natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Romu kopienas nereti nošķir geto teritorijās un tās cieš no ļoti zema nodarbinātības līmeņa un nevienlīdzības attiecībā uz piekļuvi veselības aprūpei; it īpaši romu bērniem tiek nodrošinātas ļoti zemas kvalitātes izglītības iespējas, viņiem jāmācās nošķirti un tikai romiem paredzētās klasēs, kaut gan izglītība ir viens no svarīgākajiem instrumentiem, lai izvairītos no nabadzības.
Roma communities are often segregated in ghetto areas and suffer from extremely low rates of employment and unequal access to health care; in particular, Roma children are subject to low-quality education in the form of segregated education and gypsy-only classrooms, while education is one of the most important tools to avoid poverty.
Vai Komisija var palīdzēt izvairīties no diskriminējošas attieksmes, vienlaikus nodrošinot ES stratēģijas īstenošanu un spēkā esošo juridisko instrumentu novērtējumu?
Can the Commission help in avoiding discriminatory treatment, while ensuring the implementation of the EU strategy and the evaluation of existing legal instruments?
Vai Komisija var ieviest kritērijus, lai izvērtētu Eiropas rīcības plānus romu jautājumā un informēt, kā un kad „krīžu karte” būs gatava plānošanai, uzraudzībai un novērtēšanai?
Can the Commission introduce criteria for evaluating the European Roma Action Plans and illustrate how and when the ‘crisis map’ will be ready for planning, monitoring and evaluating?
Kā Komisija var nodrošināt, ka tiek attīstīta kompleksa nodarbinātības un labklājības sistēma, sniegta piekļuve mūžizglītībai, lai uzlabotu iespējas darba tirgū, un nodrošināta vienlīdzīga attieksme un iespēju vienlīdzība nodarbinātības politikas jomās un programmās, kuru mērķis ir sociālā iekļaušana, un kā tā var garantēt romu līdzdalības uzlabošanu vietējā līmenī saistībā ar ES līdzekļu plānošanu, apguvi un uzraudzību?
How can the Commission ensure the development of a complex employment and welfare system, access to lifelong learning for better chances in the labour market and equal treatment and equal opportunities in employment policies and programmes aimed at social inclusion, and how can it guarantee the improvement of Roma participation at local level in planning, executing and monitoring EU funds?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000290/2011
Question for oral answer O-000290/2011
GUE/NGL grupas vārdā Temats: Kopējās zivsaimniecības politikas ieguldījums sabiedriskā labuma radīšanā
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Contribution of the CFP to the production of public goods
Zivsaimniecības nozarei, kuras galvenā funkcija ir apgādāt iedzīvotājus ar zivīm un tādējādi nodrošināt līdzsvarotu uzturu dalībvalstīs, ir vēl daudz plašāks uzdevumu un mērķu klāsts.
The fisheries sector, in addition to its key role of ensuring fish supplies and its consequent importance for the food balance in the Member States, has a wide range of functions and objectives.
Visi šie uzdevumi un mērķi nosaka šīs nozares sociālekonomisko nozīmi, kura nebūt nav novērtējama tikai pēc krastā izkrauto lomu vērtības rādītājiem.
These all contribute to its socio-economic significance, which therefore cannot be assessed purely in terms of catch value.
Turklāt kopējā zivsaimniecības nozares kontekstā mazapjoma zvejai piemīt īpaša nozīme no sociālekonomiskā, vides un kultūras viedokļa.
In the overall context of the fisheries sector, small-scale fishing is of particular importance in socio-economic, environmental and cultural terms.
Zivsaimniecības nozares un akvakultūras daudzfunkcionalitāte cita starpā plaši izpaužas tik dažādās jomās kā:
The multifunctional nature of the fisheries sector (including aquaculture) is manifested in aspects such as the following:
- ieguldījums piekrastes kopienu attīstībā un sociālekonomiskajā labklājībā, vietējā attīstībā un darbavietu radīšanā tieši šajā nozarē;
- contribution to the advancement and socio-economic wellbeing of coastal communities, in terms of local development and direct job creation in the sector;
- saimnieciskās darbības un nodarbinātības saglabāšana un veicināšana nozarēs, kuras saistītas ar zvejniecību (piemēram, kuģu būve, zvejniecības produktu pārstrādes rūpniecība, tūrisms un sabiedriskā ēdināšana);
- preservation and creation of economic activity and jobs, both upstream and downstream from fishing as such (vessel construction, processing of fishery products, tourism and catering, etc);
- iedzīvotāju apgāde ar kvalitatīviem un uztura ziņā augstvērtīgiem produktiem, piemēram, svaigām zivīm;
- supplying products of high quality and nutritional value such as fresh fish;
- ar zvejniecības nozari saistītā kultūrvēsturiskā mantojuma un vietējo tradīciju saglabāšana;
- conservation of the historical and cultural heritage and local traditions related to fisheries;
- atbalsts izglītībai un zinātniskiem pētījumiem par jūras, estuāru un saldūdens ekosistēmām, kā arī zināšanu un jaunu atziņu uzkrāšana par šīm ekosistēmām.
- supporting for education and scientific research related to seas, estuaries and inland waters and contributing to the advancement and updating of knowledge on the state of their ecosystems.
Ņemot vērā iepriekš teikto, aicinām Komisiju atbildēt uz šādiem jautājumiem.
Given the above, can the Commission state:
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000291/2011
Question for oral answer O-000291/2011
EFD grupas vārdā Temats: Stratēģijas romu integrācijai īstenošana
on behalf of the EFD Group Subject: Implementation of the Roma strategy
Tā kā 2011. gada 9. martā Strasbūrā plenārsēdē tika apstiprināts ziņojums par ES stratēģiju romu integrācijai ( P7_TA(2011)0092 ) un ņemot vērā to, ka EP ir prasījis citām Eiropas iestādēm pievērsties šim jautājumam, vai Padome var informēt par to, kādi turpmāki pasākumi ir paredzēti, lai īstenotu stratēģiju romu integrācijai?
Following the approval of the report on EU strategy on Roma inclusion ( P7_TA(2011)0092 ) at the Strasbourg part-session on 9 March 2011, and considering the requests made by the EP on this matter to the other European institutions, can the Council state what are the next steps foreseen for the implementation of the Roma strategy?
Cik liels finansējums ir paredzēts šīs stratēģijas īstenošanai?
What is the financial commitment foreseen for the implementation of the strategy?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000292/2011
Question for oral answer O-000292/2011
Tā kā 2011. gada 9. martā Strasbūrā plenārsēdē tika apstiprināts ziņojums par ES stratēģiju romu integrācijai ( P7_TA(2011)0092 ) un ņemot vērā to, ka EP ir prasījis citām Eiropas iestādēm pievērsties šim jautājumam, vai Komisija var informēt par to, kādi turpmāki pasākumi ir paredzēti, lai īstenotu stratēģiju romu integrācijai?
Following the approval of the report on EU strategy on Roma inclusion ( P7_TA(2011)0092 ) at the Strasbourg part-session on 9 March 2011, and considering the requests made by the EP on this matter to the other European institutions, can the Commission state what are the next steps foreseen for the implementation of the Roma strategy?
Cik lielu finansējumu Komisija ir paredzējusi šīs stratēģijas īstenošanai?
What is the financial commitment foreseen by the Commission for the implementation of the strategy?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000293/2011
Question for oral answer O-000293/2011
Vairākos vides organizāciju ziņojumos minēts, ka Eiropā palielinās Eiropas Patentu organizācijā (EPO) iesniegto pieteikumu skaits patentiem par tradicionāli audzētiem augiem.
Several reports by environmental organisations show that Europe is seeing a growing trend in the number of applications to the European Patent Office (EPO) for patents on plants derived from conventional breeding.
2010. gadā EPO paplašinātā Apelācijas padome nolēma, ka nevar piešķirt patentu tradicionālām augu audzēšanas metodēm (G2/07 un G1/08).
In 2010, the EPO’s Enlarged Board of Appeal decided that methods used for conventionally breeding plants are not patentable (G2/07 and G1/08).
Šajos gadījumos tika pieprasīts piešķirt patentu par audzēšanas procesu, kā arī augu daļām.
These patents claimed the process for breeding as well as the parts of the plants.
Lietā G2/07 un G1/08 EPO atzina ierobežojumus, ko rada 2. panta 2. punkts Direktīvā 98/44/EK par izgudrojumu tiesisko aizsardzību biotehnoloģijā (Biotehnoloģiju direktīva), un, pamatojoties uz atbilstīgo tiesu praksi, interpretēja Eiropas Patentu konvencijas 53. panta b) apakšpunktu.
In G2/07 and G1/08, the EPO acknowledged the limitations of Article 2(2) of the Directive on the legal protection of biotechnological inventions (Directive 98/44/EC, the ‘Biotech Directive’) and furthermore interpreted Article 53(b) of the European Patent Convention (EPC) on the basis of relevant case law.
EPO paplašinātā Apelācijas padome nolēma, ka audzēšanas procesu ir jāuzskata par bioloģisku pēc būtības, un tādēļ to nevar patentēt, jo ES Direktīvas 98/44/EK 4. panta b) apakšpunktā un Eiropas Patentu konvencijas 53. panta b) apakšpunktā teikts, ka nav patentējami „pēc savas būtības bioloģiski augu un dzīvnieku ražošanas procesi”.
EPO’s enlarged Board of Appeal decided that the process for breeding had to be regarded as ‘essentially biological’ and therefore could not be patented because of Article 4 (b) of EU Directive 98/44/EC and the corresponding Article 53b of the EPC, which exclude patents on ‘essentially biological processes for the production of plants or animals’.
Šie lēmumi neatrisina juridiskos jautājumus vai tradicionālās audzēšanas pamatproblēmas.
These decisions do not solve the legal questions or the underlying problems regarding conventional breeding.
Tādi produkti kā augi un augļi tika uzskatīti par izgudrojumiem.
Products such as plants and fruits were regarded as an invention.
Šāda Eiropas patentu tiesību aktu interpretācija nozīmē, ka tradicionālu (pēc būtības bioloģisku) audzēšanu var patentēt, pat, ja netiek iekļauts selekcijas process.
This interpretation of European patent law implies that conventional (‘essentially biological’) breeding would be patentable, even if the process for breeding was excluded.
Mēs aicinām Komisiju stingri paust savu viedokli par to, ka tradicionālas audzēšanas rezultātā iegūti augi un dzīvnieki Eiropā nav patentējami.
We call on the Commission to send a strong signal that plants and animals derived from conventional breeding cannot be patented in Europe.
Vai Komisija uzskata, ka pašreizējā EPO praksē pārāk plaši tiek interpretēts ES Direktīvas 98/44/EK 4. panta b) apakšpunkts?
Does the Commission consider that the current practice of the EPO gives too broad an interpretation of Article 4(b) of EU Directive 98/44/EC?
Vai Komisija varētu precizēt Biotehnoloģiju direktīvas 2. panta 2. punkta nozīmi?
Could the Commission clarify the meaning of Article 2(2) of the Biotech Directive?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000294/2011
Question for oral answer O-000294/2011
ALDE grupas vārdā Temats: ES reģistrētu IKT uzņēmumu darbība cilvēktiesību pārkāpumu kontekstā (sevišķi Sīrijā)
on behalf of the ALDE Group Subject: Role of EU-based ICT companies in human right violations (particularly in Syria)
Šā gada 4. novembrī tika ziņots , ka Itālijas uzņēmums „Area SpA” pašlaik nodrošina Sīrijas valdību ar tehnoloģiju, kas ļauj pārtvert, izsekot un sistematizēt visu interneta datplūsmu Sīrijā, šai nolūkā zondējot mobilo tālruņu uzņēmumu un interneta pakalpojumu sniedzēju datplūsmu un uztverot gan iekšzemes, gan starptautisko datplūsmu.
On 4 November 2011 it was reported that the Italian company Area SpA is currently equipping the Syrian government with the technology to intercept, scan and catalogue all internet traffic in Syria by probing the traffic of mobile phone companies and ISPs, capturing both domestic and international traffic.
Līdzīgos darījumos ir iesaistīti vēl vairāki ES reģistrēti uzņēmumi, piemēram, „Ericsson AB”, „Nokia”, „Siemens Networks”, „Bull SA”, „Vodafone Inc.”.
Several other EU-based companies have also been involved in similar transactions – i.e. Ericsson AB, Nokia, Siemens Networks, Bull SA, Vodafone Inc.
Gan Eiropas Savienība, gan starptautiskā sabiedrība ir noteikusi mērķtiecīgas ekonomiskās sankcijas pret Sīrijā valdošo režīmu, jo ir nogalināti vairāk nekā 3000 iedzīvotāju.
The EU and the international community have imposed economic and targeted sanctions against the Syrian regime as over 3 000 citizens have been killed.
Vai Komisijai ir zināma šī informācija un, ja ir, kas ir darīts ES līmenī, lai izmeklētu šādu darījumu praksi un risinātu attiecīgos jautājumus?
Is the Commission aware of these reports and, if so, what action has been taken at EU level to investigate and address these business policies?
Ja nekas nav darīts, vai Komisijai šādu darījumu prakse ir pieņemama?
If none has been taken, does the Commission approve of these business practices?
Vai saskaņā ar spēkā esošajiem ES tiesību aktiem (tostarp spēkā esošajām sankcijām un citiem ierobežojošiem pasākumiem) ES reģistrēti uzņēmumi drīkst pārdot kontroles un novērošanas tehnoloģijas valdībām, sevišķi Sīrijai, ja ir skaidrs, ka šo tehnoloģiju izmantošanas rezultātā tiks pārkāptas cilvēktiesības?
Under current EU legislation (including sanctions and other restrictive measures in force), are EU-based companies allowed to sell monitoring and surveillance technologies to governments, in particular to Syria, if the end use is certain to lead to human rights violations?
Ja uzņēmumiem nav aizliegts šādi pārdot attiecīgās tehnoloģijas, vai Komisija ir gatava rast papildu risinājumus, kas ļautu ierobežot un/vai izbeigt šādus eksporta darījumus?
If so, is the Commission willing to seek additional ways to restrict and/or end these exports?
Vai Komisija var izskaidrot atbildības sadalījumu starp Komisiju un dalībvalstīm attiecībā uz tehnoloģiju eksportu?
Can the Commission explain the division of responsibilities between the Commission and Member States regarding the export of technologies?
Vai Komisija atbalstīs (vai pieprasīs) to, ka tiek mainīts pašreizējais „divējādi lietojamais” eksporta mehānisms, nodrošinot Komisijai iespēju īstenot stingrāku uzraudzību, veicinot pārredzamību gan uzņēmumiem, gan dalībvalstīm un nosakot konkrētus ( ad hoc ) ierobežojumus, lai reaģētu uz cilvēktiesību pārkāpumiem saistībā ar IKT eksportu no ES?
Will the Commission support, or push for, changes to the current dual-use export mechanism in order to establish stronger oversight by the Commission, more transparency from both businesses and Member States, and ad hoc export restrictions to address human rights concerns related to EU exports of ICTs?
Vai Komisija apstiprina, ka uz ES reģistrētu uzņēmumu personāla izvietošanu Sīrijā neattiecas Padomes 2009. gada 5. maija Regula (EK) Nr. 428/2009, bet gan Padomes 2000. gada 22. jūnija Vienotā rīcība par tehnisko palīdzību saistībā ar noteiktām militārām galīgām izmantošanām?
Can the Commission confirm that the deployment of employees in Syria by EU-based companies is not covered by Council Regulation (EC) No 428/2009 of 5 May 2009, but by the Council Joint Action of 22 June 2000 concerning the control of technical assistance related to certain military end-uses?
Vai Komisija var atsaukties uz šo Vienoto rīcību un vai Komisija to darīs, lai bloķētu turpmāku tehnisko palīdzību Sīrijas valdībai?
Can and will the Commission invoke the Joint Action to block further technical assistance to the Syrian government?
Kā Komisija kopīgi ar Itālijas valdību rīkosies, lai nodrošinātu, ka netiek pabeigts novērošanas centrs, kura montāžu Damaskā pašlaik veic uzņēmums „Area Spa”, un ka netiek uzsākta šī centra ekspluatācija?
What action will the Commission take, together with the Italian government, to ensure that the monitoring centre currently installed by Area SpA in Damascus will not be completed or become operational?
Vai Komisija ir gatava sākt ES līmenī izmeklēt ES reģistrētu IKT uzņēmumu darbību un/vai līdzdalību Tunisijā, Ēģiptē, Lībijā, Bahreinā, Sīrijā un Irānā notikušo cilvēktiesību pārkāpumu kontekstā?
Is the Commission willing to begin an EU inquiry into the role and/or complicity of EU-based ICT companies in human rights violations in Tunisia, Egypt, Libya, Bahrain, Syria and Iran?
Vai Komisija piekrīt, ka ES reģistrētu uzņēmumu aktīva darbība, kas veicina cilvēktiesību pārkāpumus, grauj ticību ES kopējai ārpolitikai un drošības politikai (KĀDP)?
Does the Commission agree that active involvement of EU-based companies in human rights violations undermines the credibility of the EU’s Common Foreign and Security Policy (CFSP)?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000295/2011
Question for oral answer O-000295/2011
ALDE grupas vārdā Temats: Diabēta epidēmijas problēmas risināšana ES
on behalf of the ALDE Group Subject: Addressing the EU diabetes epidemic
Ir aprēķināts, ka aptuveni 33 miljoni ES iedzīvotāju — gandrīz 10 % no ES iedzīvotāju kopskaita — slimo ar diabētu.
Almost 33 million EU citizens – nearly 10% of the total EU population – are estimated to be affected by diabetes.
Turklāt ik gadu Eiropas Savienībā no diabēta mirst 325 000 cilvēku , un tas nozīmē, ka ik pēc katrām divām minūtēm no diabēta un tā izraisītām komplikācijām mirst vidēji viens ES iedzīvotājs.
Moreover, 325 000 deaths per year in the EU are attributed to diabetes , meaning that on average one EU citizen dies every two minutes of diabetes and related complications.
Vēl 32 miljoni ES iedzīvotāju cieš no glikozes tolerances izmaiņām, un pastāv ļoti liela varbūtība, ka tās var attīstīties par diabētu.
An additional 32 million citizens are suffering from impaired glucose tolerance and have a very high probability of progressing to clinically manifest diabetes.
Ir paredzams, ka saistībā ar aptaukošanās epidēmiju, Eiropas iedzīvotāju novecošanos un citiem faktoriem, kuri vēl ir jānosaka, veicot plašākus pētījumus, šis skaitlis līdz 2030. gadam varētu palielināties par 16 %.
These figures are expected to increase by 16% by 2030 as a result of the obesity epidemic, the ageing of the European population and other factors yet to be determined on which more research is needed.
Diabēta radītās izmaksas dalībvalstu veselības aprūpes sistēmām arī ir ārkārtīgi lielas, un lielākajā daļā dalībvalstu tās veido vairāk nekā 10 % no veselības aprūpes izdevumiem .
The costs of diabetes for the Member States’ healthcare systems are also extremely high, representing over 10% of the healthcare expenditure in most Member States .
Neraugoties uz šiem satraucošajiem rādītājiem, Eiropas Savienībā joprojām nav plašas stratēģijas, lai varētu visaptveroši risināt 1. un 2. tipa diabēta problēmu.
Despite these alarming figures, there is still no EU-wide strategy to comprehensively address diabetes (Type 1 and Type 2).
Tomēr ir īstais laiks mainīt šo situāciju.
However, the time is ripe for change.
Eiropas Savienības Padome ir aicinājusi Komisiju apdomāt, ko Eiropa varētu darīt, lai līdz 2012. gadam rastu risinājumu hronisko slimību jautājumā .
Indeed, the Council of the EU has called upon the Commission to conduct a reflection process about what Europe can do to address chronic diseases by 2012 .
Turklāt ANO politiskajā paziņojumā, kuru nesen pieņēma Ģenerālas asamblejas augsta līmeņa sanāksmē par neinfekcijas slimību novēršanu un kontroli , ir atzīts, ka diabēts ir viena no četrām izplatītākajām neinfekcijas slimībām (NIS), savukārt Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. septembra rezolūcijā par neinfekcijas slimībām ir uzsvērts „cik svarīgi ir, ievērojot ES Padomes ieteikumu [..], izstrādāt hroniskām NIS paredzētu ES stratēģiju, kurā katrai no četrām izplatītākajām NIS būtu atsevišķa iedaļa”.
In addition, diabetes has been recognised as one of the four main non-communicable diseases (NCDs) in the recently adopted UN Political Declaration of the High-level Meeting of the General Assembly on the Prevention and Control of NCDs and the European Parliament Resolution of 15 September 2011 on NCDs which ‘stresses the importance of establishing an EU strategy on chronic NCDs, to be followed by a Council recommendation, with individual sections dealing with the four most common NCDs’.
Kādi šajā kontekstā ir Komisijas plāni, lai īpaši pievērstos diabēta problēmai un efektīvi to risinātu?
Within this context, what are the Commission’s plans to specifically and effectively address diabetes?
Problemātiska politika — salīdzinošais vērtējums par 27 ES dalībvalstīm”, 2007. gads, http://www.idf.org/webdata/docs/EU-diabetes-policy-audit-2008.pdf.
Diabetes – The Policy Puzzle: towards benchmarking in the EU 27 (2007) http://www.idf.org/webdata/docs/EU-diabetes-policy-audit-2008.pdf.
Padomes 2010. gada 7. decembrī pieņemtie secinājumi „Inovatīvas pieejas hroniskām slimībām sabiedrības veselības un veselības aprūpes sistēmās”, http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/118282.pdf.
Council conclusions “Innovative approaches for chronic diseases in public health and healthcare systems”, 7 December 2010 http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/118282.pdf.
Politiskais paziņojums, kas pieņemts ANO 2011. gada 19. septembra Ģenerālas asamblejas augsta līmeņa sanāksmē par neinfekcijas slimību novēršanu un kontroli, http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A%2F66%2FL.1&Lang=E. Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. septembra rezolūcija „ES nostāja un apņemšanās, gatavojoties Apvienoto Nāciju Organizācijas augsta līmeņa sanāksmei par neinfekcijas slimību novēršanu un kontroli”, http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2011-0390+0+DOC+XML+V0//EN&language=EN.
UN Political Declaration of the High-level Meeting of the General Assembly on the Prevention and Control of Non-communicable Diseases, 19 September 2011 http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A%2F66%2FL.1&Lang=E. EP Resolution on an ‘EU position and commitment in advance of the UN high-level meeting on the prevention and control of non-communicable diseases’, 15 September 2011 http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2011-0390+0+DOC+XML+V0//EN&language=EN.
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000296/2011
Question for oral answer O-000296/2011
S&D grupas vārdā Temats: Apcietinājuma apstākļi ES
on behalf of the S&D Group Subject: Detention conditions in the EU
Pamatojoties uz Padomes lūgumu saskaņā ar Stokholmas programmu un Eiropas Parlamenta vairākkārt izteiktajām prasībām, Komisija ir izdevusi zaļo grāmatu par ES tiesību aktu piemērošanu krimināltiesību jomā attiecībā uz apcietinājumu.
Following a request by the Council in the framework of the Stockholm Programme and numerous requests by the European Parliament, the Commission recently issued a Green Paper on the application of EU criminal justice legislation in the field of detention.
Lai nodrošinātu savstarpēju uzticēšanos tieslietu iestāžu sadarbības jomā, saskaņā ar šo dokumentu ir sākta atklāta apspriešanās ar ieinteresētajām personām jautājumā par ES pasākumiem, kas paredzēti apcietinājuma apstākļu uzlabošanai.
The paper launches an open consultation exercise for stakeholders on EU actions for improvement of detention conditions to ensure mutual trust in judicial cooperation.
Šajā dokumentā ir apskatīti izšķiroši jautājumi, piemēram, kā atšķirīgie apcietinājuma apstākļi ietekmē ES likumdošanas instrumentu — Eiropas apcietināšanas ordera un Eiropas uzraudzības rīkojuma — piemērošanu.
It addresses critical issues such as the impact of differing standards of detention conditions on the application of EU legislative instruments, like the European Arrest Warrant and the European Supervision Order.
Tajā ir apskatīta arī ES pasākumu iespējamā nozīme tādā jomās kā, piemēram, pirmstiesas apcietinājums, alternatīvi pasākumi un apcietinājuma apstākļi bērniem, lai palielinātu šo pasākumu ietekmi uz apcietinājuma apstākļiem visā Eiropā.
It also addresses the possible role of EU action in such fields as pre-trial detention, alternative measures and children’s detention conditions, in order to improve the impact on detention conditions across Europe.