natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ziņojums: EOTK un Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīvu pārvaldīšana
As the baby-boom generation retires, the number of people aged 65 and older will rise by nearly 40% between 2010 and 2030 (European Commission estimate).
Paolo COSTA (ALDE, IT)
Equitable access for all through cost-effective solutions
Ziņojums: Eiropas Kopienu un Apvienoto Arābu Emirātu Nolīgums par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem
The AAL programme will aim to develop cost-effective solutions that facilitate equitable and simplified access to new products services across Europe, but especially for older people in rural and peripheral areas.
Neil PARISH (PPE-DE, UK)
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0098 0 NOT XML V0//EN
Ziņojums: Lauksaimniecības tirgu kopīga organizācija (Vienotā TKO regula)
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
Lidia Joanna GERINGER DE OEDENBERG (PSE, PL)
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-022-EN DOC XML V0//EN
Ziņojums: Saimniecisko darbību statistiskā klasifikācija Eiropas Kopienā (kodificēta versija)
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-024-EN DOC XML V0//EN
Procedūra: koplēmuma, regulas pirmais lasījums
Global energy efficiency and renewable energy
Lidia Joanna GERINGER DE OEDENBERG (PSE, PL)
Parliament adopted a report which welcomes the Commission's proposal for a Global Energy Efficiency and Renewable Energy Fund (GEEREF).
Ziņojums: Cūku identificēšana un reģistrēšana (kodificēta versija)
The report was adopted with 343 votes in favour, 11 against and 11 abstentions.
Lidia Joanna GERINGER DE OEDENBERG (PSE, PL)
Global Energy Efficiency and Renewable Energy Fund
Ziņojums: Tirdzniecība ar dārzeņu stādāmo materiālu (kodificēta versija)
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0096 0 NOT XML V0//EN
Christa KLASS (PPE-DE, DE)
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 FULL-TEXT DOC XML V0//EN
Ziņojums: Sieviešu stāvoklis ES lauku apgabalos
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-023-EN DOC XML V0//EN
Claude TURMES (ZAĻIE/ALE, LU)
European Code of Conduct on Arms Exports
Ziņojums: Statistika enerģētikas jomā
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0101 0 NOT XML V0//EN
Bart STAES (ZAĻIE/ALE, BE)
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-024-EN DOC XML V0//EN
Ziņojums: Statistika par augu aizsardzības līdzekļiem
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-026-EN DOC XML V0//EN
Procedūra: koplēmuma, regulas pirmais lasījums
Draft Agenda for 26 March and Brussels plenary 9-10 April 2008
Ziņojums: Pieprasījums atcelt H.-P. Martin deputāta imunitāti
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-025-EN DOC XML V0//EN
Feleknas UCA (GUE/NGL, DE)
Adopted texts / Verbatim debates
Rezolūcija — Žurnālista Perwez Kambakhsh lieta - Irānas pilsoņa Seyed Mehdi Kazemi lieta
Text adopted in Strasbourg plenary 11-13 March 2008 Verbatim debates from Strasbourg plenary - 10-13 March 2008
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-016-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-026-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-001-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-011-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-002-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-012-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-003-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-013-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-004-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-014-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-005-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-015-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-006-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-016-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-007-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-017-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-008-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-018-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-009-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-019-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-010-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-020-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-011-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-021-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-012-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-022-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-013-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-023-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-014-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-024-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-015-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-025-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-017-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-027-EN DOC XML V0//EN
Šī delegācija atbild par attiecībām ar desmit Dienvidaustrumu Āzijas valstīm, kas ir Dienvidaustrumu Āzijas valstu asociācijas ( ASEAN ) locekles, kā arī par attiecībām ar šo organizāciju.
This delegation’s remit covers relations with the ten countries of South-East Asia which are members of ASEAN, and with ASEAN itself as an organisation.
Katru gadu delegācijas locekļi piedalās divās vizītēs un uzņem ASEAN valstu parlamentu deputātu vizīti.
Every year the members of the delegation participate in two organised trips and receive visits from members of the national parliaments of the ASEAN countries.
Eiropas Parlamentam ir arī novērotāja statuss ASEAN Parlamentārajā asamblejā ( AIPA , agrāk AIPO ), un katru gadu tas piedalās šīs organizācijas pilnsapulcē.
The European Parliament also has observer status at the ASEAN Interparliamentary Assembly (AIPA, formerly AIPO) and takes part annually in the ASEAN general assembly.
Līdz beidzamajām 2004. gada jūnijā notikušajām Eiropas vēlēšanām par attiecībām ar Dienvidkorejas Republiku galvenokārt saistībā ar komerciāla rakstura nesaskaņām atbildēja ASEAN Delegācija, taču nedaudzie kontakti ar Ziemeļkorejas Demokrātisko Tautas republiku no 2000. gada bija Ārlietu komitejas pārziņā.
Until the last European elections in June 2004, relations with the Republic of (South) Korea were covered by the ASEAN delegation, mainly in connection with trade disputes, while the few contacts which took place with the Democratic People’s Republic of (North) Korea from 2000 were arranged by the Committee on Foreign Affairs.
Kopš 2004. gada septembra, kad tika izveidota Delegācija attiecībām ar Korejas pussalu, kontakti ar abām pusēm ir pastiprinājušies un šīm valstīm ir ļoti pozitīvs priekšstats par Eiropas Savienību.
Since the creation of the Delegation for relations with the Korean Peninsula in September 2004, contacts with both parties have been stepped up, and the European Union enjoys a very positive image in both states.
Delegācija vismaz reizi gadā dodas uz kādu no pussalas daļām (parasti uz abām) un ir uzņēmusi Briselē vai Strasbūrā abu Korejas valstu parlamentu delegācijas.
The delegation visits one or other part of the Peninsula (usually both) at least once a year and has received parliamentary delegations from both Korean states in Brussels or Strasbourg.
Delegācijas locekļi piedalās arī dažādos politiskos un ekonomiskos pasākumos, kas saista Eiropas Savienību ar Korejas oficiālajiem partneriem.
The members of the delegation also participate in a number of political and economic events involving the European Union and its official Korean partners.
Delegācija attiecībām ar Kanādu ir viena no vecākajām Eiropas Parlamenta izveidotajām delegācijām, un tās pirmā sanāksme notika 1975. gada martā.
The EP/Canada Delegation is one of the oldest Delegations established by the European Parliament (the first meeting took place in March 1975).
Eiropas Parlamenta un Kanādas starpparlamentārajās sanāksmēs parasti tiek uzsvērtas lieliskās attiecības starp abiem partneriem.
The annual EP/Canada Interparliamentary meetings (IPMs) have generally underlined the excellent state of relations between the two countries.
Nesenās diskusijas pārsvarā bija pievērstas līgumu sistēmai (visaptverošajam ekonomikas un tirdzniecības nolīgumam ( CETA ) un pamatnolīgumam), par ko pašlaik notiek sarunas starp abiem partneriem, kā arī citiem tematiem, piemēram, energoapgādes drošībai, vīzu un imigrācijas politikai un finanšu un ekonomikas krīzes risinājumu meklēšanai.
Recent discussions have generally focused on the treaty framework under negotiation between the two partners - the Comprehensive Economic and Trade Agreement (CETA) and the Framework Agreement - as well as other topics such as energy security, visa and immigration policy or finding responses to the economic and financial crisis.
Diskusijās 34. starpparlamentārajā sanāksmē 2011. gada 12. un 13. septembrī tika apspriesta situācija divpusējās sarunās par CETA un pamatnolīgumu, imigrācijas politiku, energoapgādi, kā arī ārlietu politiku un drošību.
Discussions during the 34th IPM (12-13 September 2011) focussed on the state of play of bilateral negotiations on CETA and the Framework Agreement, immigration policy, energy supply, as well as foreign policy and security.
Eiropas Parlamenta un Amerikas Savienoto Valstu Kongresa starpparlamentārās attiecības ir visilgākās un visintensīvākās Eiropas Parlamenta vēsturē, un tās aizsākās jau 1972. gadā, kas ASV Kongresa delegācija pirmo reizi apmeklēja Eiropas Parlamentu.
The interparliamentary relationship between the European Parliament and the United States Congress is the longest and most intensive one in the history of the European Parliament, and dates back to 1972 when a US Congress delegation visited the European Parliament for the first time.
Abas delegācijas tiekas regulāri divreiz gadā — Eiropā un ASV.
The two delegations meet regularly twice a year, in Europe and the US.
Kad šīs sanāksmes notiek Eiropas Savienībā (ES), tās parasti tiek organizētas ES prezidentvalsts galvaspilsētā.
When these meetings are held in the European Union (EU) they usually take place in the capital of the country holding the EU presidency.
Strasbūrā 1999. gada 15. un 16. janvārī 50. starpparlamentārajā sanāksmē abas delegācijas nolēma uzsākt Transatlantisko likumdevēju dialogu (TLD), kas ir oficiāla EP un ASV Kongresa atbilde jaunajā Transatlantiskajā programmā paustajam aicinājumam uzlabot sakarus starp parlamentiem.
At the 50th Interparliamentary meeting on 15-16 January 1999 in Strasbourg, both delegations decided to launch the Transatlantic Legislators’ Dialogue (TLD), the formal response of the EP and the US Congress to the call in the New Transatlantic Agenda for enhanced parliamentary ties.
Līdz ar to TLD darbība paplašinājās, iekļaujot videokonferences un konkrētiem tematiem paredzētas īpašas darbgrupas, kā arī veicinot tiešas apmaiņas starp Eiropas Parlamenta un ASV Kongresa likumdevējām komitejām.
Subsequently, TLD activities expanded in order to include videoconferences, special working groups on subjects of particular interest, as well as a facilitating role for direct committee-to-committee exchanges between legislative committees of the European Parliament and the US Congress.
TLD pārstāvji piedalās arī padomdevēju grupā Transatlantiskajā ekonomikas padomē (TEP), ko ES un ASV izveidoja saistībā ar divpusējo augstākā līmeņa sanāksmi Vašingtonā 2007. gada aprīlī.
TLD representatives are also part of the "advisory group" instituted within the Transatlantic Economic Council (TEC), launched by the EU and the US, on the occasion of the bilateral Summit held in Washington in April 2007.
Lai saņemtu vairāk informācijas, uzklikšķiniet uz „Vispārīgi dokumenti” lapas augšpusē.
For more information click on "General Documents" at the top of the page.
Eiropas Parlaments par sociālu un veselīgu Eiropu
EP for a social and healthy Europe
ES rūpējas ne tikai par konkurenci, iekšējo tirgu un cenu stabilitāti, bet arī par sociālajām tiesībām un veselības aizsardzību — diviem faktoriem, ko var uzlabot Lisabonas stratēģija, kuras pamatmērķis ir palielināt konkurētspēju un nodrošināt labākas darba vietas.
The EU is about more than just competition, the internal market and price stability, it is also about social rights and safeguarding health - two factors which could be improved by the Lisbon strategy, aimed at creating more competitiveness and better jobs.
Sociālā un veselības politika ir ES valstu rokās, bet Eiropas Parlaments atkārtoti ir aicinājis veidot Eiropu, kurā uzņēmējdarbība un peļņa iet roku rokā ar sociālo integrāciju un atbildību.
Social and health policy are in the hands of EU countries, but the European Parliament has called repeatedly for a Europe where business and profits go hand in hand with social inclusion and responsibility.
Tas ir plašs un sarežģīts jautājums.
It's a vast and complex issue.
Izlasiet mūsu rakstu, lai uzzinātu vairāk par dažiem sociālas Eiropas aspektiem.
Read our focus to find out more about some of the aspects of social Europe.
Mēs pastāstīsim par dažām Eiropas sociālā modeļa iezīmēm, veselības apdrošināšanas karti un piekļuvi veselības pakalpojumiem visā ES, par ES virzību uz Eiropu, kas brīva no tabakas, kā arī par invalīdu integrāciju un tiesībām darba vietās.
We delve into some of the detail of the European Social Model, the health insurance card and access to health services across the EU, Europe's move towards a tobacco-free Europe and the inclusion and rights of people with disabilities in the workplace.
Lai izlasītu vairāk, uzklikšķiniet zemāk.
Click below to read more.
Kas ir Eiropas sociālais modelis?
The European Social Model: what's it all about?
ES japadara par „viskonkurētspējīgāko un dinamiskāko zināšanu ekonomiku pasaulē” Eiropas Savienībai ir atbilde globalizācijas izraisītajām problēmām — Eiropas sociālais modelis.
The EU answer to globalisation exists and has a name: the European Social Model.
ES pievēršas ne tikai ekonomikas izaugsmei, bet arī kopīgiem principiem, kas veicina ES labklājību, — sociālajam taisnīgumam, vienlīdzībai un solidaritātei.
The EU is not only focused on economic growth but also on a set of common principles which contribute to the prosperity of the EU: social justice, equality and solidarity.
Par sociālo politiku atbildīgas ir dalībvalstis, bet Eiropas sociālais modelis ir paraugs valstu sociālajām sistēmām.
Social policy is a national responsibility, but the European Social Model is a reference for national social systems.
Eiropas Parlamenta Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja aizstāv „sociālāku Eiropu”, kurā katram ir nodrošināta vieta sabiedrībā, ir vairāk darba vietu un tās ir labākas.
The European Parliament's Employment and Social Affairs Committee is an advocate for a more "social Europe" with better social cohesion and more and better jobs.
Pagājušā gada oktobrī Parlaments, apstiprinot jaunāko ziņojumu par sociālo aizsardzību un integrāciju, aicināja izvirzīt vērienīgus mērķus nabadzības samazināšanai.
Last October, the Parliament called for ambitious targets to reduce poverty when it approved its latest report on Social Protection and Inclusion.
Lisabonas stratēģija — ES risinājums
The Lisbon Strategy - the EU recipe
ES valstu un valdību vadītāji 2000. gada martā pieņēma Lisabonas stratēģiju , kuras mērķis ir līdz 2010. gadam ES padarīt par „viskonkurētspējīgāko un dinamiskāko zināšanu ekonomiku pasaulē”.
In March 2000 EU leaders launched the Lisbon Strategy, aimed at making the EU "the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world by 2010".
Līdz ar mērķi stiprināt ekonomiku, kas radītu darba vietas, stratēģijā iekļauta arī sociālā un vides politika, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību un sociālo integrāciju.
Alongside the goal of a stronger economy to drive job creation the strategy includes social and environmental policies to ensure sustainable development and social inclusion.
Saskaņā ar deputātes Ilda Figueiredo (Kreiso grupa, Portugāle) 2005. gada ziņojumu līdz šim Lisabonas programma sociālajai politikai pievērsusi mazāk uzmanības nekā cenu stabilitātei un izdevumu un budžeta deficīta mazināšanai. „Globalizācija pastiprina konkurenci visā pasaulē… Pašreizējā tendence palielināt pakalpojumu liberalizāciju pastiprinās konkurenci un izraisīs darba vietu skaita samazināšanos un nabadzību.
So far, the Lisbon Agenda has paid less attention to social policy than to price stability, cost cutting and budget deficit reduction, according to a 2005 report by Ilda Figueiredo (GUE/PT).Globalisation is intensifying competition for markets around the world...The present tendency towards an increasing liberalisation of services will increase competition and cause more job losses and poverty.
Neraugoties uz pievēršanos Eiropas ekonomikai un manāmiem panākumiem, palielinās bažas, ka reformu process nav pietiekami ātrs un ka vērienīgie mērķi līdz 2010. gadam netiks sasniegti.
Despite the focus on innovating Europe's economy and discernable progress, there is growing concern that the reform process is not fast enough and that the ambitious 2010 targets will not be reached.
Sociāla Eiropa un jaunais Reformu līgums
Social Europe and the new reform Treaty
Katrai ES dalībvalstij ir sava sociālā un ekonomikas politika un struktūras, tomēr visas 27 valstis ir apliecinājušas atbalstu vienādām pamatvērtībām un mērķiem, kas pamatojas uz visu cilvēku pamattiesībām.
While each EU country has its own system of social and economic policies and structures, all 27 countries have affirmed their commitment to the same key values and objectives based on fundamental rights for all.
ES līgumi izvirza tām daudzus mērķus, tostarp panākt augstu sociālās aizsardzības līmeni un vīriešu un sieviešu līdztiesību, paaugstināt dzīves līmeni un novērst sociālo atstumtību.
The EU treaties commit them to working for a high level of social protection, equality between men and women, raising living standards and combating social exclusion, among other objectives.
Ilda Figueiredo ziņojums José Albino Silva Peneda un Proinsias De Rossa ziņojums Elizabeth Lynne ziņojums Nodarbinātības komiteja Pamattiesību harta
Report by Ilda Figueiredo Report by Jose Albino Silva Peneda, Proinsias De Rossa Lynne report: Employment Committee The Charter of fundamental rights
ES pilsoņi, kas strādā citā ES dalībvalstī, ir apdrošināti, bet kā ar visiem pārējiem?
EU citizens working in another EU country are covered, but what about everyone else?
Parlaments izskata jautājumu par šiem pakalpojumiem ES līmenī un aicina dalībvalstis izturēties vienādi pret visiem ES pilsoņiem.
The Parliament is looking at these services at the EU level, and asking member states to treat all EU citizens on an equal basis.
Daudzas ES valstis neatlīdzina citā dalībvalstī veiktas ārstēšanas izdevumus, ja vien iepriekš nav saņemta atļauja.
Many EU countries don't reimburse the costs of treatment in another member state, unless it has been authorised in advance.
Pacienti pārsvarā izvēlas ārstēšanu savā valstī, bet ko darīt, ja steidzama palīdzība nepieciešama ārzemēs vai ja pacienta valstī iespēja ārstēties ir jāgaida pārāk ilgi, un kā ar tiem, kas dzīvo pierobežas zonās?
Patients generally prefer to be treated at home, but what if they need urgent help while abroad, or there is a long waiting list, and what about citizens living in border zones?
Šie jautājumi joprojām nav atrisināti.
These issues still need to be addressed.
No otras puses, veselības sistēmas visās ES valstīs saskaras ar grūtībām kontrolēt izdevumus un vienlaikus sniegt kvalitatīvus pakalpojumus visiem sabiedrības slāņiem.
On the other side of the equation, the health systems of all EU countries are experiencing, difficulties over the fundamental challenge of controlling costs while delivering quality services to all sectors of society.
ES rīcība nenozīmē saskaņošanu, tomēr neliekas ticami, ka efektīvu risinājumu varētu rast, rīkojoties tikai valstu līmenī.
EU action does not mean harmonisation but it seems unlikely that an effective solution can be found at an exclusively national level.
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas priekšsēdētājs Miroslav Ouzký sacīja: „Es atstātu veselības aprūpes finansēšanu dalībvalstu kompetencē.”
Environment and Health Committee Chairman Miroslav Ouzký said, "I would leave health care financing in the competence of national states."
Vācu sociāliste Karin Jöns , kas ir referente par veselības aprūpi un vecu cilvēku aprūpi, piebilda: „Mums jāgarantē piekļuve augstas kvalitātes veselības aprūpei par pieejamu cenu visiem ES pilsoņiem neatkarīgi no viņu ienākumiem, sociālā statusa, vecuma un dzīvesvietas.”
German Socialist Karin Jöns, the rapporteur on Health care and care for the elderly, added, "We have to guarantee access to high-quality and affordable health care services to all EU citizens regardless of their income, social status, age and place of residence."
Kādi esam šobrīd — situācijas analīze
Where we stand now - a case study
ES veselības karte tika ieviesta 2004. gadā, un tās mērķis ir segt slimības izdevumus ārzemēs atvaļinājuma vai studiju laikā vai valsts iestādes atļaujas gadījumā.
The introduction of the EU health card in 2004 was meant to provide coverage if you fell ill during a holiday or when studying abroad, or if treatment was authorised by the national authority.
Kā tas darbojas?
Here's how it works:
Piemēram, Brigita ir apdrošināta Zviedrijā un saņēmusi atļauju operācijai Vācijā.
Brigitta is insured in Sweden and has authorisation for an operation in Germany.
Izdevumi par viņas uzturēšanos slimnīcā Vācijā ir EUR 4000.
The cost of her hospital stay in Germany is €4,000.
Par līdzīgu ārstēšanu Zviedrijā tiktu atmaksāti tikai EUR 2800 salīdzinājumā ar EUR 3200 Vācijā.
For a similar treatment in Sweden, only €2,800 would be reimbursed, compared with €3,200 in Germany.
Pateicoties atļaujai, Brigitai tiks atmaksāti EUR 3200.
Thanks to the authorisation, Brigitta will be reimbursed €3,200.
Ja izcelsmes valsts piedāvā augstāku izdevumu atmaksas likmi, uz pacientu attieksies augstākā likme.
If the home country offers a higher rate of reimbursement, the patient will receive the higher rate.
Ja atļauja nav saņemta, principā izdevumus par ārstēšanos citas valsts slimnīcā neatmaksā.
If there is no authorisation, in principle you are not covered for the costs of hospital treatment in another member state.
EP atbalsts uzlabojumiem veselības jomā
EP push for health improvements
Šajā jomā Parlaments ir ļoti aktīvs.
The Parliament is very active in this area.
Pēc Parlamenta pieprasījuma 2008. gada sākumā Komisija iesniegs priekšlikumu par veselības pakalpojumiem , īpaši pievēršoties pacientu mobilitātei dalībvalstīs un pacientu tiesībām.
Following a Parliament request, the Commission will come up with a proposal on health services , dealing specifically with patient mobility among member states and patients' rights early in 2008.
Jūlijā Parlaments apstiprināja ES rīcības programmu sabiedrības veselības jomā 2008.–2013. g., kurā iekļāva EP mērķus mazināt nevienlīdzību veselības aprūpes jomā, kā arī veicināt pārrobežu aprūpi un pacientu un mediķu mobilitāti.
In July the House approved an EU action programme on public health for 2008-2013, which included EP objectives on reducing health inequalities as well as the promotion of cross-border care and the mobility of patients and health professionals.
Maijā EP izslēdza veselības pakalpojumus no pakalpojumu direktīvas un aicināja Komisiju ierosināt atsevišķu tiesību aktu, kas garantētu pacientiem plašu piekļuvi veselības aprūpes sistēmām visā ES un ārstiem, pētniekiem un medmāsām profesionālās darbības brīvību.
In May it excluded health services from the services directive and asked the Commission to propose "a specific text" guaranteeing patients broad access to health care systems across the EU and the free establishment of doctors, researchers and nurses.
Martā EP pieņēma ziņojumu, kurā aicināts uzlabot juridisko skaidrību pārrobežu veselības aprūpē .
In March it approved a report calling for greater legal clarity in cross border health care .