natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ņemot vērā incidentus, kas pēdējā laikā notikuši sakarā ar ASV administrācijas ieviesto “no-fly” sarakstu (to personu sarakstu, kuras tiek turētas aizdomās par terorismu) piemērošanu, vai Komisija aicinās ASV varas iestādes sniegt Komisijai un attiecīgajām dalībvalstu iestādēm jebkura veida informāciju par ES pilsoņiem, kuri ir iekļauti šajos sarakstos satiksmes drošības un efektīvas aizsardzības pret teroristu uzbrukumiem nolūkos?
With regard to the latest incidents in the application of the US administration's no-fly lists, will the Commission urge the US authorities to make available to the Commission and relevant national authorities of the Member States any information about EU citizens who have been listed for reasons of traffic security and effective protection from terrorist attacks?
Vai Komisija pārbaudīs, vai šādā veidā ASV, iespējams, nepārkāpj PNR nolīgumu (piemērām, izmantojot APIS (sistēmas, kas sniedz informāciju par pasažieriem un apkalpes locekļiem pirms viņu iebraukšanas ASV vai izbraukšanas no ASV) datus)?
Will the Commission consider whether this constitutes a possible circumvention (for example by using APIS data) by the US of the PNR agreement?
Vai Komisija zina, kādi dati par pasažieriem tika pārsūtīti no KLM uz Meksiku un kāda sistēma tika izmantota, lai to izdarītu, kā arī, pamatojoties uz ko Meksika nodeva tālāk šos datus ASV varas iestādēm?
Does the Commission know through what system and what passenger data were transferred from KLM to Mexico and on what basis Mexico then transferred this data to the US authorities?
Vai Komisija var garantēt, ka ASV varas iestādes neieguva informāciju par KLM lidmašīnas pasažieriem tieši no Eiropas CRS (datorizētās rezervēšanas sistēmas)?
Can the Commission guarantee that the information on the passengers on board the KLM flight was not directly retrieved by US authorities from the European CRS's (computerised reservation systems)?
Kādu tiesisku kompensāciju pilsoņi var saņemt gadījumā, ja dati, kas pārsūtīti ar APIS palīdzību, tiek izmantoti ļaunprātīgi ?
What means of legal redress do citizens have in the event of abuse of data transferred under APIS?
Vai šāda veida pasākumu veikšana ir piemērota, ņemot vērā Direktīvu 95/46/EK ?
Are such means considered adequate in the light of Directive 95/46/EC ?
Kad Komisija plāno iepazīstināt ar Ikgadējo kopīgo pārskatu?
When does the Commission intend to come forward with the Annual Joint Review?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0076/05
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0076/05
un Baroness
and Baroness
Par Stāvokli romu cilvēktiesību ievērošanas jomā Kosovā
Subject: The human rights situation of the Roma in Kosovo
Kosovas konflikta laikā un pēc tā serbu militārpersonas un milicija, vēlāk — etnisko albāņu grupējumi, ļaunprātīgi dedzinot, masveidā iznīcinot mājas, slepkavojot un izvarojot, varmācīgā kārtā piespieda aškalus, ēģiptiešus, romus un čigānus, kuri turpmāk tekstā apzīmēti ar vārdu “romi”, pamest pašu mājas.
During the Kosovo conflict and in the aftermath thereof, Ashkalia, Egyptians, Roma, Gypsies, hereinafter referred to as 'Roma', were driven from their homes in Kosovo by of arson, the mass destruction of houses, killings and rape carried out by the Serb military and militias and, subsequently, by mobs of ethnic Albanians.
No 150 000 romiem apmēram 30 000, kas palika Kosovā, vēl joprojām dzīvo iekšzemē pārvietoto personu nometnēs, bieži — necilvēcīgos apstākļos, vairākiem, nometnēs netālu no Mitrovicas dzīvojošajiem ciešot no saindēšanās ar svinu.
Out of 150 000 Roma, around 30 000 who remained in Kosovo still live in camps for Internally Displaced Persons (IDPs), often in inhuman conditions, some victims of lead poisoning in the camps around Mitrovica.
Vācijas valdības lēmums repatriēt 38 000 Vācijā dzīvojošos romu bēgļus uz reģionu, kur romi tiek apdraudēti un kur viņu cilvēktiesības tiek pārkāptas, var kļūt par nepārprotamu starptautisko tiesību normu attiecībā uz bēgļu statusu pārkāpumu, un šī problēma būtu jāatrisina pirms sarunu sākšanas par provinces galīgo statusu.
The decision of the German Government to repatriate 38 000 Roma refugees currently residing in Germany to a region where Roma are subject to threats and human rights abuse will prove to be a blatant breach of international laws governing the status of refugees and was taken before the start of talks on the final status of the province.
Citas ES valstis apsver līdzīgu lēmumu pieņemšanas iespēju.
Other EU countries are considering taking similar decisions.
Vai prezidentūra uzskata, ka laikā, kad romi vēl joprojām dzīvo iekšzemē pārvietoto personu nometnēs, stāvoklis cilvēktiesību ievērošanas jomā Kosovā ļauj masveidā un piespiedu kārtā repatriēt romu bēgļus?
Taking into account the human rights situation in Kosovo, does the Presidency consider that there are sufficient guarantees for the Romani refugees who are being forcibly repatriated while Roma continue to reside in camps for IDPs?
Vai Padome izpētīs, vai bēgļu piespiedu repatriācijas uz Kosovu gadījumā tiek pilnībā ievērots bēgļu neizsūtīšanas princips?
Will the Council consider whether the principle of non-refoulement is being fully respected in the event of the forcible repatriation of Romani refugees to Kosovo?
Vai Padome veiks pasākumus, kas nodrošinās, ka Kosovas romu tiesības un viedokli ņem vērā gaidāmajās sarunās par provinces galīgo statusu?
Will the Council take further measures to guarantee that the rights and views of the Kosovar Roma are taken into account in the forthcoming talks on the final status of the province?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0077/05
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0077/05
Vai Komisija uzskata, ka laikā, kad romi vēl joprojām dzīvo iekšzemē pārvietoto personu nometnēs, stāvoklis cilvēktiesību ievērošanas jomā Kosovā ļauj masveidā un piespiedu kārtā repatriēt romu bēgļus?
Taking into account the human rights situation in Kosovo, does the Commission consider that there are sufficient guarantees for the Romani refugees who are being forcibly repatriated while Roma continue to reside in camps for IDPs?
Vai Komisija izpētīs, vai bēgļu piespiedu repatriācijas uz Kosovu gadījumā tiek pilnībā ievērots bēgļu neizsūtīšanas princips?
Will the Commission consider whether the principle of non-refoulement is being fully respected in the event of the forcible repatriation of Romani refugees to Kosovo?
Vai Komisija savā vispārējā ziņojumā par stāvokli Kosovā iekļaus paziņojumu par romiem Kosovā?
In its overall report on the situation in Kosovo, will the Commission include a statement on the Roma in Kosovo?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0078/05
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0078/05
Par attīstību un sportu
Subject: Development and sport
“Sportam ir nozīmīga loma attīstības veicināšanā.
'Sport can play a vital role in encouraging development.
No sporta iegūst gan atsevišķi cilvēki, izbaudot piedalīšanos veselīgās nodarbēs, gan plašākas kopienas, jo sports bieži palīdz veidot labākas attiecības.
Sport can bring benefits both to individuals, who can enjoy participating in healthier activities, and wider communities as it can often build better relations.
2005. gads ir ANO Starptautiskais sporta un fiziskās izglītības gads.
2005 is the United Nations International Year of Sport and Physical Education.
Sports un fiziskā izglītība ir izglītības, veselības, attīstības un miera veicināšanas līdzekļi.
Sport and physical education are considered to be means to promote education, health, development and peace.
Viens no Starptautiskā sporta un fiziskās veselības izglītības gada mērķiem ir radīt vajadzīgos priekšnoteikumus aizvien jaunām ar sportu saistītām attīstības programmām un projektiem.
One of the goals of the International Year is to create the right conditions for more sport-based development programmes and projects.
Vairākas valstis, piemēram, Norvēģija, Kanāda, Apvienotā Karaliste un Nīderlande aktīvi darbojas šajā jomā.
Several countries, for example Norway, Canada, United Kingdom and the Netherlands, are active in this field.
Sporta projekti acīmredzami var sekmēt tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu, jo īpaši tādās jomās kā veselība, izglītība, dzimumu līdztiesība, vide un miera veicināšana.
Sport projects apparently can contribute to reaching the MDGs, especially on themes like health, education, gender, environment and peace.
Šie projekti ir arī ar zemu pašizmaksu un sniedz labus rezultātus.
They are also known as 'low-cost, high impact' projects.
Vai Padome izprot, ka ANO rosina valstis un starptautiskās sporta organizācijas aktīvi darboties šajā jomā, atbalstot resursu palielināšanu, atzīstot iespējamo sporta ieguldījumu sociālās kohēzijas veicināšanā, starpkultūru dialoga veidošanā, vides izpratnes veicināšanā, no vardarbības cietušo bērnu integrēšanā un fiziskās izglītības ieguldījumu ekonomikas un sociālajā attīstībā?
Is the Council aware of the fact that the UN stimulates countries and international sports associations to be active in this field through assisting in capacity building, recognising the possible contribution of sport to social cohesion, intercultural dialogues, environmental understanding and re-integration of children in post-conflict situations and the contribution of sport education to economic and social development?
Vai Padome piekrīt atzinumam, ka sports un fiziskā izglītība var veicināt attīstību un tūkstošgades mērķu sasniegšanu?
Does the Council share the opinion that sport and physical education can contribute to development and to reaching the MDGs?
Vai Padome apsver iespēju veicināt ar sportu saistītu attīstības programmu un projektu veidošanu?
Is the Council considering promoting sport-based development programmes and projects?
Vai Padome var sekmēt pētījuma veikšanu par projektu rezultātiem, ko realizējušas attīstības organizācijas un attīstības un sporta veicināšanas organizācijas, kā arī par šīs jomas iespējamajiem politikas virzieniem un iespējamo ES un/vai dalībvalstu, un/vai NVO nozīmi attīstības un sporta veicināšanā?
Can the Council stimulate a study on the results of projects that have been realised by development organisations and sport organisations on development and sport, the potential of policy in this field and the possible role for the EU and/or the Member States and/or NGOs on development and sport?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0079/05
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0079/05
Par Attīstību un sportu
Subject: Development and sport
Vai Komisija izprot, ka ANO rosina valstis un starptautiskās sporta organizācijas aktīvi darboties šajā jomā, atbalstot resursu palielināšanu, atzīstot iespējamo sporta ieguldījumu sociālās kohēzijas veicināšanā, starpkultūru dialoga veidošanā, vides izpratnes veicināšanā, no vardarbības cietušo bērnu integrēšanā un fiziskās izglītības ieguldījumu ekonomikas un sociālajā attīstībā?
Is the Commission aware of the fact that the UN stimulates countries and international sports associations to be active in this field through assisting in capacity-building, recognising the possible contribution of sport to social cohesion, intercultural dialogue, environmental understanding and re-integration of children in post-conflict situations and the contribution of sport education to economic and social development?
Vai Komisija piekrīt atzinumam, ka sports un fiziskā izglītība var veicināt attīstību un tūkstošgades mērķu sasniegšanu?
Does the Commission share the opinion that sport and physical education can contribute to development and to reaching the MDGs?
Vai Komisijai ir pieredze ar sporta un attīstības programmām?
Has the Commission experience with programmes on sport and development?
Vai Komisija apsver iespēju veidot (citas) ar sportu saistītas attīstības programmas un projektus?
Is the Commission considering (other) sport-based development programmes and projects?
Vai Komisija var sekmēt pētījuma veikšanu par projektu rezultātiem, ko realizējušas attīstības organizācijas un attīstības un sporta veicināšanas organizācijas, kā arī par šīs jomas iespējamajiem politikas virzieniem un iespējamo ES un/vai dalībvalstu, un/vai NVO nozīmi attīstības un sporta veicināšanā?
Can the Commission stimulate a study on the results of projects that have been realised by development-organisations and sport-organisations on development and sport, the potential of policy in this field and the possible role for the EU and/or the Member States and/or NGOs on development and sport?
Nobeigumā, vai Komisija var piešķirt budžeta līdzekļus sporta attīstībai saistībā ar attīstības projektiem un programmām?
Finally, could the Commission consider an earmarked budget for sport in development projects and programmes?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0080/05
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0080/05
Par invaliditāti un attīstību
Subject: Disability and development
Kā Komisija īsteno tās Norādījumus par invaliditāti un attīstību?
How is the Commission implementing its Guidance Note on Disability and Development?
Kā Komisija plāno integrēt ar invaliditāti saistītos jautājumus, tostarp invalīdu tiesības, ES attīstības politikas virzienos un praksē?
How does it intend to mainstream disability, including the rights of people with disabilities, into EU development policies and practice?
Vai pastāv īpašas programmas, lai risinātu profilakses, aprūpes, integrācijas un stigmas problēmas?
Does it have specific programmes to tackle prevention, care, enablement and stigma?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0081/05
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0081/05
Par ES un ASV vīnkopības nolīgumu
Subject: Viticultural agreement EU - USA
Kopš 1984. gada ASV ir piemērots atvieglojumu režīms attiecībā uz vīna eksportu uz ES.
The USA has been granted preferential treatment with regard to the export of wine to the EU since 1984.
Komisija nesen ar ASV apsprieda nolīgumu, kas attiecībā uz vīnkopības praksi maina 20 gadu laikā ES piešķirto atvieglojumu statusu no pagaidu uz pastāvīgu.
The Commission has just negotiated with the US an agreement which makes permanent the temporary concessions granted by the EU to the US over the last 20 years with regard to oenological practices.
Saskaņā ar PTO attieksmes principu pret valstīm ar vislielāko labvēlības statusu jebkādi īpaši nosacījumi, ko ES piešķir ASV, ir vienlīdzīgi jāpiemēro arī pārējām PTO dalībvalstīm.
In accordance with the WTO most-favoured nation treatment principle, any special conditions granted to the USA by the EU will have to be applied equally to the other WTO member nations.
ASV draudu ietekmē noteikt ierobežojumus ES vīna eksportam Komisija visbeidzot noslēdza nolīgumu, kas paredz tikai neskaidru ASV apņemšanos apmaiņā pret turpmāku Kopienas nosaukumu atsaukšanu.
Following American threats to impose restrictions on exports of EU wines, the Commission finally concluded an agreement whereby it secured only a vague commitment by the United States in exchange for abandoning Community appellations in future.
Amerikas Savienotās Valstis nolēma, ka tās varētu ievērot Kopienas prasības, taču tikai tad, ja tiek atļautas citas vīnkopības prakses, uz kurām līdz šim nav attiekušies nekādi citi atvieglojumi.
The US agreed that it would eventually accede to Community demands, but only after other oenological practices which have not hitherto been subject to any special dispensation were allowed.
Pašlaik Savienotajās Valstīs 17 ģeogrāfiskas izcelsmes norādes tiek uzskatītas par daļēji vispārīgiem ražojumu nosaukumiem, un jaunais nolīgums saglabā status quo, neskatoties uz šo nosaukumu pievienoto vērtību Kopienas ražotājiem.
At present, 17 Community geographical indications are regarded as semi-generic product names in the United States, and the new agreement maintains the status quo despite the added value which these appellations represent for Community producers.´
Kā Komisija novērsīs šāda veida nolīguma noslēgšanu, kas rada precedentu turpmākiem vīnkopības nolīgumiem ar trešām valstīm, piemēram, Indiju un Ķīnu, kuras varētu prasīt piemērot vislielākā labvēlības statusa klauzulu?
How will the Commission prevent an agreement of this kind establishing a precedent for future viticultural agreements with third countries, such as India and China, which could demand that the most-favoured-nation clause be applied?
Vai saskaņā ar priekšlikumu Eiropas Savienībai ir jāpieņem ASV vīnkopības prakses, pilnībā apzinoties, ka ES ir spēkā noteiktas Eiropas regulas, kas dažkārt ļoti atšķiras no ASV noteikumiem?
According to the proposal, should the EU have to accept US oenological practices, in the full knowledge that the EU has strict European regulations, which at times differ greatly from those in the USA?
Kādu stratēģiju Komisija vēlas piekopt sarunās ar Honkongu?
What strategy does the Commission intend to pursue during negotiations in Hong Kong?
Kā Komisija praksē ir iecerējusi nodrošināt Eiropas ģeogrāfiskas izcelsmes norāžu aizsardzību ES un ārpus tās?
How, in practice, does the Commission intend to guarantee the protection of European geographical indications in the EU and in the rest of the world?
Vai ASV bez saskaņošanas ar noteiktiem ražošanas un tirdzniecības standartiem, ko ES prasa ievērot attiecībā uz saviem vīniem, joprojām var uz ES eksportēt vīnus ar tradicionāliem nosaukumiem, piemēram, Chateau, Clos, Ruby un Classic?
Will the USA continue to be able to export wines to the EU bearing traditional terms such as ‘Chateau’, ‘Clos’, ‘Ruby’, ‘Tawny’ and ‘Classic’ without having to comply with certain production or marketing standards as required by the EU for EU wines?
Vai ir tasinīgi, ka uz daļēji vispārīgiem nosaukumiem ir panākta vienošanās attiecināt tikai status quo klauzulu, kamēr tādu pazīstamus nosaukumus kā, piemēram, Champagne joprojām ir atļauts izmantot ASV?
Is it correct that as regards semi-generic terms only a status-quo clause has been agreed on and that certain terms such as "Champagne" will continue to be allowed to be used in the USA?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0082/05
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0082/05
Par ES nostāju attiecībā uz Kubas valdību
Subject: EU policy towards the Cuban Government
EP joprojām šķiet neaptverami, ka Kubā turpina apcietināt cilvēkus to ideālu un miermīlīgas politiskās darbības dēļ.
For the EP, it remains inconceivable that people can continue to be imprisoned in Cuba for their ideals and for pursuing peaceful political activities.
Īpaši nepieņemami un šokējoši ir tas, ka daži no šiem politieslodzītajiem nesaņem nepieciešamo palīdzību un to veselības stāvoklis ir ļoti smags.
It is particularly unacceptable and shocking that some of these political prisoners are not receiving the help that they need and are in very poor medical health.
Daži ieslodzītie ir faktiski mirstoši.
Some of them are actually dying.
EP papildus iepriekš pieņemtajām stingrajām nostājām 2004. gada novembra rezolūcijā uzsvēra, ka “cilvēktiesību un pamatbrīvību atbalstīšana ir svarīgi nosacījumi, lai pārskatītu Eiropas Savienības kopējo nostāju attiecībā uz Kubu un 2003. gada 5. jūnijā vienbalsīgi pieņemtos pasākumus” (t.i., sankcijas, kuras piemēroja pēc 75 disidentu aresta un apcietināšanas un tam sekojošā trīs lidmašīnu nolaupītāju nāvessoda bez tiesas).
In line with its former firm positions, the EP stressed, in its resolution of November 2004, that '..... and the upholding of human rights and fundamental freedoms are essential conditions for any revision of the EU's Common Position on Cuba and the measures adopted unanimously on 5 June 2003' (i.e. sanctions imposed following the arrest and imprisonment of 75 dissidents and the subsequent summary execution of three hijackers).
2005. gada janvārī Padome mainīja savu politiku attiecībā uz Kubas valdību.
In January 2005, the Council changed its policy towards the Cuban Government.
Acīmredzami netika attaisnotas cerības par to, ka Kastro režīma attieksme varētu kļūt atvērtāka.
The hope of a more open attitude from the Castro regime has apparently not been fulfilled.
Tieši pretēji, stāvoklis cilvēktiesību jomā ir pasliktinājies.
On the contrary, the human rights situation has deteriorated.
Padome 2005. gada 13. jūnija deklarācijā konstatē, ka “nav ievērojama progresa cilvēktiesību jomā Kubā”.
In its declaration of 13 June 2005, the Council states that 'there was no satisfactory progress on human rights in Cuba'.
Tā tomēr secina, ka “2003. gada 5. jūnijā pieņemtie pasākumi joprojām tiek atlikti”.
It nevertheless concludes that 'the measures taken on 5 June 2003 remain suspended'.
Kāda veida iniciatīvu gatava uzņemties Apvienotās Karalistes prezidentūra, lai veicinātu cilvēktiesību ievērošanu un faktisku virzību uz plurālu demokrātiju Kubā?
What kind of initiatives is the UK Presidency willing to take in order to promote respect for human rights and real progress towards a pluralist democracy in Cuba?
Vai pēc nesenajiem notikumiem (Eiropas Parlamenta deputātu izraidīšana, nepārtraukti notiekošās represijas pret disidentiem) Padome joprojām uzskata, ka tās jaunās politikas rezultāti ir apmierinoši un pašreizējā politika attiecībā uz Kubas varas iestādēm ir pareizā pieeja, lai uzlabotu stāvokli Kubā?
After recent events (expulsion of European parliamentarians, ongoing repression of dissidents), does the Council still think that the results of its new policy are satisfactory and that its present policy towards the Cuban authorities is the correct approach for improving the situation in Cuba?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0085/05/pārsk.2
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0085/05/rev.2
13. septembra lēmumā (lieta C-0176/03) Tiesa noskaidroja I un III pīlāra politikas attiecības un Kopienas tiesību prioritāti attiecībā uz Savienības tiesībām (LES 47. pants), vienlaicīgi atzīstot, ka Kopienas likumdevējiem ir tiesības prasīt no dalībvalstīm noteikt kriminālsodus tad, kad tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu Kopienas standartu ievērošanu.
In its judgment of 13 September 2005 in Case C-0176/03, the Court clarified the relationship between policies under the first and third pillars and the primacy of Community law over Union law (Article 47 of the Treaty on European Union) when it also acknowledged that the Community legislature was entitled to require the Member States to impose criminal penalties, where absolutely necessary, in order to ensure that Community rules were fully effective.
Tas īpaši nepieciešams, ja šo standartu mērķis ir pamattiesību ievērošana, piemēram, tiesību uz drošu vidi ievērošana, kā gadījumā, par kuru lēma Luksemburgas tiesa.
That would apply in particular where such rules sought to protect fundamental rights such as those relating to a safe environment, as in the case submitted to the Luxembourg Court.
Vai Komisija piekrīt, ka kriminālsodi:
Does the Commission agree that:
varētu tikt noteikti tikai attiecībā uz likumdošanas procedūrām, attiecībā uz kurām Eiropas Parlaments piedalās koplēmuma procedūrā?
criminal penalties may be applied only in connection with legislative procedures in which the European Parliament is involved under the codecision procedure;
ka šādu sodu noteikšanai īpaši jāattiecas uz Kopienas noteikumiem, kuri attiecas uz pamattiesību aizsardzību, piemēram, diskriminācijas un rasisma apkarošana, datu aizsardzība, tiesības uz patvērumu, imigrācijas politika?
the definition of such penalties should refer in particular to Community provisions relating to fundamental rights such as the campaign against discrimination and racism, data protection, right of asylum, migration policies, etc.?
Vai Komisija piekrīt, ka atbilstīgi Tiesas lēmumam, vajadzētu pārskatīt pamatllēmumus, kuri balstīti uz LES 31. pantu (III pīlārs), ja tie papildina noteikumus, kuri pieņemti, pamatojoties uz Kopienas tiesību aktiem?
Does the Commission agree that, in the light of the Court's judgment, framework decisions based on Article 31 of the Treaty on European Union (third pillar) would have to be reviewed where such decisions constituted a measure which was supplementary to provisions adopted on the basis of Community law?
Kādus pasākumus Komisija plāno veikt, lai pārbaudītu to kriminālsodu, kuri noteikti, lai nodrošinātu Kopienas tiesību aktu ieviešanu, patieso ietekmi attiecībā uz Eiropas Savienības pilsoņiem, kā arī Eiropas Savienības līmenī kopumā?
What measures is the Commission intending to take in order to verify the actual impact that criminal penalties imposed in order to ensure the implementation of Community law will have on both European citizens and the attainment of the objectives of the Union?