā Eiropas Parlaments gatavojas apstiprināt trešo dzelzceļa paketi, kas nodrošinās minimālās pasažieru tiesības visā ES.
On the agenda when MEPs return to Strasbourg for the second plenary session in September are the EU's railway market, the European Institute of Technology, immigration and dangerous toys imported from China.
Paredzētas debates par imigrācijas politiku un tā dēvētās "Zilās kartes" ieviešanu, kā arī par atjaunīgo enerģiju izmatošanu Eiropas Savienībā un ārpolitiku enerģētikas jomā.
MEPs will also vote on a report about the rights of EU citizens residing in another member state to vote and stand in elections to the European Parliament for EU citizens residing in another Member State.
Tiesību akti attiecas uz pasažieru pārvadājumiem: tie ieviesīs visā ES kopīgas pasažieru tiesības un pienākumus, noteiks nozares liberalizāciju un vilcienu vadītāju sertifikāciju.
Away from the plenary, at 1900, a short-list of three candidates for the 2007 Sakharov Prize will be announced during a joint meeting of the Foreign Affairs Committee, Development Committee, and the Human Rights sub-Committee.
Eiropas Komisija 2006. gadā uzsāka cukura nozares reformu ar mērķi samazināt cenas un produkcijas apjomus.
MEPs will also debate and vote on a resolution on the import of dangerous toys manufactured in China following the recent recall of 21 million toys by US manufacturer Mattel over concerns they contain lead.
Rezultāti pašlaik ir tālu no cerētā: Komisija plāno ieviest papildu pasākumus, ko otrdien tos apspriedīs Parlamenta plenārsesijā
Commission Vice-President Günter Verheugen in charge of Enterprise and Industry will take part in the debate.