natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ko Komisija ir paredzējusi darīt, lai nodrošinātu, ka Lietuva pilda savas saistības saskaņā ar Eiropas un starptautisko tiesību aktiem?
What will the Commission do to ensure that Lithuania complies with its obligations under European and international law?
Vai Komisija ir pieprasījusi informāciju par to, uz kādiem materiāliem attiecas šis likums?
Has the Commission requested information on what kind of materials fall under this law?
Vai tā jurisdikcija attiecas uz grāmatām, mākslu, presi, reklāmu, mūziku un publisku parādīšanu, piemēram, teātrī?
Does its jurisdiction extend to books, art, press, advertising, music and public performance such as theatre?
Vai šādas definīcijas nenoteiktība autorus, izdevējus un žurnālistus pakļauj pašcenzūrai, lai izvairītos no sodiem, kas pašlaik tiek apspriesti?
Would the vagueness of that definition not leave authors, publishers and journalists subject to self-censorship in order to avoid the punishments now being discussed?
Vai šāda likuma piemērošana nebūtu valsts un varasiestāžu ielaušanās publiskās sfēras ierobežojumu un rakstura noteikšanā un tādēļ nesavienojama ar sabiedrības brīvību un plurālismu?
Would the enforcement of such a law not constitute encroachment by the State and the authorities into the definition of the limits and nature of the public sphere, and as such would it not be incompatible with the freedom and pluralism of society?
Vai Komisija vajadzības gadījumā ir gatava uzsākt ES līguma 7. pantā paredzēto procedūru?
Is the Commission ready if necessary to activate the procedure provided for in Article 7 TEU of the EU Treaty?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0083/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0083/09
, S-D grupas vārdā
, on behalf of the S-D Group
Lietuvas Parlaments 2009. gada 11. jūnijā apstiprināja grozījumus Likumā par nepilngadīgo aizsardzību pret publiskas informācijas kaitīgo ietekmi.
On 11 June 2009 the Lithuanian Parliament approved amendments to the Law on the Protection of Minors against the Detrimental Effects of Public Information.
Ar šo likumu tiek apgalvots, ka „publiska informācija, ar kuru propagandē homoseksuālas un biseksuālas attiecības (4. panta 14. punkts) un ignorē tradicionālās vērtības attiecībā uz laulību un ģimeni (4. panta 15. punkts), kaitīgi ietekmē nepilngadīgo attīstību”.
The law asserts that ‘a detrimental effect on the development of minors’ is caused by ‘public information that agitates for homosexual and bisexual relations’ (Art. 4.14) and that ‘defies family values’ (Art. 4.15).
Ar šo noteikumu informācija par homoseksualitāti tiek pielīdzināta informācijai, ar kuru tiek atspoguļota fiziska vardarbība, demonstrēts nežēlīgi sakropļots cilvēka ķermenis, kā arī informācijai, kas mudina uz pašsakropļošanos vai pašnāvību.
Such a provision puts information about homosexuality on a par with issues such as the portrayal of physical violence, the display of a cruelly mutilated human body, and information that encourages self-mutilation or suicide.
Lietuvas Valsts prezidents 2009. gada 26. jūnijā uzlicis veto šim likumam, jo tas esot formulēts nenoteikti un neskaidri, un lūdzis Parlamentam to vēlreiz pārskatīt, lai nodrošinātu atbilstību „likuma varas konstitucionālajam principam, tā juridisko noteiktību un juridisko skaidrību, kā arī lai tas nebūtu pretrunā ar atvērtas sabiedrības un plurālistiskas demokrātijas garantijām”.
The President of Lithuania vetoed the law on 26 June 2009, as it was drafted in vague and unclear terms, and asked the Parliament to reconsider it to ensure that it complied with ‘the constitutional principles of the rule of law, legal certainty, and legal clarity’ and was ‘not in conflict with the guarantees of an open society and pluralistic democracy’.
Parlaments 2009. gada 14. jūlijā atcēlis Valts prezidenta veto.
The Parliament overruled the veto of the President on 14 July 2009.
Nevalstiskas organizācijas cilvēktiesību jomā un Eiropas Parlamenta deputāti atkārtoti aicinājuši ES iestādes iejaukties, bet Lietuvas parlamentu (Seimu) — pārskatīt likumprojektu, kamēr jāiesniedz arī pārsūdzība Konstitucionālajā tiesā.
Human rights NGOs and MEPs have repeatedly called on EU institutions to intervene and the Seimas to review the draft law, while an appeal will be filed with the Constitutional Court.
Turklāt rudenī tiks izskatīti grozījumi krimināllikumā un administratīvajā kodeksā, ar kuriem par fizisku un juridisku personu darbībām, kas „propagandē homoseksualitāti” publiskās vietās, tiek noteikts sods piespiedu darba veidā, naudas sods līdz 1 500 eiro apmērā vai sods aresta veidā.
Furthermore, amendments to the penal and administrative codes which criminalise acts by private or legal persons ‘propagating homosexuality’ in public areas, to be punished either by public works, or by a fine of up to 1 500 Euros, or by arrest, will be examined in the autumn.
Vai Padome neuzskata, ka šāds tiesību akts ir pretrunā ar ES Pamattiesību hartu, ES līguma 6. pantu un EK līguma 13. pantu, t.i., — pamatvērtībām, uz kurām balstās ES?
Does the Council not think that such a law contravenes the EU Charter of Fundamental Rights, Article 6 TEU and Article 13 TEC, i.e. the fundamental values on which the EU is based?
Vai Padome prasīs, lai Pamattiesību aģentūra novērtē šo likumu un grozījumus?
Will the Council ask the Fundamental Rights Agency to assess the law and the amendments?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0084/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0084/09
Ar šo noteikumu informācija par homoseksualitāti tiek pielīdzināta informācijai, ar kuru tiek atspoguļota fiziska vardarbība, demonstrēts nežēlīgi sakropļots cilvēka ķermenis, kā arī informācijai, kas mudina uz pašsakropļošanos vai pašnāvību.
Such a provision puts information about homosexuality on a par with issues such as the portrayal of physical violence, the display of a cruelly mutilated human body, and information that encourages self mutilation or suicide.
Vai Komisija ir apspriedusi iepriekšminētos jautājumus ar Lietuvas iestādēm?
Has the Commission discussed the above mentioned issues with the Lithuanian authorities?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0085/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0085/09
Temats: Krīze piensaimniecības nozarē
Subject: Crisis in the dairy farming sector
Kā ir attīstījusies situācija piensaimniecības tirgos un kā mainījušās lauku saimniecību noteiktās cenas kopš Komisijas paziņojuma publicēšanas 2009. gada 22. jūlijā?
How did the situation on the dairy markets and farm gate prices for milk evolve since the publication of the Commission Communication on 22 July 2009?
Kā Komisija plāno turpmāk rīkoties, reaģējot uz astoņu lauksaimniecības ministru parakstīto vēstuli par krīzi šajā nozarē?
What follow-up does the Commission intend to give to the letter signed by eight Ministers of agriculture regarding the crisis in this sector?
Kāds ir konkrētais rezultāts diskusijām par piensaimniecības nozares krīzi Lauksaimniecības padomes ārkārtas sanāksmē 2009. gada 7. septembrī?
Which is the concrete outcome of the discussions on the dairy crisis in the extraordinary Agriculture Council meeting on 7 September 2009?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0086/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0086/09
Šāgada 13. jūlijā četras dalībvalstis un Turcija Ankarā parakstīja nolīgumu, kas liek pamatu gāzesvadam „Nabucco”, lai samazinātu Eiropas atkarību no Krievijas gāzes.
On 13 July, four Member States and Turkey signed an agreement in Ankara paving the way for the Nabucco pipeline in order to reduce Europe's dependence on Russian gas.
Mēnesi vēlāk (6. augustā) Turcijas premjerministrs R. T. Erdogans parakstīja protokolu ar Krievijas premjerministru V. Putinu, lai sāktu izpētes darbus gāzesvada „South Stream” būvei, kas arī attiecas uz tā saukto Dienvidu koridoru.
A month later (6 August), Turkish Prime Minister Erdogan signed a protocol with Russian Prime Minister Putin to start exploration work on the South Stream pipeline, which also concerns the Southern Corridor.
Kā prezidentūra vērtē šo divu projektu vienlaicīgu sākšanu?
How does the Presidency assess the parallel launch of these two projects?
Kādus konkrētus pasākumus Padome veic, lai atbalstītu „Nabucco”?
What concrete steps is the Council taking in order to support Nabucco?
Vai Padome plāno sākt atklātu un pārredzamu diskusiju, lai īstenotu kopēju stratēģiju attiecībā uz galvenajām enerģijas ražošanas, eksporta un tranzīta valstīm un tādas Eiropas enerģētikas politikas pilnveidošanu, kura patiešām ir kopēja?
Does the Council intend to start an open and transparent discussion with a view to implementing a common strategy vis-à-vis main energy producing, exporting and transit countries and developing a genuine Common European Energy Policy?
Kā Padome plāno risināt šo jautājumu ar Turciju, kurai ir izšķiroša un stratēģiska nozīme Dienvidu koridora attīstīšanā?
How does the Council plan to address this issue with Turkey, whih plays a crucial and strategic role as regards the development of the South Corridor?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0087/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0087/09
Kā Komisija vērtē šo divu projektu vienlaicīgu sākšanu?
How does the Commission assess the parallel launch of these two projects?
Kādus konkrētus pasākumus Komisija veic, lai atbalstītu „Nabucco”?
What concrete steps is the Commission taking in order to support Nabucco?
Kā Komisija plāno risināt šo jautājumu ar Turciju, kurai ir izšķiroša un stratēģiska nozīme Dienvidu koridora attīstīšanā?
How does the Commission plan to address this issue with Turkey, which plays a crucial and strategic role as regards the development of the South Corridor?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0088/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0088/09
Temats: Pasaules finanšu un ekonomikas krīzes ietekme uz jaunattīstības valstīm un uz attīstības sadarbību
Subject: The effects of the global financial and economic crisis on developing countries and on development cooperation
G20 grupas valstu vadītāji atzinuši, ka pasaules finanšu un ekonomikas krīzei ir „neproporcionāli liela ietekme uz mazāk aizsargātajām un pašām nabadzīgākajām valstīm” un arī to, ka šīs grupas „kolektīvā atbildība ir mazināt krīzes sociālās sekas”, turklāt viņi gan atkāroti apstiprinājuši jau iepriekš izteiktos palīdzības solījumus, gan arī solījuši piešķirt papildu resursus, proti, būtiski palielināt krīzes atbalstu un resursus sociālajai aizsardzībai nabadzīgākajās valstīs.
The G20 leaders have recognised 'the disproportionate impact on the vulnerable in the poorest countries' of the global financial and economic crisis and 'our collective responsibility to mitigate the social impact of the crisis', reaffirming existing aid pledges and promising new resources (a significant increase in crisis support and more resources for social protection for the poorest countries).
Tomēr no SVF jaunāko aizdevumu apjoma Āfrikas valstīm piešķirti vien 1,6%, savukārt Eiropas valstīm — 82%.
However, while 82% of the IMF's newly loaned resources have gone to the European area, only 1.6% has gone to countries in Africa.
Kā Eiropas Komisija gatavojas nodrošināt, lai vairāk šo līdzekļu nonāktu nabadzīgāko valstu rīcībā?
What will the Commission do with a view to making sure that more of these resources reach the poorest countries?
Kaut gan efektīvai rīcībai šīs krīzes sakarā vajadzētu būt saistītai ar jaunu un apjomīgu līdzekļu piešķiršanu, Pasaules Bankai nākas rīkoties vienatnē, izmantojot vienīgi tās rīcībā esošos resursus un struktūras.
An effective crisis response would require a new and large injection of resources; however, the World Bank has been left to react through its own existing resources and facilities.
Turklāt tieši daudzas no ļoti nabadzīgajām valstīm ir visvairāk pakļautas starptautiskās finanšu krīzes iespējamai ietekmei, taču tās, visticamāk, nesaņems SVF vai Pasaules Bankas palīdzību, jo nedz spēj izpildīt prasības par aizņēmēja kredītspēju, nedz apliecināt labus rezultātus iepriekšējos gados.
Furthermore, many of the very poor countries are precisely the ones which are highly at risk from the international financial crisis, but those countries are unlikely to receive assistance from either the IMF or the World Bank, as they are unable to meet the requirements concerning borrower creditworthiness and a record of 'good performance'.
Kāda ir Komisijas stratēģija, lai rīkotos atbilstoši šo valstu vajadzībām?
What is the Commission's strategy with a view to responding to the needs of these countries?
Starptautiskā reakcija krīzes situācijā apliecina problēmas saistībā ar Bretonvudsas sistēmu, jo palīdzība netiek sniegta tām jaunattīstības valstīm, kurām tā ir visvairāk vajadzīga.
The international response to the crisis highlights problems with Bretton Woods governance's failure to provide assistance to the neediest developing countries.
Kā Komisija veicinās Bretonvudsas iestāžu reformas, lai jo īpaši nodrošinātu jaunattīstības valstu resursu palikšanu pašu šo valstu rīcībā un apturētu līdzekļu nelikumīgu aizplūšanu, kas kaitē valstu attīstībai?
How is the Commission promoting reform of the Bretton Woods institutions, particularly with a view to enabling developing countries to keep their own resources within their borders and eradicate illicit financial flows, which are detrimental to their development?
Kā Komisija gatavojas nodrošināt, ka valstīm ar zemiem ienākumiem ir lielāka ietekme un pārstāvniecība un šo valstu intereses starptautiskajās finanšu iestādēs tiek ņemtas vērā vairāk?
How does the Commission plan to ensure a greater voice and representation for low-income countries and a greater sensitivity to their needs within international financial institutions?
Eiropas Komisija gatavojas priekšlaicīgi piešķirt EUR 8,8 miljardus attīstības palīdzībai, budžeta atbalstam un lauksaimniecības finansējumam, lai varētu rīkoties nekavējoties, kā arī ierosinājusi piešķirt EUR 500 miljonus, lai atbalstītu sociālos izdevumus jaunattīstības valstīs, izmantojot ad hoc neaizsargātības FLEX mehānismu.
The Commission intends to frontload € 8.8 billion of development aid, budget support and agricultural financing for immediate action, and has proposed that € 500 million be allocated to supporting social spending in developing countries through the ad hoc vulnerability FLEX mechanism.
Vai nebūtu lietderīgi budžeta atbalstu galvenokārt izmantot palīdzībai veselības, pienācīgas kvalitātes nodarbinātības un izglītības jomās, kā arī infrastruktūras, sociālo pakalpojumu un videi draudzīgas izaugsmes finansēšanai, sniedzot budžeta atbalstu pa nozarēm?
Would it not make sense to focus budget support on the fields of health, decent work and education and on financing infrastructure, social services and green growth by means of sectoral budget support?
Kā Komisija gatavojas kompensēt finansējuma trūkumu nākamajos gados, ņemot vērā to, ka budžeta palīdzība šobrīd tiek sniegta priekšlaicīgi?
How will the Commission fill the funding gap caused in future years by frontloading budget support now?
Oficiālās attīstības palīdzības apjomi ir nepietiekami, lai apmierinātu krīzes izraisītās un ievērojami pieaugušās jaunattīstības valstu vajadzības.
ODA volumes are not sufficient to meet the vastly increased needs in developing countries caused by the crisis.
Kādus jaunus finansēšanas mehānismus Komisija ierosinās un kādi ir Komisijas priekšlikumi, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis izmanto jau esošos mehānismus šīs problēmas risināšanai?
What proposals will the Commission make for innovative funding mechanisms, and how is it proposing to ensure that Member States use the existing mechanisms to address this problem?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0089/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0089/09
Temats: Kompensācijas pasažieriem aviosabiedrību bankrota gadījumā
Subject: Passenger compensation in the event of airline bankruptcy
Eiropas Savienībā kopš 2000. gada kopumā ir bankrotējušas 77 aviosabiedrības, pēdējā no tām bija Sky Europe Slovākijā.
There have been a total of 77 airline bankruptcies in the European Union since 2000, the latest being Sky Europe, based in Slovakia.
Šajā pēdējā bankrota gadījumā, kā arī daudzos citos, pasažieri paliek bez tālākas pārvietošanās iespējām, bieži vien brīvdienu pavadīšanas vietās, dažreiz viņiem netiek nodrošināta izmitināšana un ļoti bieži viņiem pašiem jāmeklē iespējas atgriezties mājās.
In this latest case, and in many others, passengers are left stranded, often at holiday destinations, sometimes without accommodation, and very often faced with the need to find a flight home.
Visbiežāk kompensācijas netiek izmaksātas, īpaši neaizsargāti ir pasažieri, kuri neizmantoja kredītkarti vai tūrisma aģentūras pakalpojumus.
Compensation is very often not paid, passengers who have not used a credit card or travel agency when booking being especially vulnerable.
Tirgus galvenās iezīmes ir pasažieru skaita pieaugums zemo cenu aviosabiedrībās, kurām patlaban pieder liela daļa brīvdienu lidojumu tirgus, kā arī komplekso ceļojumu pieprasījuma samazināšanās.
The overall market context is one of increased passenger numbers for Low Cost Carriers (LCCs), who now have a significant share of the holiday flight market, and a decline in package holidays.
Direktīva par kompleksiem ceļojumiem (Padomes direktīva 90/314/EK ) aizsargā atpūtniekus, kas izmanto kompleksos ceļojumus.
The Package Travel Directive (Council Directive 90/314/EEC ) protects package holidaymakers.
Aviosabiedrību atbildība nāves vai traumu gadījumā ir noteikta Regulā (EK) Nr. 2027/97 .
Basic airline liability for death or injury as a result of an accident is defined in Regulation (EC) No 2027/97 .
Apdrošināšanas prasības gaisa kuģu ekspluatantiem attiecībā uz otrām un trešām personām ir noteiktas Regulā (EK) Nr. 758/2004 , kā arī attiecībā uz iekāpšanas atteikumu — Regulā (EK) Nr. 261/2004 .
Airline operator insurance requirements for second and third person liability are covered by Regulation (EC) No 785/2004 and denied boarding by Regulation (EC) No 261/2004 .
Tomēr nevienā ES tiesību aktā nav risināts jautājums par pasažieru aizsardzību aviosabiedrību maksātnespējas gadījumā.
Nowhere, however, in EU legislation is passenger protection against airline insolvency addressed.
Kādā veidā Komisija domā risināt šo jautājumu?
How does the Commission intend to close this loophole?
Vai tā sagatavos īpašu tiesību aktu, lai nodrošinātu pasažieru aizsardzību aviosabiedrību maksātnespējas gadījumā?
Will it bring forward specific legislation to provide passengers with protection against airline insolvency?
Vai arī Komisija ierosinās pārskatīt atbilstīgus tiesību aktus par bankrota jautājumiem, lai iekļautu Sky Europe līdzīgus gadījumus?
Or will the Commission propose a revision of any relevant legislation on bankruptcy to include cases like Sky Europe?
Vai Komisija redz iespējas izveidot rezerves fondu kompensācijām, kas tiktu veidots no aviosabiedrību iemaksām?
What scope does the Commission see for establishing a reserve compensation fund derived from airline operators' contributions?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0090/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0090/09
Temats: Klimata pārmaiņas un jaunattīstības valstis saistībā ar ANO konferenci par klimata pārmaiņām Kopenhāgenā
Subject: Climate change and developing countries in the context of the United Nations Climate Change Conference in Copenhagen
Ņemot vērā attīstības perspektīvu, nolīgums par klimata pārmaiņām laikposmam pēc 2012. gada ir jāpielāgo pašreizējiem attīstības procesiem starptautiskā mērogā (piemēram, Tūkstošgades attīstības mērķiem) un valstu mērogā.
From a development perspective, the post-2012 climate change agreement needs to be reconciled with the existing development processes at international level (e.g. MDGs) and at national level.
Kādas īpašas darbības Padome plāno veikt, lai nodrošinātu skaidru saikni starp nabadzības samazināšanas programmām un klimata pārmaiņu politikas un stratēģijas virzieniem jaunattīstības valstīs?
What specific actions does the Council intend to take to ensure clear links between poverty reduction programmes and climate change policies and strategies in developing countries?
Lielākā daļa līdzekļu, kas paredzēti klimata pārmaiņu radīto problēmu risināšanai un jau tā nav pārāk apjomīgi, ir piešķirti no oficiālās attīstības palīdzības (OAP) budžeta, tādējādi novirzot attīstības palīdzībai paredzētos līdzekļus un līdz ar to apdraudot Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu.
Most of the scarce resources for climate change come from ODA budgets, which has led to siphoning off funds from development assistance, thus jeopardising the attainment of the MDGs.
Kādus jaunus mehānismus Padome plāno pieņemt papildu līdzekļu piesaistīšanai, lai novērstu klimata pārmaiņu radītās problēmas jaunattīstības valstīs un nodrošinātu, ka Eiropas Attīstības fonda līdzekļus izmanto tikai attīstības palīdzības sniegšanai?
What new mechanisms would the Council adopt to raise additional resources to combat climate change in developing countries and to ensure that the European Development Fund is solely used for development assistance?
Kādu procentuālo daļu no plānotajiem ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ieņēmumiem Padome ir gatava paredzēt, lai atbalstītu pielāgošanos klimata pārmaiņām jaunattīstības valstīs?
What percentage of the expected revenues from the EU Emissions Trading Scheme auctioning is the Council ready to earmark for climate change adaptation in developing countries?
Kādi ir labākie šo līdzekļu novirzīšanas veidi, lai sekmētu saņēmēju valstu labuma gūšanu?
What are the best mechanisms to channel these resources so that they promote ownership in recipient countries?
Līdzekļu novirzīšana pielāgojumu klimata pārmaiņām veikšanai Eiropas līmenī notiek ļoti fragmentāri, radot būtiskus šķēršļus personām, kas atbildīgas par finansējuma izlietojumu.
Adaptation resources at European level are channelled through a highly fragmented landscape, posing significant challenges for those tasked with implementation of the funding.
Kā Padome plāno veicināt dažādo Eiropas līmeņa finansēšanas instrumentu sadarbību?
How will the Council promote coordination between the numerous financing instruments that exist at European level?
Kādi pasākumi ir paredzēti, lai nodrošinātu, ka Pasaules klimata pārmaiņu alianse kļūst par norēķinu centru pielāgojumu veikšanas finansēšanai jaunattīstības valstīs, tādējādi izvairoties no jaunu divpusēju ES iniciatīvu uzsākšanas?
What measures are envisaged to ensure that the GCCA becomes a clearing house for adaptation funding in developing countries, thus avoiding the creation of new EU bilateral initiatives?
Visbeidzot, vai Padome, ņemot vērā Kopenhāgenas konferences daudzpusējo kontekstu, nolūkā finansēt minēto pielāgojumu veikšanu būtu gatava atbalstīt starptautiska finanšu darījumu nodokļa izveidi, pamatojoties uz Tobina nodokļa principu?
Finally, will the Council, in the multilateral context of the Copenhagen Conference, be prepared to support the creation of an international tax on financial transactions, based on the principle of a 'Tobin tax', in order to help fund these adaptations?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0091/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0091/09
Kādas īpašas darbības Komisija plāno veikt, lai nodrošinātu skaidru saikni starp nabadzības samazināšanas programmām un klimata pārmaiņu politikas un stratēģijas virzieniem jaunattīstības valstīs?
What specific actions does the Commission intend to take to ensure clear links between poverty reduction programmes and climate change policies and strategies in developing countries?
Kādus jaunus mehānismus Komisija varētu pieņemt papildu līdzekļu piesaistīšanai, lai novērstu klimata pārmaiņu radītās problēmas jaunattīstības valstīs un nodrošinātu, ka Eiropas Attīstības fonda līdzekļus izmanto tikai attīstības palīdzības sniegšanai?
What new mechanisms would the Commission adopt to raise additional resources to combat climate change in developing countries and to ensure that the European Development Fund is solely used for development assistance?
Vai Komisija var garantēt, ka tā nāks klajā ar atbilstošu un precīzi plānojamu konkrētu piedāvājumu, kā finansēt klimata pārmaiņu seku novēršanas un pielāgojumu pasākumus jaunattīstības valstīs, nevis paturēs šo piedāvājumu noslēpumā līdz Kopenhāgenas konferencei?
Can the Commission guarantee to come up with a concrete offer to finance developing countries' mitigation of and adaptation to climate change which is adequate and predictable rather than holding back the offer until Copenhagen?