natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pēc deputātes Corien Wortmann-Kool vadībā EP izdarītā spiediena ir pieņemti noteikumi par priekšizpēti, lai izveidotu Eiropas krasta apsardzi, kas specializētos piesārņojuma profilaksē un novēršanā.
Under EP pressure led by Corien Wortmann-Kool, provision is also made for a feasibility study on the setting up of a European coastguard dedicated to pollution prevention and response
Cīņai pret kuģu radīto jūras piesārņojumu 154 miljoni eiro Brīvdienās ar auto - bīstams piedzīvojums
Pollution at sea Safe motoring
Likumdošana saistībā ar internetu, darba laikiem, REACH, programmatūru
Legislation on the Internet, working time, REACH, software
Šīs programmas mērķis ir veicināt interneta drošāku izmantošanu (īpaši attiecībā uz bērniem) un cīnīties pret nelegālu un nevēlamu saturu.
The aim of this programme is to promote safer use of the internet (in particular for children) and to fight against illegal and unwanted content.
Tiesību aktu izstrāde notika Edith Mastenbroek vadībā, sekmējot Parlamenta un Padomes vienošanos par šo jautājumu 2005. gada septembrī.
The legislative work was led by Edith Mastenbroek who guided the Parliament to agreement with the Council on this dossier in September 2005.
Darba laiks ES
Working Time in the EU
Parlaments guva ļoti plašu sabiedrības ievērību likumdošanas procesā saistībā ar darba laiku.
Huge publicity surrounded the progress of working time legislation through Parliament.
Referenta Alejandro Cercas vadībā un pretēji Komisijas un Padomes nostājai Parlaments 2005. gada 11. maijā balsoja par to, lai direktīvā atceltu „izņēmumus”, saskaņā ar kuriem darba ņēmējus var nodarbināt ilgāk par 48 stundām nedēļā.
Guided by its rapporteur, Alejandro Cercas, and in contrast to the positions of both Commission and Council, Parliament voted on 11 May 2005 to end the "opt-out" in the directive whereby workers can be obliged to work over 48 hours a week.
Diemžēl joprojām tiek gaidīts Padomes atbildes gājiens, jo, šķiet, ka tā attiecībā uz šo jautājumu nav spējīga darboties tikpat mērķtiecīgi kā Parlaments.
The ball sent back decisively into Council’s court has regrettably not returned since, as Council seems unable to act with the clarity of purpose shown by the Parliament on this issue.
Programmatūras patenti
Software patents
Citā līdzīgā gadījumā 2005. gada 6. jūlijā 648 no 680 balsojušajiem EP deputātiem noraidīja Padomes kopējo nostāju jautājumā par datoru programmatūras patentu sistēmas ieviešanu, uzskatot, ka nav pietiekama pamatojuma un pastāv bažas, ka šāda rīcība varētu nomākt jauninājumus ekonomikas jomā, kas ir būtiska Eiropas ekonomikas konkurētspējai, it īpaši tādus, kurus radījuši neliela mēroga tirgus dalībnieki.
In another high-profile procedure on 6 July 2005, 648 members of Parliament out of 680 voting rejected the Common position of the Council to introduce a system of patents for computer software, considering the case for this measure not proven and amid concerns that such a move would stifle innovation, particularly among small players, in an economic area which is vital for Europe's economic competitiveness.
Parlamenta balsojums iezīmē Padomes nostājas pirmo noraidījumu koplēmuma procedūras otrajā lasījumā, un tam būs nozīmīga ietekme uz Eiropas ekonomiku.
Parliament's vote marks the first rejection of a Council position in the second reading of a codecision procedure and will have a major impact on European economic life.
Ziņojumu sagatavoja Michel Rocard .
The rapporteur was Michel Rocard.
Aizliegti kancerogēnie ftalāti
Carcinogenic Phtalates banned
Referenta Antonios Trakatellis vadībā Parlaments panāca, ka bērnu rotaļlietu ražošanā pilnībā aizliedz izmantot sešas vielas, kas pazīstamas ar nosaukumu „ftalāti” un kas saskaņā ar pētījumiem ir kancerogēnas.
Rapporteur Antonios Trakatellis led Parliament obtained a total ban on the use of the six substances known as phtalates, which research shows to be carcinogenic, in the manufacture of children's toys.
Eiropas Savienībā drošākas ķimikālijas – REACH regula
Safer Chemicals in the EU: REACH
Pēc trīs gadu diskusijām ar Komisiju un dalībvalstīm 2006. gada 13. decembrī ar pārliecinošu balsu vairākumu EP deputāti pieņēma REACH regulu par ķimikālijām.
MEPs adopted on 13 December 2006 with a clear majority, after three years of discussions with the Commission and Member States, the REACH regulation on chemicals.
Ar REACH regulu, vienu no visvērienīgākajiem tiesību aktiem ES vēsturē, izveidos sistēmu tūkstošiem ķīmisku vielu reģistrēšanai, novērtēšanai un licencēšanai.
One of the biggest pieces of legislation in the EU's history, REACH will set up a system for the registration, evaluation and authorisation of thousands of chemical substances.
Ar REACH uzlabosies ķimikāliju riska pārvaldība, piespiežot ražotājus un importētājus reģistrēt visas ķīmiskās vielas, kuru saražotais vai importētais apjoms pārsniedz 1 tonnu gadā.
REACH will improve the chemicals' risk management by forcing manufacturers and importers to register all the chemical substances produced or imported above a quantity of 1 tonne per year.
Ražotājiem būs jāiesniedz visbīstamāko vielu aizstāšanas plāns, lai tās aizvietotu ar drošākām alternatīvām.
For most hazardous substances, manufacturers will have to submit a substitution plan to replace them with safer alternatives.
Ar REACH palīdzību uzlabosies iedzīvotāju veselības un vides aizsardzība.
REACH will improve the protection of the health of citizens and the environment.
Direktīva stāsies spēkā 2007. gada 1. jūnijā.
It will enter into force 1 June 2007.
REACH — jaunā ķimikāliju reģistrācijas un atļauju sistēma pieņemta
REACH in full
Likumdošana par pakalpojumiem, cīņa par ostu pakalpojumiem, aviolīniju melnais saraksts
Legislation on Services, battle over Port services, Airline blacklist
Šim tiesību aktam, ar kuru cenšas pavērt iespēju sniegt pakalpojumus aiz valsts robežām, iespējams, politiskā rezonanse bija pat lielāka nekā tā, ko izraisīja REACH..
This dossier, which seeks to open up cross-border trade in services, probably exceeded even REACH as a political hot potato as a result of its demonisation in many sectors of public opinion.
Tas izvirzīja gan Parlamentam, gan referentei Evelyne Gebhardt grūtu uzdevumu, no jauna mudinot kritiķus teikt, ka Parlamentam nav pa spēkam panākt apmierinošu vienošanos.
It set Parliament and rapporteur Evelyne Gebhardt a similar challenge, once again prompting critics to comment that a satisfactory deal would be beyond its reach.
Taču Parlaments 2006. gada novembrī parādīja to pašu pragmatisko neatlaidību, kas bija nepieciešama risinājumam, un pieņēma dokumentu, ko akceptēja valdošo politisko viedokļu paudēji.
But, Parliament displayed the same pragmatic toughness needed to find a way, in November 2006, to adopt a text acceptable across mainstream political opinion.
Arī šoreiz Padome tikai parakstīja to, ko Parlaments bija piedāvājis, atstājot Parlamenta ziņā likumdošanas procesa pabeigšanu 2006. gada beigās.
Once more, Council simply signed up to Parliament’s offer, leaving the way clear for Parliament to conclude the legislation at the end of 2006.
Eiropas ostu atvēršana – Ostu pakalpojumu direktīva
Opening up Europe's ports : The Port Services Directive
Viena no dīvainākajām epizodēm Parlamenta likumdošanas vēsturē notika 2006. gada janvārī.
January 2006 saw one of the more bizarre episodes in Parliament’s legislative history.
Acīmredzami neguvusi mācību no neveiksmīgajiem iepriekšējiem mēģinājumiem izstrādāt tiesību aktus šajā jomā, Komisija atkārtoti bija iesniegusi tiesību aktu, kura mērķis liberalizēt Eiropas ostu pakalpojumu noteikumus.
Apparently unchastened by the unhappy fate of previous attempts to legislate in this field, the Commission had once again tabled legislation seeking to liberalise the provision of services in European ports.
Pirmais lasījums Parlamentā notika 2006. gada 18. janvārī un rosināja daudzus dokerus no visas Eiropas ierasties Strasbūrā, lai, aktīvi un vienlaikus mierīgi protestējot, izteiktu savu attieksmi.
The first reading was held in Parliament on 18 January 2006, and provoked dock workers from across Europe to descend in large numbers on Strasbourg to display their feelings in a lively, but peaceful protest.
Tajā pašā laikā ēkas iekšpusē referents Georg Jarzembowski vadīja Parlamenta darbu, kas vainagojās ar pārliecinošu vairākumu balsojumā, noraidot Komisijas priekšlikumus.
In the vote inside, rapporteur Georg Jarzembowski led Parliament to throw out the Commission’s proposals by a massive majority.
Aizsargājot no optiskā starojuma (arī) oficiantes un celtniekus
Protection against Optical radiation
Referents Csaba Őry vadīja darbu līdz jauna tiesību akta galīgai pieņemšanai 2006. gada 14. februārī, lai aizsargātu Eiropas darba ņēmējus no kaitīgā optiskā (gaismas) starojuma iedarbības.
Rapporteur Csaba Őry led the way to the final adoption on 14 February 2006 of new legislation to protect European workers from exposure to harmful optical (light) radiation.
Parlamentā debatēja cilvēku labā, arī minot nu jau simboliskās Bavārijas oficiantes, par kurām ļoti plaši tajā laikā tika rakstīts Eiropas laikrakstos, un, izslēdzot saules iedarbību no tiesību akta darbības jomas, tika saprātīgi secināts, ka šis jautājums vairāk atbilst dalībvalstu valdību kompetencei, ņemot vērā vietējos meteoroloģiskos apstākļus.
However, Parliament spoke for the people, not to mention the emblematic Bavarian barmaids who featured prominently in European newspapers at this time, in excluding from the scope of the legislation the effects of the sun, wisely judging this to be a matter more appropriately handled by member state governments, more familiar with local meteorological conditions.
Datu aizsardzība un uzglabāšana
Data protection and retention
Parlamenta pragmatisms sestā sasaukuma laikā atspoguļojās arī cīņā pret terorismu.
Parliament’s pragmatism also manifested itself in the sixth legislature in the fight against terrorism.
Atzīstot Parlamentu par nopietnu sadarbības partneri, Apvienotās Karalistes prezidentūra iesaistīja to kā tiesīgu un vienlīdzīgu koplēmēju ļoti jutīgajā tieslietu un iekšlietu jomā, pieņemot tiesību aktu par datu uzglabāšanu.
Recognising Parliament is a serious partner to do business with, the UK Presidency involved it as a full and equal co-legislator in the highly sensitive field of justice and home affairs, on legislation on data retention.
Vienošanās tika panākta 2005. gada 15. decembrī, izmantojot paātrinātu procedūru un Parlamentam iesaistoties ES iedzīvotāju pilsoniskās brīvības aizsardzībā.
The deal was sealed after an accelerated procedure on 15 December 2005, with Parliament building in safeguards to protect the civil liberties of EU citizens.
Procedūras laikā neiztika bez pretrunām, un, lai gan vairākums atbalstīja normatīvo aktu, referents Alexander Nuno Alvaro atsauca savu vārdu, protestējot pret balsošanas rezultātu.
The procedure was not without controversy and though a large majority supported the legislation, the rapporteur, Alexander Nuno Alvaro, withdrew his name in protest against the final outcome.
Pasažieru datu reģistrs
Passenger Name Recognition
Parlaments bija mazāk piekāpīgs Padomei jautājumā par pasažieru datu reģistru (to pasažieru personu dati, kas lido uz ASV, un kurus tālāk nodod ASV atbildīgajām iestādēm).
Parliament was less accommodating with Council on the subject of Passenger Name Records (personal information relating to passengers flying to the USA passed to US authorities).
Šo tiesību aktu, kurā Parlaments konstatēja personas brīvību pārkāpumu, bet kura pieņemšana bija tikai Padomes ziņā, Parlaments juridiski apstrīdēja Kopienu Tiesā, kuras spriedums 2006. gada maijā bija Parlamentam labvēlīgs.
This legislation, which Parliament felt infringed on individual liberties and where Parliament had not been co-legislator, was legally challenged by Parliament in the Court of Justice, with the Court ruling in Parliament’s favour in May 2006.
Jauni noteikumi tika ieviesti 2006. gada 6. oktobrī.
New arrangements were in place on 6 October 2006.
Aviosabiedrību „melnais saraksts”
Airline Blacklist
Pēc 2005. gada vasarā notikušās lidmašīnas katastrofas Parlaments ierosināja pasākumus, lai uzlabotu drošību Eiropas debesīs.
After a summer of tragedy in the skies on 2005 the Parliament pushed for measures to improve the safety of Europe's skies.
Šā gada martā pēc Eiropas Parlamenta uzstājīgiem centieniem 93 aviosabiedrībām tika aizliegts lidot ES gaisa telpā.
In March this year 93 airlines were banned from flying in the EU after pressure from the European Parliament.
Aizliegums attiecās uz tām lidmašīnām, kuras neatbilda ES stingrākajiem drošības standartiem (EU3s).
The planes banned were deemed not to be up to the EU's stringent safety standards.
Pakalpojumu direktīva Ostu pakalpojumu direktīva Pieņemta direktīva par darbinieku aizsardzību pret optisko starojumu Drošība vai datu aizsardzība?
Services Directive signed into law Port Services: an overview Optical readiation Data protection Airline blacklist 2004-2006: a full round up
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060919STO10783 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060919STO10783 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061218IPR01606 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061218IPR01606 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060920BKG10848 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060920BKG10848 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060629STO09354 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060629STO09354 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061215STO01567 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061215STO01567 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060124BKG04626 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060124BKG04626 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060209IPR05134 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060209IPR05134 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005STO11399 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005STO11399 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060727STO09976 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060727STO09976 0 NOT XML V0//EN
Pēdējā 2006. gada plenārsesija: Eiropadome un Somijas prezidentūra
MEPs debate EU summit, Finland's Presidency in last '06 Plenary
Parlamentu uzrunāja Somijas premjerministrs Matti Vanhanen
Finnish PM Matti Vanhanen addresses MEPs
Pēdējā „ārkārtas” 2006. gada plenārsesijā eirodeputāti apspriedās par pagājušās ceturtdienas un piektdienas Eiropadomes sanāksmi, ar ko noslēdzās Somijas ES prezidentūra.
In one last "extraordinary" plenary of 2006, MEPs debated the outcome of the European Summit Thursday and Friday.
Parlamentu uzrunāja Somijas premjerministrs Matti Vanhanen.
They also heard Finland's Prime Minister Matti Vanhanen bring down the curtain on his country's 6-month EU Presidency.
Savukārt Lahti notikusī Eiropadomes sanāksme ES spēju runāt vienā balsī veiksmīgi parādījusi Krievijai.
"I am not altogether sure that Russia is heading in the right direction" but said "Russia is important for the EU," Mr Vanhanen said.
Eirodeputāti apmierināti ar Somijas paveikto
MEPs reactions: "Finnish Presidency has done a good job"
Lielākā daļa eirodeputātu Somijai par prezidentūras laika paveikto — galvenokārt REACH, Pakalpojumu direktīvu un Septīto pētniecības pamatprogrammu — izteica atzinību.
Hans-Gert Poettering of the European People's Party congratulated the Finnish presidency on its "famous successes such as REACH, the services directive and the 7th framework programme".
Komentējot Eiropadomes sanāksmē apspriestos jautājumus — ES paplašināšanās politiku, Konstitucionālo līgumu, attiecības ar Krieviju, enerģijas politiku un tieslietu un iekšlietu jautājumus — viņi arī pauda viedokli par to, kas būtu jāpaveic nākamajām prezidentūrām.
He said Parliament could be proud of its leading role in passing this legislation.
Hans-Gert Poettering no Eiropas Tautas partijas grupas uzsvēra, ka ES Konstitūcija vajadzīga vēl pirms 2009. gada Eiropas vēlēšanām.
On the Constitution, the People's Party wanted a result before the next European elections in 2009.
Liberāļu līderis Graham Watson teica, ka jāpievērš mazāk uzmanības drošībai, bet vairāk humanitāriem jautājumiem.
The leader of the liberals, Graham Watson said there was "too much accent on security and too little on the humanitarian issues".
Eiropas Nāciju grupas priekšsēdētājs Brian Crowley norādīja, ka imigrācijas problēmas jārisina globālā līmenī.
For the Union for Europe of Nations Group (UEN) Brian Crowley said that the EU must look at the "core reasons people are running away" and seeking access to the Union.
Zaļo grupas priekšsēdētāja Monica Frassoni aicināja vairāk līdzekļu ieguldīt atjaunojamās enerģijas avotos.
The leader of the Greens Monica Frassoni welcomed the progress made by the Finnish Presidency on immigration, climate change and the Constitutional Treaty.
Eiropas Apvienotās kreiso grupas līdere Sylvia -Yvonne Kaufmannn nebija apmierināta ne ar Pakalpojumu direktīvu, ne ar regulu REACH, kas tai šķita pārāk liberālas.
Sylvia-Yvonne Kaufmann of the European United Left group struck a discordant note when she said her group could not agree with either the Services Directive or the Reach chemicals package.
Parakstīta REACH un Septītā pētniecības pamatprogramma
REACH, 7th Research Programme signed
Plenārsesijas laikā EP priekšsēdētājs Ž. Burreljs un Somijas premjerministrs Matti Vanhanen parakstīja divus apjomīgus likumprojektus: ķīmisko vielu pārraudzības regulu REACH un Septīto pētniecības pamatprogrammu.
The EU's main policy for funding scientific research - the Framework Research Programme was adopted by the European Parliament on 30 November with a budget of more than €54 billion over its seven-year life.
20061219STO01642 Izvērtē Somijas prezidentūru Paraksta REACH un lēmumu par Septīto pētniecības pamatprogrammu
20061219STO01642 MEPs debate the Finnish Presidency and European Council with PM Vanhanen Parliament and Council officially sign REACH and FP7
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061214IPR01533 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061214IPR01533 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061214IPR01531 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061214IPR01531 0 NOT XML V0//EN
Žuzeps Burreljs: „Bez polemikas nav līdzdalības”
Borrell: "where there is no argument there is no participation"
"Mēs esam kaut kas vairāk nekā „Bābeles tornis”"
Parliament's President Josep Borrell
Parlamenta priekšsēdētāja Žuzepa Burrelja amata laiks tuvojas noslēgumam — janvārī Eiropas Parlaments ievēlēs jaunu priekšsēdētāju.
Moving from 15 to 27 EU members, overcoming "a certain distrust" with national Parliaments, a visit to China and a "breakthrough" in Parliament's communication with the people: Josep Borrell considers these some of the high points of his two-and half-year Presidency of the European Parliament.
Kas Jūs visvairāk pārsteidza, uzņemoties Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja pienākumus?
Q. Thinking back to when you were elected and took up your duties, what surprised you most?
Parlamenta kompleksitāte.
JB: The complexity.
Nacionālais parlaments strādā vienā valodā un vienā nacionālajā dimensijā.
I am used to a national Parliament which works in a single language and in a single national dimension.
Šeit viss ir sarežģītāk, jo ideoloģiskajai dimensijai (labējais vai kreisais spārns) nāk klāt 25 dalībvalstu nacionālās dimensijas un valodas dimensijas.
Here in the European Parliament everything is a little bit more complicated: in addition to left and right you have the national dimension of 25 States and the linguistic dimension.
Kas Jums šķita lielākais izaicinājums Jūsu amata pilnvaru laikā?
Q. What has been the biggest challenge of your Presidency?
Tas gan man nebija personisks izaicinājums, taču bija jāpārslēdzas no 15 dalībvalstu Parlamenta uz 25 dalībvalstu Parlamentu.
The move from a Parliament of 15 members to a Parliament of 25, soon to be 27.
Eiropas Parlamentam bija jātiek galā arī ar lielām likumdošanas „tēmām”: Pakalpojumu direktīvu un REACH regulu.
Apart this "internal' challenge, the EP faced big legislative topics: the Services directive and the chemicals regulation REACH.
Mēs arī daudz strādājām kopa ar nacionālajiem parlamentiem un, šķiet, ka šajā jomā mēs „dezaktivējām” zināmu neuzticēšanos.
We also have worked a lot together with the national parliaments, and I believe we have overcome certain distrust.
Ar pārējām divām ES institūcijām Eiropas Parlaments izveidoja labākas attiecības nekā agrāk, par spīti polemiskajam iesākumam ar Komisiju.
With the other two main European institutions Parliament has established better relations, in spite of the difficult start with the Commission.
Visbeidzot, gribētu izcelt Parlamenta diplomātiju, attiecības ar trešām valstīm.
Finally, I would highlight the parliamentary diplomacy, the relations with third countries.
Mani ļoti interesēja attiecības ar Latīņameriku, Āziju un Āfriku, vairāk nekā klasiskās attiecības ar, piemēram, ASV.
In addition to the Euro-Mediterranean Parliamentary Assembly, I have put a lot of interest in the relations with Latin America, Asia and Africa, more than in traditional relations with the US for example.
Dienvidāzijas valstis kā, piemēram, Ķīna un Indija atstāj lielu iespaidu to izmēru dēļ, liekot justies mazam un mazliet ārpus vēstures.
The countries of Southeast Asia, China and India make a great impression on you not least their sheer size; they make you feel small and a little bit out of step with history….
Satriec arī nabadzība Āfrikā un arī Latīņamerikā, kas mani kā spāni interesē īpaši.
You also feel overwhelmed by the poverty in Africa, and in Latin America, which is of special interest for a Spaniard.
Es ceru, ka Eiropas Parlaments par Latīņameriku institucionālā līmenī turpinās rūpēties Eiropas un Latīņamerikas parlamentārajā asamblejā (EUROLAT).
I hope that the European Parliament will continue to take care of Latin America at a maximum institutional level, in particular with the European Latin American Parliamentary Assembly.
Protams, veltījām īpašu uzmanību arī Bulgārijai un Rumānijai.
Finally, Bulgaria and Romania are countries to which I have dedicated special attention.
Vai Eiropas Savienība patlaban atrodas krīzes situācijā?
Q. Would you say the EU is in a crisis at this moment (for example with the Constitution)?
Nav iespējams pāriet no 15 uz 27 dalībvalstīm bez jebkādiem sarežģījumiem.
JB: It is not possible to go from 15 to 27 members without some adjustments.
Un nekur nav teikts, ka tiem jānāk no jauno dalībvalstu puses.
Doubtless, Europe is going through a triple crisis: a crisis of dimension, legitimacy and efficacy.
Neapšaubāmi, Eiropa patlaban pārdzīvo trīskāršu krīzi — attiecībā uz dimensijām, leģitimāciju un efektivitāti.
A decision making system that has not been adjusted to the number of countries produces inefficiency, because it takes longer to decide, and that has the risk of making the Union lose its legitimacy.
Kā palielināt iedzīvotāju interesi par Parlamentu?
We have already accomplished that - so what's next?
Eiropas vēlēšanās jābūt vairāk diskusijām un debatēm.
There needs to be more controversy and debate in European elections.
Un varbūt, ka lietas jau pamazām dabiski virzās šajā virzienā.
And perhaps it is starting to go naturally in that direction.
Jau nākošajās vēlēšanās mēs saskarsimies ar jautājumiem, kuros iespējama diskusija un par kuriem politiskās partijas ieņems dažādas nostājas, kā, piemēram, Turcijas pievienošanās ES.
In the next elections we will face questions where one can have an argument and where the political parties will take different positions: like Turkey’s accession to the EU for example.
Līdz šim debates Eiropas līmenī ir bijušas drīzāk neizteiksmīgas, jo lielākā vai mazākā mērā ikviens ir par Eiropu, taču tagad mēs uzsākam debates par to, kādai jābūt Eiropai un kam par labu.
Until now, the European debate has been rather bland because more or less everybody is in favour of Europe.
Tā jau ir īsta diskusija, un tas ir labi.
However, now we are starting to debate what kind of Europe we want and what is Europe for.
Jo kur nav polemikas, nav līdzdalības.
And that question is starting to be contested, which is a good thing.
Un, ja visas iespējas ir vienādas, kāpēc lai iedzīvotāji ietu balsot?
Where there is no argument there is no participation.
Kā Jūs gribētu, lai Jūs atceras kā Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju?
If everybody is of the same opinion, then why bother to vote?