natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta rezolūcija par 2011. gada budžeta procedūras pamatnostādnēm, I iedaļa – Eiropas Parlaments, II iedaļa – Padome, IV iedaļa – Tiesa, V iedaļa – Revīzijas palāta, VI iedaļa – Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, VII iedaļa – Reģionu komiteja, VIII iedaļa – Eiropas Ombuds, IX iedaļa – Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (2010/2003(BUD))
European Parliament resolution of 25 March 2010 on the guidelines for the 2011 budget procedure, Section I – European Parliament, Section II – Council, Section IV – Court of Justice, Section V – Court of Auditors, Section VI – European Economic and Social Committee, Section VII – Committee of the Regions, Section VIII – European Ombudsman, Section IX – European Data Protection Supervisor (2010/2003(BUD))
Lauksaimniecības produktu kvalitātes politika ‐ kāda ir pareizā stratēģija?
Agricultural product quality policy: what strategy to follow?
Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta rezolūcija par lauksaimniecības produktu kvalitātes politiku ‐ kāda ir pareizā stratēģija? (2009/2105(INI))
European Parliament resolution of 25 March 2010 on Agricultural product quality policy: what strategy to follow? (2009/2105(INI))
Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta rezolūcija par pasaules finanšu un ekonomikas krīzes ietekmi uz jaunattīstības valstīm un attīstības sadarbību (2009/2150(INI))
European Parliament resolution of 25 March 2010 on the effects of the global financial and economic crisis on developing countries and on development cooperation (2009/2150(INI))
Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta rezolūcija par ECB 2008. gada pārskatu (2009/2090(INI))
European Parliament resolution of 25 March 2010 on the ECB Annual Report 2008 (2009/2090(INI))
-//EP//TEXT TA 20100325 ITEMS DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT TA 20100325 ITEMS DOC XML V0//EN
Finanšu darījumu nodoklis — laiks atmaksāt parādus?
MEPs mull over merits of an EU tax on financial transactions
Frankfurtes birža. ©BELGA_imagebroker_Stefan Kiefer Ekonomikas krīze atsedza finanšu sistēmas vājās vietas, piespiežot valstu valdības ekonomikas stabilitātes vārdā iesūknēt milzīgas nodokļu maksātāju naudas summas vārguļojušās bankās.
The Frankfurt Stock Exchange ©BELGA/S Kiefer Idea of tax on financial transactions mooted March Resolution calls on financial sector to help taxpayers Workability and practicality an issue The economic crisis has exposed weaknesses in the financial system, forcing governments to pump billions of euros of taxpayers' money into ailing banks and other financial institutions to safeguard the stability of their economies.
Eiropas Parlamenta deputāti uzskata, ka ir pienācis laiks padomāt par to, kā finanšu iestādes varētu sabiedrībai savu parādu atmaksāt.
MEPs think that now is the right time to think about how financial institutions could pay back their debt to society.
Marta plenārsesijā viņi aicināja Eiropas Komisiju izpētīt, kāda ietekme varētu būt finanšu darījumu nodokļa ieviešanai.
In a March plenary session they called on the European Commission to explore the impact of a financial transaction tax.
Parlamenta rezolūcijā (skat. zemāk esošo saiti) uzsvērts, ka jāpanāk, ka „finanšu sektors sniedz taisnīgu ieguldījumu ekonomikas atveseļošanā un izaugsmē, jo ievērojamas izmaksas un finanšu krīzes sekas gulstas uz reālo ekonomiku, nodokļu maksātājiem, patērētājiem, valsts dienestiem un sabiedrību kopumā”.
The idea of such a tax has been floated by economists and politicians around the world for years.
Šūlmeisters paskaidroja, ka ilgtermiņa tendences seko īstermiņa svārstībām, kā rezultātā rodas valūtas maiņas kursu nestabilitāte un lielas biržas cenu atšķirības, nodarot ļaunumu reālajai ekonomikai.
Colloquially called the "Tobin Tax" after the economist who put forward the idea, the economic crisis has given it a new lease of political life.
Ja īstermiņa finanšu darījumi tiktu aplikti ar nodokli, piemēram 0,05% apmērā, to skaits samazinātos — tas radītu lielāku stabilitāti, vienlaikus nodrošinot ES papildu ienākumus 300 miljardu eiro apmērā.
On Monday 10 March MEPs adopted a Resolution (536 votes in favour to 80 against) calling for the financial sector to contribute fairly towards economic recovery since the costs of the crisis are being borne by taxpayers.
Tiem gan neesot obligāti jāpieņem finanšu darījumu nodokļa veidols, drīzāk vajadzīga kapitāla kontrole.
They also called on the Commission to analyse what the impact of implementing the tax would be.
Tikai Eiropā?
Rationale behind tax discussed
Viena no galvenajām raizēm attiecībā uz finanšu darījumu nodokļa ieviešanu Eiropas Savienībā ir — vai tas nenodarīs ļaunumu Eiropas finanšu industrijai, ja citur pasaulē šāda nodokļa nebūs.
On 25 March Members of Parliament's special "Financial, Economic and Social Crisis Committee" debated the rationale behind a possible financial transaction tax.
Somu deputāte Sirpa Pietikeinena (Eiropas Tautas partijas grupa) atgādināja, ka finanšu nozare patlaban ir lielākā pasaulē. „Manuprāt, ir loģiski, ka ar globālu nodokli vispirms jāmēģina aplikt tieši finanšu darījumi,” teica deputāte. „Kādam ir jāuzņemas līderība, un ir diezgan dabiski, ka šo lomu uzņemas Eiropas Savienība.”
Stephan Schulmeister of the Austrian Institute for Economic Research in Vienna said short-term financial transactions can make short-term prices of currencies and other financial products such as derivatives and shares vary wildly.
Keja Svinbūrna (Konservatīvie un reformisti, Apvienotā Karaliste) savukārt pauda viedokli, ka ir „nejēdzīgi un naivi domāt, ka, ja ES ieviesīs finanšu darījumu nodokli bez visu globālo spēlētāju atbalsta, tā nezaudēs citām valstīm”.
For example buying €5 million on the foreign exchange and selling it 5 minutes later can have a substantial impact on exchange rates and stock prices.
Pakals Konfēns (Zaļie, Francija) jautāja, kā aplikt ar nodokli darījumus, kas tiek veikti kaut kur citur, taču tomēr ietekmē arī mūs.
Mr Schulmeister said a tax of just 0.05% would eliminate these short-term transactions, bring greater stability and bringing €300 billion of additional revenues to the EU.
Tāpat viņš vēlējās zināt, vai nepastāv risks, ka šāda veida spekulācija Eiropā pilnībā izzudīs un turpināsies tikai ASV un Austrumāzijas tirgos.
For the International Monetary Fund Bert van Selm said it was more a question of controlling capital flows than a tax on transactions itself.
Kā norādīja Š.Šūlmeisters, nodoklis neradītu risku zaudēt mūsu pašu tirgus finanšu darījumus, jo citi tirgi atrodas citās laika zonās.
When MEPs debated a report on the financial transactions tax in the plenary on 9 March, many were divided on the relative merits of a possible tax.
Runājot par nodokļa ienesto līdzekļu izmantojumu, Parlamenta referents Edvards Šikluna (Sociālisti un demokrāti, Malta) pastāstīja, ka Eiropas Komisijas priekšsēdētājs Žozē Manuels Barrozu esot ierosinājis izmantot globālo nodokli vides aizsardzības projektu finansēšanai.
To me it is natural that financial transaction should be the (focus of the) first attempt at global taxation.
Tāpat plašu atbalstu esot guvusi sākotnējā ideja izmantot nodokli attīstības palīdzības veicināšanai.
Someone has to take the lead and it is quite naturally the European Union's place to do so".
Tomēr ne visi uzskata, ka ieņēmumi nonāks pareizajās rokās.
British Socialist Catherine Stihler said such a tax was "about those who have contributed to the financial crisis giving something back".
20100329STO71433 EP rezolūcija par nodokļu piemērošanu finanšu darījumiem (10/03/2010) Ekspertu konferences videoieraksts (24/03/2010)
20100329STO71433 EP Resolution 10 March Financial, Economic and Social Crisis Committee Press release
-//EP//TEXT TA P7-TA-2010-0056 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT TA P7-TA-2010-0056 0 NOT XML V0//EN
Olas, šļakatas un plīstoši trauki jeb kā eiropieši pavada Lieldienas
Easter - religious observance, water & eggs...
Arī ungāriem patīk rumulēties. ©BELGA_AFP PHOTO_BALINT PORNECZI Cik Eiropas Savienībā ir valstu, tik arī dažādu Lieldienu tradīciju — vieni krāso olas, citi mielojas ar šokolādes zaķiem, vēl citi dedzina Ziemassvētku eglītes un ar spalvām pildītas lelles, citi savukārt šļakstās ar ūdeni un aiz prieka par Jēzus augšamcelšanos plēs traukus.
A Hungarian girl in traditional garb screams as local boys pour water on her on March 26, 2010, Holloko. ©BELGA/AFP/B.Porneczi Catholic, Protestant and Orthodox Easters coincide this year Egg smashing and pottery smashing among unusual celebrations As celebrations for Easter week get under way millions of the faithful will be heading to Churches across Europe to mark the crucifixion and resurrection of Christ.
Uz sarunu aicinājām trīs deputātus, kuri mums pastāstīja, kā Lieldienas pavada viņi un kādēļ.
This Easter is particularly poignant as Catholic, Protestant and Orthodox Easters fall at the same time.
Olu kaujas un šūpošanās
We spoke to some MEPs about what happens where they are.
Roberts Zīle (Konservatīvie un reformisti) stāsta par latviešu tradīcijām: „Vēl šobaltdien viena no Lieldienu tradīcijām ir krāsot olas ar dabīgiem materiāliem — sīpolu mizām, rudzu asniem, bērzu lapām — un tad rīkot olu kaujas.
On the Greek Island of Corfu pottery is broken on Easter Saturday in a tradition said to be of either Venetian or of pagan origin.
Saka, ka tas, kuram olas čaumala ir visstiprākā, dzīvos visilgāk.”
According to Sylvana Rapti, a Greek MEP who hails from Corfu, at "11 am on the Saturday the bells toll to announce Jesus' first Resurrection" to mark "the moment when mourning for Jesus' suffering gives way to joy and the noise of breaking pottery!"
Protams, neiztikt arī bez šūpošanās. „Pēc seniem ticējumiem šūpošanās ir saistīta ar auglību — jāšūpojas, lai lopiem klātos labi.
"People throw pottery jars full of water or wine off their balconies - because they are even noisier when they are full," she said.
Tāpat saka, ka šūpošanās Lieldienās pasargā no odu un dunduru kodumiem vasarā.”
According to the tradition the breaking of pottery is supposed to bring good luck.
Arī slovāki Lieldienās krāso olas, taču, pirmo saules staru iedrošināti, viņi ķeras arī pie ūdens procedūrām.
In Slovakia and Hungary the traditions are somewhat more unusual with the girls in the family being sprinkled with water by men on Easter Monday.
„Lieldienu pirmdienā ģimenes meitenes tiek apslacītas ar ūdeni,” stāsta Miroslavs Mikolašiks (Eiropas Tautas partijas grupa). „Šādā veidā puiši vēlas mīļotajai personai — meitenei — nodot ūdens fizisko un garīgo dzīves spēku.
Slovak MEP Miroslav Mikolášik explained: "The boys in this way want to transfer the vital physical and mental power of water to a beloved person, namely a girl."
Deputāts paskaidro, ka ūdens simbolismu un maģisko spēku slāvu tautas izmantojušas jau sensenos laikos.
He added, "this tradition has its roots in our ancestors - old Slavs who used the symbolism and magic power of water."
Trauku kari
Eggs in Riga
Grieķijas salas Korfu iedzīvotāji ir vēl temperamentīgāki — viņi Lieldienu svētdienā no balkoniem sviež lejā māla krūkas.
In Latvia fighting with eggs is considered the norm over Easter.
„Pulksten vienpadsmitos svētdienas rītā mēs gaidām, kad zvani vēstīs Jēzus pirmo (kā mēs sakām Grieķijā) augšāmcelšanos — tā patiesībā notiek tajā pašā dienā pusnaktī," Lieldienu norisi Korfu apraksta Silvana Rapti (Sociālisti un demokrāti). „Tas ir brīdis, kad sēras par Jēzus ciešanām nomaina prieks un plīstošu māla trauku šķindoņa.
As Latvian MEP Roberts Zīle explained, "nowadays it is an Easter tradition to colour eggs with materials from nature such as onion skins, rye shoots and birch leaves.
Notiek sacensības — kurš nosviedīs vislielāko krūzi un kuru cilvēki apbalvos ar skaļākajiem aplausiem.”
Going on a swing is another tradition according to archaic beliefs.
Korfu iedzīvotāji tic, ka trauku plēšana nes laimi, tādēļ visu gadu jānēsā līdzi kāda saplēstas krūkas lauska.
Swinging is connected with fertility, and it must be done, so the livestock will do well, Mr Zīle said.
20100329STO71434 Lieldienas Eiropā — stāsta eiroparlamentārieši Roberts Zīle Miroslavs Mikolašiks Silvana Rapti
20100329STO71434 MEPs on Easter 2008 Rapti Sylvana MEP Miroslav Mikolášik MEP Roberts Zīle MEP
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080319STO24705 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080319STO24705 0 NOT XML V0//EN
Donoru konferencē apspriež Haiti atjaunošanu
International donors meet to rally support for Haiti
Saskaņā ar Pagaidu zaudējumu un vajadzību novērtējuma ziņojumu zemestrīces izpostītās Karību salas atjaunošanai nākamo trīs gadu laikā būs vajadzīgi 11,5 miljardi eiro.
Speaking to us from New York French MEP and Vice- Chair of the Development Committee Michèle Striffler said the eradication of corruption and development of good governance are vital.
ES ir gatava no savas puses dot 1,2 miljardus.
The EU has already pledged €1.2 billion to help the devastated island after the 12 January earthquake.
„Ir būtiski atjaunot valsti, neatkārtojot pagātnes kļūdas,” norādīja M.Stiflere. „Jāizskauž korupcija, jānodrošina laba pārvaldība, savādāk jāveic reģionālā plānošana.
Before leaving for the US, Ms Striffler called on the EU to move swiftly to unblock aid and to make a substantial donation towards the rebuilding of Haiti.
Ir būtiski, lai valdība Haiti un Haiti iedzīvotāji šajā procesā pilnībā pārņemtu vadošo lomu koordinēšanas un atjaunošanas programmas īstenošanas procesos.”
Ms Striffler - part of the centre right European People's Party - said, "it is essential that the Government of Haiti and the Haitian people fully take on their leadership role in the process of coordinating and implementing reconstruction".
Kā nodrošināt, ka palīdzība nonāktu pie tiem, kam tas ir vajadzīgs?
We asked her what could be done to ensure aid reaches the people it is intended for.
Deputāte uzsver, ka jānodrošina līdzekļu pārvaldības pārredzamība un jāveic visneaizsargātāko personu, īpaši sieviešu un bērnu, vajadzību novērtējums.
"There should be transparency in managing the funds and the needs assessment must target the most vulnerable, notably women and children.
Tāpat viņas skatījumā pēc iespējas vairāk jāiesaista pilsoniskā sabiedrība un vietējās kopienas un jāveicina laba valsts pārvalde.
Civil society and local communities must be involved as much as possilbe to ensure a participatory system."
M.Stiflere piebilda, Eiropas Parlamentam ik pēc trim mēnešiem būtu jāpārbauda palīdzības sniegšanas īstenošana un līdzekļu pārvaldība.
She called for "control by the European Parliament every 3 months on the implementation of aid and funds management".
Ņujorkas donoru konferenci vadīs galvenās palīdzības sniedzējas — ES, Brazīlija, Kanāda, Francija un Spānija.
Hosted by the UN and US in cooperaton with the Haiti government, the conference brings will be co-chaired by Brazil, Canada, the EU, France, and Spain as leading donors to Haiti.
20100329STO71435 Eiropas Parlamenta 2010. gada 10. februāra rezolūcija par neseno zemestrīci Haiti Eiropas Komisijas paziņojums presei pirms konferences Mišela Stiflere Intervija ar Luisu Mišelu Haiti donoru konference
20100329STO71435 EP Resolution 10 February 2010 Press release: Solidarity with the people of Haiti Michele Striffler MEP Haiti Donors Conference High Representative Catherin Ashton European Commission press release
-//EP//TEXT TA P7-TA-2010-0015 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT TA P7-TA-2010-0015 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100115STO67362 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100210IPR68728 0 NOT XML V0//EN
Balsojumi atlikti uz Briseles sesiju slēgtās gaisa telpas dēļ
Votes postponed to May Brussels session following airspace closures
Parlaments mainīja darba kārtību, jo daudzi deputāti nevarēja ierasties uz plenārsesiju sakarā ar gaisa telpas slēgšanu.
Parliament has modified its agenda in the light of the air travel disruption: all the votes planned for this week will now take place at the next session on 5-6 May in Brussels.
Otrdienas darba kārtībā tagad iekļautas arī debates ar Eiropas Komisiju par vulkāna radītā pelnu mākoņa sekām un ar to saistītajiem lidojumu ierobežojumiem.
The agenda now also includes a debate on Tuesday morning with the Commission on the impact of the volcanic ash cloud and the resulting airspace closures.
Vairums plenārsesijas debašu notiks, kā plānots, un tās papildinās debates ar Eiropas komisāru Siim Kallas par gaisa satiksmes krīzi.
Most of the debates are going ahead as planned, with the addition of a debate with Commission President Barroso and Transport Commissioner Kallas on the air travel crisis.
Sesija beigsies ātrāk nekā paredzēts — trešdien.
The session will end on Wednesday at the end of the night sitting.
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100330NEW71978 FULL-TEXT DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100330NEW71978 FULL-TEXT DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100330NEW71978 ITEM-002-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100330NEW71978 ITEM-002-EN DOC XML V0//EN
Galīgais balsojums par energoefektivitātes likumprojektiem
Energy efficiency: final vote on further measures to cut consumption
Deputāti Strasbūrā balsos par jaunām ēku energoefektivitātes prasībām un jauno ES energoefektivitātes marķējumu.
MEPs will vote in Strasbourg on new energy efficiency legislation for buildings and the new layout of the EU energy efficiency label.
Šie noteikumi papildinās 2008. gadā pieņemto klimata pārmaiņu likumu paketi.
These measures - which come in addition to the EU's 2008 climate change package - were agreed with the Council last year but need to be endorsed first by the Industry Committee on Monday and then by the full Parliament on Wednesday.
Pirmdien tie vēl jāapstiprina Rūpniecības komitejai, un trešdien — Eiropas Parlamentam pilnā sastāvā.
New energy efficiency legislation will help consumers to cut their energy bills and the EU as a whole to hit its climate change target of using 20% less energy by 2020.
Jaunie tiesību akti par energoefektivitāti palīdzēs iedzīvotājiem un Eiropas Savienībai (ES)kopumā samazināt enerģijas patēriņu, lai sasniegtu ES nosprausto mērķi — līdz 2020. gadam samazināt enerģijas patēriņu par 20 %.
Building codes of the Member States will require all new buildings to have near-zero energy consumption and require regular inspections of boilers and air conditioning systems.
Dalībvalstu būvniecības likumi prasīs regulāru boileru un kondicionēšanas iekārtu kontroli, kā arī to, lai jaunbūves nepatērētu nemaz vai ļoti maz enerģijas.
Mandatory labels for household appliances and energy-saving products will help consumers to assess running costs.
Enerģiju taupošas ēkas
Energy-saving buildings
No 2020. gada beigām visām ēkām būs jāatbilst augstiem energotaupības standartiem un jāspēj darboties lielā mērā uz atjaunīgo enerģiju pamata.
All buildings built from the end of 2020 onwards must have high energy-saving standards and be powered to a large extent by renewable energy.
Daļu šo pārmaiņu finansēs tieši no ES budžeta.
Part of the funding for these changes will come from the EU budget.
Apjomīgu atjaunošanas darbu laikā, kur iespējams, būs jāuzlabo iepriekš uzcelto ēku energotaupīgums.
Where feasible the energy performance of existing buildings will have to be improved during major renovations.
Atjaunojot īpašnieki tiks mudināti ierīkot tā dēvētos viedos mēraparātus un aizstāt kurināšanas, siltā ūdens un gaisa kondicionēšanas iekārtas ar augstas efektivitātes alternatīvām, piemēram, siltuma pumpjiem.
When renovating, owners will be encouraged to install "smart meters" and replace heating, hot-water plumbing and air-conditioning systems with high-efficiency alternatives such as heat pumps.
Efektivitātes marķējums mājsaimniecības iekārtām un citiem ražojumiem
Efficiency label for household appliances and other products
Jaunais energoefektivātes marķējums mājsaimniecības iekārtām un citiem ražojumiem paredz ieviest jaunas papildu klases, tomēr ierobežojot iedalījumu līdz septiņām klasēm ("A+++" apzīmē vistaupīgākos ražojumus).
A new layout of the energy efficiency label for household appliances and other energy-saving products allows for additional classes (with "A+++" for the most energy-efficient products) but limits the total number of energy classes to seven.
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100330NEW71978 ITEM-001-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100330NEW71978 ITEM-001-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100330NEW71978 ITEM-003-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100330NEW71978 ITEM-003-EN DOC XML V0//EN
Lidostu nodevas: papildu drošības izmaksas nav jāsedz pasažieriem
Airport charges: Member States should bear any extra security costs
Izmaksas par lidostu drošības pasākumiem, kas sniedzas pāri Eiropas prasībām, ir jāsedz no dalībvalstu budžeta, nevis pasažieru kabatas, uzskata Eiropas Parlamenta Transporta komiteja.
Aviation security measures that go beyond common EU requirements should be paid for by Member States, not passengers, says Parliament's Transport Committee.
Deputāti vēlas, lai par jebkuriem pasākumiem un metodēm, kas sniedzas pāri ES kopējiem standartiem, maksātu ES dalībvalstu valdības.
MEPs want national governments to bear the cost of any security measures that are "more stringent" than common, basic EU standards.
Šie priekšlikumi ietverti likumprojekta grozījumos, kurus iesniegusi Eiropas Parlamenta Transporta komiteja.
These proposals are contained in amendments to a Commission draft directive being tabled by the Transport Committee for a vote by the full Parliament in Strasbourg next Tuesday.
Deputāti arī stingri uzstāj uz lielāku cenu pārskatāmību, uzskatot, ka pasažieriem precīzi jāzina lidostu drošības izmaksas.
Members also strongly support better pricing transparency.
Vairākas ES valstu valdības iebilst pret šādu direktīvu, kas prasītu apmaksāt drošības izmaksas no publiskā finansējuma.
They insist that passengers should be able to know exactly what percentage of the fare will pay for airport security.
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100330NEW71978 ITEM-004-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100330NEW71978 ITEM-004-EN DOC XML V0//EN
Lidojumu drošība ārpus Eiropas
Closer monitoring of air safety outside EU
Eiropiešiem, ceļojot ārpus Eiropas, jābūt informētiem par to, kuras aviokompānijas atrodas tā dēvētajā Eiropas melnajā sarakstā, uzskata EP Transporta komiteja.
Europeans flying outside the EU should be informed about any air carriers in non-EU countries that have been blacklisted by the EU, believes the Transport Committee.
Deputāti plenārsesijā iztaujās Eiropas Komisiju (EK) par to, cik valstu pasaulē ir izveidojušas līdzīgus sarakstus un kā EK uzrauga atbilstību starptautiskajiem drošības standartiem ārpus Eiropas.
In a plenary debate, MEPs will ask the Commission how many other countries have adopted blacklist legislation similar to the EU's and how it can monitor compliance with international air safety standards outside the EU.
Kopš 2005. gada ES ir ieviesusi sarakstu ar aviokompānijām, kuru lidmašīnām Eiropas Savienības gaisa telpa ir liegta.
Since 2005 the Commission has kept a regularly updated list of air carriers not allowed to fly in EU airspace. .
-//EP//TEXT OQ O-2010-0024 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT OQ O-2010-0024 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100330NEW71978 ITEM-005-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100330NEW71978 ITEM-005-EN DOC XML V0//EN
Vērtēs ES 2008. gada tēriņus
Parliament decides on 2008 budget discharge
Trešdien deputāti apspriedīs Eiropas Savienības (ES) 2008. gada budžeta izdevumus un lems par katru ES iestādi, vai apstiprināt tās budžeta izpildi.
MEPs will look at the way the EU budget was spent in 2008 and then decide whether to approve the financial management of each EU institution and agency that year, under the "budgetary discharge procedure".
Katru gadu Parlaments vērtē, kā ES iestādes tērē tām piešķirtos ES līdzekļus.
Once a year, Parliament scrutinises how the different EU institutions spend their money.
Kopš pagājušā gada novembra, kad Eiropas Revīzijas palāta publicēja savu ziņojumu par 2008. gadu, Budžeta kontroles komitejas deputāti ir pētījuši dokumentus, iztaujājuši komisārus un rīkojusi debates par ES līdzekļu izmantojumu.
Since November last year, when the European Court of Auditors presented its report for the year 2008, members of the Budgetary Control Committee have studied documents, interviewed Commissioners and directors and discussed how the EU's money was spent.