natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Arī Fēru salas baidās par savu zivsaimniecību, norāda K. P. Højgaard. „Zivis baro mūsu valsti un veido 90% eksporta,” paskaidro deputāts.
Kári P. Højgaard, leader of the Faroese Independence Party and one of the 36 members of the Faroese parliament, said, "support for full independence from Denmark has always been a 50-50 situation on the Faroe Islands.
Viņš norāda, ka Fēru salu iedzīvotāji baidoties no citā valstī pieņemto lēmumu sekām.
Our relationship with the EU is a dilemma.
Tomēr, ja arī Islande un Norvēģija izlems pievienoties ES, tad situācija būšot citādāka.
If the Faroe Islands ever became a part of the EU, we would represent a very tiny part of the population (47,000).
Turklāt vairums salu zivju tiek eksportētas uz ES — tas savā ziņā piesaistot salu likteni ES.
The easiest way would be to enter through Denmark, but then we would be a small minority of a country."
Ziemeļu dimensijas parlamentārais forums
He went on: "Fish feeds our country and represents 90% of our exports.
Pagājušonedēļ Eiropas Parlamentā notika pirmais Ziemeļu dimensijas parlamentārais forums, kurā piedalījās ES un tās ziemeļu kaimiņvalstu — Grenlandes, Islandes, Fēru salu, Norvēģijas, Krievijas —, kā arī Kanādas deputāti.
If all the big decisions are made in another country, we fear the consequences.
Foruma dalībnieki apsprieda tādus jautājumus kā piesārņojums, klimata pārmaiņas, zivju krājumu aizsardzība un energoapgāde.
Iceland has the same dilemma and just look at Greenland, which decided to leave the European Community back in 1984 for this reason."
20090302STO50540 Foruma secinājumi (angļu valodā) EP delegācijas attiecībām ar Šveici, Islandi un Norvēģiju, un Eiropas Ekonomikas zonu (EEZ) ES Ziemeļu dimensija ES attiecības ar Islandi Fēru salas
20090302STO50540 Video from the event Conclusions of the First Parliamentary Forum on the Northern Dimension Delegation website Bilyana Raeva EU and Northern Dimension European Commission - relations with Iceland
Par „zaļajām galvaspilsētām” kļūst Stokholma un Hamburga
Swedish MEPs welcome Stockholm's "Green Capital" award
Jaunās balvas mērķis ir rosināt pilsētas uzlabot to iedzīvotāju dzīves kvalitāti, iekļaujot to pārvaldē un plānojumā vides aizsardzības elementus.
A few days ago it became the European "Green Capital" for 2010, a European Commission award to encourage green practices and identify where improvements can be made.
Abas uzvarētājas tika nosauktas pagājušonedēļ notikušajā konkursa noslēguma ceremonijā.
We asked two Swedish MEPs about the capital city of their home country.
C. Fjellner : „Vairāk nekā puse pasaules iedzīvotāju dzīvo pilsētās, un iedvesmojoši piemēri tam, kā urbanizācija iet roku rokā ar ilgtspējīgas labklājības redzējumu, ir ļoti svarīgi. „Zaļās galvaspilsētas balvai” tādēļ ne tikai jāapbalvo uzvarētājs, bet arī jāiedvesmo citi.”
The Green Capital Award must therefore not only be about awarding a winner, but also inspiring others."
Kādēļ Stokholma saņēma šo balvu?
Why did Stockholm win this award?
I. Segelström : „Divi no veiksmīgākajiem projektiem ir Stokholmas ūdens attīrīšana un automašīnu nodevu ieviešana sastrēgumu samazināšanai.”
For Ms Segelström "the cleaning of Stockholm's water and the introduction of car tolls to reduce the congestion in the city are some of the projects which have been really successful."
C. Fjellner : „Ir svarīgi atzīt, ka mūsu pilsētas nav tikai ēkas, infrastruktūra un tās iedzīvotāji, bet arī apkārtējā vide.
Mr Fjellner said: "It is important to recognize that our cities are not only the buildings, the infrastructure and the people living there, but also the surrounding environment.
Stokholma to ir izdarījusi, iekļaujot vides aizsardzības aspektus katrā pārvaldes solī.”
Stockholm has done this by integrating environmental aspects in every step of the administration."
Ko šī balva dos Stokholmai?
Will it change anything for Stockholm?
C. Fjellner : „Es no sirds ceru, ka stokholmiešus iedvesmo patiesas rūpes par vidi, nevis šī balva, taču pat šajā gadījumā tam ir nozīme.
Ms Segelström is also focused on the future: "We will continue to take new environmentally friendly initiatives and work hard to hand over a greener city for the next generation."
Kad esi sasniedzis virsotni, tev gribas tur palikt.
There were 35 candidate cities for the award.
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080911STO36944 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090206STO48708 0 NOT XML V0//EN
Vienoti daudzveidībā: Eiropas Parlamenta vēlēšanu noteikumi
United in diversity: Rules for the European Parliamentary elections
ES pilsoņi var vēlēt pašvaldību un Eiropas Parlamenta vēlēšanās tajā valstī, kur viņi dzīvo.
The EU does not have a single electoral law for these elections and many details are decided at a national level.
Pirmajā jūnija nedēļā visā Eiropas Savienība notiks septītās tiešās Eiropas Parlamenta vēlēšanas.
Nevertheless, a basic set of rules has been established, which ensures that all MEPs are elected by universal suffrage in free elections by secret ballot, on the basis of proportional representation.
Lai gan Eiropas Savienībai nav vienota vēlēšanu likuma, tomēr dalībvalstīm jāievēro kopēji pamatnoteikumi.
The rules for voting in European elections have developed since the Assembly was first conceived in 1957.
Sākotnēji Eiropas Kopienu līgums paredzēja, ka Eiropas Parlaments jāievēl „vienotā procedūrā”, kura jāierosina pašam Eiropas Parlamentam un jāapstiprina dalībvalstīm.
The six founding countries envisaged a "uniform procedure" that they and Assembly Members would agree.
Lai gan Eiropas Parlaments izvirzīja vairākus priekšlikumus, dalībvalstis nespēja vienoties ne par vienu.
This never developed as intended and national election rules have subsequently governed elections.
1976. gadā valstis beidzot vienojās par pagaidu risinājumu — minimālu noteikumu kopumu.
In 1976, the then nine Members of the Community agreed on a more general "Elections Act" for what became known as the European Parliament.
„ Vēlēšanu akts" noteica katrā dalībvalstī ievēlamo deputātu skaitu un sasaukuma ilgumu — piecus gadus.
It also said that MEPs may not also be Ministers in national governments or European Commissioners.
Saskaņā ar jaunajiem noteikumiem vēlēšanas bija jārīko vienā nedēļā, starp ceturtdienu un svētdienu.
PR, no MPs and a threshold to be represented
Balsu skaitīšana drīkstēja sākties tikai pēc vēlēšanu iecirkņu slēgšanas visās valstīs.
The Treaty of Amsterdam, which came into force in 1999, said that rules should be drawn up that follow common principles that would guide elections in the then 15 states of the European Union.
1993. gads: ES pilsonība
A new election act in 2002 was first used in European elections for 25 countries in 2004.
Māstrihtas līgums (spēkā kopš 1993. gada) ieviesa ES pilsonību un līdz ar to iespēju ES pilsoņiem vēlēt pašvaldību un Eiropas Parlamenta vēlēšanās tajā valstī, kur viņi dzīvo, neatkarīgi no nacionalitātes.
All MEPs are elected by universal suffrage in free elections by secret ballot on the basis of proportional representation, rather than the first past the post system that had been used in some Member States and still is used for national elections.
Tāpat pilsoņi var kandidēt jebkurā ES dalībvalstī, nebūdami tās pilsoņi.
However, countries can be subdivided into electoral regions to which proportional representation is applied.
2002. gads: proporcionāla pārstāvniecība un barjeras slieksnis
Ireland, the UK, Italy, France and Belgium use this system.
Eiropas Parlaments un dalībvalstu ministri uzsāka jaunas sarunas.
The mandate held by MEPs is personal and "they shall not be bound by any instructions and shall not receive a binding mandate."
Patlaban spēkā esošais Vēlēšanu akts nosaka, ka Eiropas Parlamenta deputāti tiek ievēlēti vispārējās, brīvās un aizklātās vēlēšanās, izmantojot partiju proporcionālās pārstāvniecības sistēmu.
With it came the possibility for EU citizens to vote in local and EP elections in the country where they live, regardless of nationality.
Valsti turklāt var sadalīt vēlēšanu apgabalos, un dalībvalstis var ieviest barjeras slieksni, kas nav augstāks par 5%.
Citizens can also run for office in EP and municipal elections in a country other than their home EU state.
Deputātiem jābalso uz individuāla un personīga pamata, un tie nedrīkst pakļauties nekādiem norādījumiem.
For the 2009 elections, aside from rules in the Elections Act, each country sets down more detailed national rules.
Eiropas Parlamenta Konstitucionālo jautājumu komitejas priekšsēdētājs Jo Leinen (Sociāldemokrātu grupa, Vācija) pauž nožēlu par to, ka tas, ka vēlēšanas notiek galvenokārt pēc dalībvalstu likumiem, bieži noved pie tā, ka kampaņas tiek veiktas tikai valsts līmenī.
German Socialist Jo Leinen chairs the Constitutional Affairs Committee and regrets that the largely national procedures often go hand in hand with largely national campaigning.
Viņš norāda, ka Eiropas Parlaments vairākkārt prasījis, lai zināma daļa eiroparlamentāriešu tiktu ievēlēti no „sarakstiem, kas aptver visu Eiropu.
The EP has demanded repeatedly that some MEPs should be elected "through European wide lists.
Sacensība par šiem mandātiem būtu lielisks stimuls politiskajām partijām izvirzīt līderus no to vidus, sagatavot programmu piecu gadu ilgajam sasaukumam un veikt kopēju Eiropas kampaņu.”
Competing for these mandates would be a great incentive for political parties to put up a front runner for the European elections, to develop a programme for the five year term and to have a joint European campaign," he said.
20090302STO50552 Dalībvalstu vēlēšanu likumi Ziņojums par priekšlikumu par grozījumiem Aktā 2009. gada Eiropas vēlēšanas — kur vēlēt, kur kandidēt?
20090302STO50552 UK election candidates 2009 elections Why vote?
Eiropas Parlamenta Informācijas birojs Rīgā Informācija par vēlēšanām Latvijā un kandidātu saraksti
Top Stories from the European Parliament 2004-2009 Challenges ahead 2009-2014 Quick A- Z of MEPs' duties and obligations Election rules by country Report by Andrew Duff Electoral Procedures MEPs who represent "foreign" fields http://www.facebook.com/europeanparliament Study on EU rules, national provision and turn out in EP elections
-//EP//TEXT COMPARL PE-412.180 02 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT COMPARL PE-412.180 02 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081204STO43824 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081204STO43824 0 NOT XML V0//EN
Šodien Eiropas E-līdzdalības diena
"People like to participate in politics....on their computers!"
R. Walter (augšā) un M. Groote (apakšā) uzsver, ka saziņa ar vēlētājiem virtuālajā pasaulē ir pastāvīga mijiedarbība Bez tīmekļa politikā vairs neiztikt —pie šādas atziņas nonāk aizvien vairāk politiķu.
German Members Ralf Walter & Matthias Groote in their Brussels office with their computers The internet and social networking sites like Facebook, blogs and Twitter are changing politics.
Uz sarunu aicinājām divus eiroparlamentāriešus, kuri darbojas e-līdzdalības projektā.
We spoke with two MEPs who have been closely involved in the eParticipation project.
„Mēs pilsoņiem piedāvājam iespēju internetā ievietot komentārus un ierosinājumus,” paskaidro vācu sociāldemokrāts Ralf Walter , viens no programmas „tēviem”. „Vienkāršie iedzīvotāji var sekot līdzi Eiropas politikai, to izprast, kā arī ar datoru palīdzību tajā piedalīties, neizejot no mājas.”
"We provide the citizens with tools to make their comments and suggestions via the internet: the ordinary citizens can follow and understand European politics and take part on their computers at home, "explains German Socialist Ralf Walter, who came up with the idea four years ago.
Sociālie mediji aizrauj tīņus un sirmgalvjus
Social media grips teenagers, silver surfers
M. Groote norāda, ka sociālajos medijos īpaši iesaistījusies jaunieši.
Mr Groote stressed the importance of the Internet in reaching young people.
Nesen viņš jautājis 17 un 18 gadu vecu skolnieku grupai, cik no viņiem esot profils tīklā Facebook .
Recently I asked a group of pupils between 17 and 18 how many of them have a Facebook profile.
Visi 50 esot atbildējuši apstiprinoši.
Out of 50 pupils 100% of them said yes."
20090302STO50553 E-līdzdalības diena E-līdzdalības iniciatīva Vēlēšanas mājās pie datora — jauns stimuls demokrātijai?
20090302STO50553 eParticipation "e-Parliament" discusses connection with voters Online voting - what do people really think?
Tīmeklis — būtisks vēlēšanu kampaņas elements?
What impact will sites like Facebook and YouTube have in the EP elections?
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090206STO48709 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090206STO48709 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090205STO48542 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090205STO48542 0 NOT XML V0//EN
Tiešraidē konference par publiskās apraides nākotni
Watch live online: Hearing on future of public broadcasters
Kas notiks ar publisko apraidi? ©BELGA/REMI OCHLIK/IP3/MAXPPP Šodien eiroparlamentārieši, akadēmiķi un televīzijas eksperti apspriedīs publiskās apraides lomu jaunajā audiovizuālajā ainavā un tās nākotnes stratēģijas.
A man with a television camera What is the role of public broadcasters in the new audiovisual landscape and what strategies should they focus on in future?
Eiropas Parlamenta Kultūras komiteja konferenci rīko saistībā ar būtiskām izmaiņām telekomunikāciju regulējumā un novatorisku tehnoloģiju un pakalpojumu parādīšanos audiovizuālajā nozarē, norāda komitejas priekšsēdētāja Katerina Batzeli .
Those questions will be discussed on Thursday when the European Parliament's Culture Committee hosts a public hearing on the future of public broadcasters, with the participation of MEPs, academics and experts from commercial TV and the public sector.
Vērojiet tiešraidē no plkst.
Katerina Batzeli told us ahead of the meeting.
11:00 līdz 13:30 pēc Latvijas laika!
The hearing is intended to allow "a more concrete clarification" of "their public mission and the means they use to reach it."
20090302STO50554 Tiešraide Konferences programma Eiropas Parlamenta Kultūras un izglītības komiteja
20090302STO50554 Watch live Draft programme Culture and Education Committee Katerina Batzeli
Vairums ES iedzīvotāju uzskata, ka politika ir vīriešu pasaule.
3 women with arms upraised silhouetted against a lilac background People want to see more women in politics, according to a Europe-wide poll that shows over two thirds of those asked believe politics is male dominated.
Politikā vajag vairāk sieviešu, taču obligātas kvotas nav pareizais risinājums — tādu viedokli Eirobarometra aptaujās paudušas ES sievietes.
However, only one in ten thought quotas a good idea.
Aptauju rezultāti, ar kuriem vakar īpašā Eiropas Parlamenta rīkotā seminārā tika iepazīstināti žurnālisti, arī rāda, ka sievietes no Eiropas Parlamenta sagaida tādus uzlabojumus kā bērnu aprūpes nodrošināšana, algu atšķirību izlīdzināšana un vardarbības samazināšana.
The results of the latest Eurobarometer poll were presented at a seminar in the European Parliament on Wednesday.
Attiecīgi 83% un 76% domā, ka viens no lielākas sieviešu iesaistes pozitīvajiem efektiem būtu savādāks politisks redzējums .
Should there be national quotas for men and women candidates and what issues should the European Parliament be championing for women?
Sievietes un Eiropas Parlaments
Use the link below and scroll down to the end to comment.
Vīriešiem abi faktori ir gandrīz vienlīdz svarīgi (55% un 57%).
The poll found that women are more concerned than men about the economic situation, risks of globalisation and its likely impact of the euro.
No Eiropas Parlamenta sievietes galvenokārt sagaida tādus uzlabojumus kā, piemēram, bērna kopšanai un audzināšanai veltītais laika ņemšana vērā pensijas aprēķinos, pietiekama bērnu aprūpes iestāžu skaita nodrošināšana, atšķirību izlīdzināšana atalgojumā, vardarbības samazināšana un sieviešu tirdzniecības apturēšana.
During the seminar, Parliament's Vice-President Rodi Kratsa-Tsagaropoulou said the results offer "important elements about the female voters such as their expectations, their image of the EU, their priority policies to be defended or discussed during the campaign, their participation to politics in European level."
Tomēr tikai 10% atbalsta obligātās kvotas vai partiju brīvprātīgu apņemšanos iekļaut to rindās vairāk sieviešu (13%).
The poll found that women are less interested in European issues, although the probability of voting in June elections was broadly similar for both genders (28% of women compared to 31 % of men).
Vairāk nekā puse (53%) uzskata, ka sievietes vienkārši jāiedrošina iesaistīties politikā.
It found that a clear majority of men (77 %) agree that men dominate the political scene and that more women in politics could lead to a different style.
Lai gan sieviešu interese par Eiropas jautājumiem ir mazāka nekā vīriešiem, to gatavība piedalīties jūnija vēlēšanās ir gandrīz tāda pati kā vīriešiem — 28% sieviešu un 31% vīriešu apliecināja, ka ies vēlēt.
In terms of how they decide to vote, two thirds of women gave importance to candidates´ experience on European issues rather than political orientation.
Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja vietniece Rodi Kratsa-Tsagaropoulou norādīja, ka veiktās aptaujas piedāvā jaunas iespējas pietuvināt ES un tās iestādes iedzīvotājiem.
The poll of 35,000 women and 5,500 men across the EU's 27 countries was conducted ahead of the June European elections and to mark International Women's Day on 8 March.
Izsakiet jūsu viedokli!
Now tell us what you think!
Paziņojums presei (angļu valodā) Eirobarometrs Aicina atbalstīt Nikolas Kidmenas akciju Eiropas Parlaments un dzimumu vienlīdzība EP Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja
Women's Rights Committee European elections: an opportunity to promote gender equality Eurobarometer: Women and European elections
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090302IPR50641 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090304IPR50793 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090223STO50178 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090223STO50178 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090223STO50152 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090223STO50152 0 NOT XML V0//EN
Apspriež drošību un pamatbrīvības internetā
Privacy and security on the internet
Mēs dzīvojam laikā, kad ikviens, sākot no valdībām līdz policijai, privātiem uzņēmumiem un pat noziedzīgiem elementiem, cenšas piekļūt mūsu personīgajiem elektroniskajiem datiem.
Mr Lambrinidis is preparing a report for fellow MEPs on the internet and fundamental rights.
Internets sniedz iepriekš neiedomājamu informāciju par mūsu privāto dzīvi, pat viens peles klikšķis tīmekļa vietnē ģenerē datus, ko potenciāli varētu lietot vai ļaunprātīgi izmantot tirgotāji, izlūkdienesti vai identitātes zagļi.
A key issue is the limits of consent of the user for the use of his or her data on the web - by "ticking a box to opt-in or opt-out...or an internet company just stating its terms" he said.
Piekrišanas robežas
Do people actually read internet disclaimers?
„Vai varam teikt, ka persona ir piekritusi tās datu izmantošanai, ja interneta lietotāji nelasa vai nesaprot saistību atrunas?” jautāja Parlamenta ziņojuma projekta autors S. Lambrinidis (Sociāldemokrātu grupa, Grieķija) , tūlīt atbildot noliedzoši. „Interneta uzņēmējsabiedrībām un valdībām noteikti ir daudz vairāk varas un zināšanu nekā individuālajiem lietotājiem,” viņš uzsvēra.
Mr Lambrinidis told the hearing that: "Internet companies and governments clearly have a lot more power and knowledge than individual users".
Turklāt bieži vien lietotājiem apmaiņā pret zemāku privātuma aizsardzības līmeni tiekot piedāvāti pievilcīgāki pakalpojumu noteikumi.
In addition, companies often offer more attractive terms for their services in exchange for lower privacy protection.
Piekrišanas robežas būšot „svarīgākā nākamo gadu frontes līnija diskusijā par interneta drošību un privātumu”, norādīja S.Lambrinidis .
Due to this imbalance of power, limits of consent will be the "biggest battle line" in coming years in the internet security and privacy debate.
Viņaprāt, nav pieņemams nekas cits kā tikai viennozīmīga lietotāja piekrišana.
For Mr Lambrinidis it is clear that nothing less than "unambiguous consent by the user" is going to be needed.
Jāveicina jauniešu izpratne par datu apmaiņu un tās riskiem, uzsvēra Eiropas Datu aizsardzības uzraudžītājs Peter Hustinx .
A bill of rights for the Internet?
Tīmeklis nav „spēļu laukums”, piezīmēja P.Hustinx .
The web is not a "free playground", Hustinx said.
Viņš norādīja, ka tie noteikumi un vērtības, pie kuriem pieturamies reālajā pasaulē, attiecas arī uz virtuālo pasauli.
His rule of thumb is that the rules and values we apply in the real world, apply to the web, too.
Interneta tiesību harta būtu „noderīgs instruments, lai izceltu esošās tiesības arī šajā kontekstā”.
Developing a bill of rights for the internet would however be a "useful tool to highlight existing rights in this framework".
Interneta kriminalitāte efektīvi jāapkaro, tomēr jāsaglabā iedzīvotāju tiesības piekļūt informācijai.
While Internet criminality (such as identity theft) needs to be fought effectively, the right to access information must be maintained.
„Brīvība jāregulē, vienlaikus ļaujot internetam plaukt,” uzsvēra ES Pamattiesību aģentūras pārstāvis profesors Stefano Rodotà .
"Freedom needs to be regulated, yet we want to let the internet thrive", said Professor Stefano Rodotà from the EU's Fundamental Rights Agency, who is concerned about the "digital divide".
Viņš norādīja, ka vairāk būtu jāuztraucas par „digitālo plaisu”.
The Lambrinidis' report, is due to be discussed by the whole parliament in the week of 23 March.
20090302STO50556 Ziņojuma projekts (skat.
Stavros Lambrinidis
"Stages: EP draft report by the committee responsible) Telekomunikāciju nozares reforma neapdraud interneta privātumu Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs Eiropas Pamattiesību aģentūra
20090302STO50556 Documents from the meeting Draft Lambrinidis report Internet privacy safe, say telecoms MEPs European Data Protection Supervisor Fundamental Rights Agency
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080922STO37697 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080922STO37697 0 NOT XML V0//EN
Altjero Spinelli manifests visās ES valodās
Ventontene Manifesto lives on in the EP
Manifests, ko 1941. gadā sarakstīja viens no ES idejiskajiem tēviem un bijušais eiroparlamentārietis Altjero Spinelli, aicina veidot vienotu Eiropu.
Altiero Spinelli 1907-1986 It's 1941 and the height of WWII.
Ceremonija notika Spinelli 100 gadu jubilejas svinību ietvaros.
Amid all the suffering, a couple of Italians imprisoned for anti-fascism sketched out a vision of how post-war Europe could look on cigarette papers.
Spinelli un viņa domubiedrs Ernesto Rossi manifestu rakstīja uz cigarešu papīriem, atrazdamies politieslodzīto nometnē Ventetones salā Lacio piekrastē.
Their vision was of a continent where nations would be politically and economically bound together so that war would be impossible.
Manifests ierosināja starp Eiropas valstīm izveidot tik ciešas saites, lai vairs nebūtu iespējami kari.
On Thursday this "Manifesto Ventotene" was symbolically presented at the European Parliament to mark the anniversary of the birth of one of its authors - Altiero Spinelli.
Eiropas Parlaments priekšsēdētājs Hanss-Gerts Poterings, kurš, 1979. gadā sākdams deputāta gaitas Eiropas Parlamentā, apbrīnoja Spinelli personību un harismu, norādīja, ka šis dokuments liecina par „apbrīnojamu tālredzību”.
In 1941 Spinelli was imprisoned on Venotene Island along with Ernesto Rossi for his opposition to the war and to Mussolini's rule.
Altjero Spinelli ( Altiero Spinelli ) tiek uzskatīts par vienu no ES idejiskajiem tēviem dēļ viņa spēcīgās ietekmes uz Eiropas integrāciju.
The President of the Lazio region presented the Manifesto to the Parliament in the 23 official languages of the EU.
Viņš ieviesa vārdkopu „Eiropas Savienība” un ierosināja vienotā tirgus izveidi. „Altjero Spinelli skatījumā Eiropas integrācija bija labākais risinājums Eiropas problēmām,” paskaidroja Hanss-Gerts Poterings. „Daudzas viņa idejas vēl joprojām ir dzīvas.”
After the war Spinelli (1907-1986) would play a leading intellectual role in the emergence of European integration coining the term European Union and pushing strongly for a economic single market.