natgillin/translations-raw huggingface dataset:
- Vai EPAB rīcībā ir pietiekami finanšu resursi un cilvēkresursi, lai varētu būtiski palīdzēt Grieķijai?
- Does EASO posses enough financial and human resources in order to have a meaningful impact in Greece?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000031/2012
Question for oral answer O-000031/2012
Verts/ALE grupas vārdā Temats: ES pievienošanās Eiropas Cilvēktiesību konvencijai un Eiropas Cilvēktiesību tiesas reforma
on behalf of the Verts/ALE Group Subject: EU accession to the ECHR and ECtHR reform
Eiropas Cilvēktiesību konvencija ir visprogresīvākais cilvēktiesību mehānisms pasaulē, ar kura palīdzību fiziskas personas var Eiropas līmeņa tiesā iesūdzēt valdības par pamattiesību pārkāpumiem.
The European Convention on Human Rights (ECHR) is the most advanced human rights mechanism in the world, open to individuals to bring governments responsible of fundamental rights violations into account before a European Court.
ES ir vienmēr atzinusi Eiropas Cilvēktiesību konvenciju par īpaši nozīmīgu, par ko liecina arī tas, ka valsts pievienošanās Eiropas Padomei un Eiropas Cilvēktiesību konvencijai ir priekšnosacījums dalībai Eiropas Savienībā.
The EU has always given the highest importance to the ECHR, as demonstrated by the fact that the entry of a State in the Council of Europe and the ECHR is a precondition for EU accession.
ES juridiskais pienākums pievienoties Eiropas Cilvēktiesību konvencijai ir noteikts LES 6. pantā.
The legal obligation for the EU to accede to the ECHR is enshrined in Article 6 TEU.
Ņemot vērā šo pienākumu, ir satraucoši, ka šo pievienošanos kavē Apvienotās Karalistes un Francijas politiskie iebildumi.
In light of this obligation it is alarming that the accession is currently being sidetracked by political objections from the UK and France.
Eiropas Padomes, kurā ir 47 dalībvalstis, Parlamentārās asamblejas pārstāvji un Eiropas Parlaments 2012. gada 25. janvārī mudināja valstu, jo īpaši Apvienotās Karalistes un Francijas, valdības nekavēt ES parakstīt Eiropas Cilvēktiesību konvenciju.
On 25 January 2012, Representatives of the Parliamentary Assembly of the 47-nation Council of Europe (PACE) and the European Parliament have urged national governments – notably the UK and France – not to stand in the way of the EU signing up to the ECHR.
Šajā sakarībā ir vērts atgādināt, ka, valdībām kavējot ES pievienoties Eiropas Cilvēktiesību konvencijai, tiek pārkāpts lojālas sadarbības princips (LES 4. panta 3. punkts), ar kuru saskaņā Savienība un dalībvalstis ar patiesu savstarpēju cieņu palīdz cita citai veikt uzdevumus, ko nosaka Līgumos.
In this context it is also worth reminding that sidetracking the EU’s accession to the ECHR by governments violates the principle of sincere cooperation (Article 4 paragraph 3 of the TEU), according to which the Union and the Member States shall in full mutual respect, assist each other in carrying out tasks which flow from the Treaties.
Turklāt Līgumā paredzēts, ka dalībvalstīm jāsekmē Savienības uzdevumu izpilde un jāatturas no jebkādiem pasākumiem, kas varētu apdraudēt Savienības mērķu sasniegšanu.
In addition the Treaty obliges the Member States to facilitate the achievement of the Union’s tasks and refrain from any measure which could jeopardize the attainment of the Union’s objective.
- Kāda ir Padomes nostāja attiecībā uz dalībvalstu mēģinājumiem kavēt pievienošanos Eiropas Cilvēktiesību konvencijai, ņemot vērā LES 4. pantā noteikto lojālas sadarbības principu?
- What is the Council’s position regarding the attempt by Member States to obstruct the accession to the ECHR, in light of the principle of sincere cooperation as enshrined in Article 4 TEU?
- Kādus pasākumus Padome veiks, lai stiprinātu rīcību valstu līmenī un samazinātu Eiropas Cilvēktiesību tiesā atkārtoti iesniegtu pieteikumu lielo skaitu, kas ir nepieciešams priekšnoteikums jebkuriem turpmākiem konkrētiem pasākumiem, kas veicami, lai panāktu vienošanos par Eiropas Cilvēktiesību tiesas reformu?
- What steps will the Council take to strengthen national implementation and reduce the high number of repetitive applications coming before the ECtHR as a necessary precursor to any further concrete steps towards agreement on reform of the Court?
- Kādi ir ES un to ES dalībvalstu, kuras darbojas Eiropas Padomes struktūrās vai sadarbojas ar tām, priekšlikumi un nostāja par pievienošanos konvencijai un Eiropas Cilvēktiesību tiesas reformu?
- What are the proposals and positions of the EU and of its Member States within – and in relation to – the Council of Europe bodies on the adhesion and reform of the ECtHR?
Vai dalībvalstis veido vienotu ES nostāju, pamatojoties uz LES 2. un 6. pantu?
Are Member States taking a common EU line on the basis of Articles 2 and 6 TEU?
Kāds ir paredzamais grafiks attiecībā uz ES pievienošanos Eiropas Cilvēktiesību konvencijai?
What is the planned timeline for the EU adhesion to the ECHR?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000032/2012
Question for oral answer O-000032/2012
Eiropas Padomes, kurā ir 47 dalībvalstis, Parlamentārās asamblejas pārstāvji un Eiropas Parlaments 2012. gada 25. janvārī mudināja valstu, jo īpaši Apvienotās Karalistes un Francijas, valdības neradīt Eiropas Savienībai šķēršļus attiecībā uz Eiropas Cilvēktiesību konvencijas parakstīšanu.
On 25 January 2012, Representatives of the Parliamentary Assembly of the 47-nation Council of Europe (PACE) and the European Parliament urged national governments – notably the UK and France – not to stand in the way of the EU signing up to the ECHR.
Tajā pašā laikā pašreizējās Eiropas Padomes prezidentūras — Apvienotās Karalistes — valdība ir paziņojusi, ka tā pievērsīsies Eiropas Cilvēktiesību tiesas turpmākai reformēšanai.
At the same time, the UK government, currently holding the Presidency of the Council of Europe, has announced it will focus on further reforms of the ECHR; the President of the European Court of Human Rights (ECtHR) underlined the responsibility of State parties in ensuring that judgments are applied, while the PACE added that States shall address structural/systemic problems and strengthen the ECtHR to ensure its efficacy.
Eiropas Cilvēktiesību tiesas priekšsēdētājs uzsvēra dalībvalstu atbildību, nodrošinot to, ka tiek piemēroti spriedumi, bet Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas pārstāvji piebilda, ka valstīm jārisina strukturālas/sistēmiskas problēmas un jāstiprina Eiropas Cilvēktiesību tiesa, lai nodrošinātu tās efektivitāti.
In this context it is also worth reminding that sidetracking the EU accession to the ECHR by governments violates the principle of sincere cooperation (art.
Šajā sakarībā ir vērts atgādināt, ka, valdībām kavējot ES pievienoties Eiropas Cilvēktiesību konvencijai, tiek pārkāpts lojālas sadarbības princips (LES 4. panta 3. punkts), ar kuru saskaņā Savienība un dalībvalstis ar patiesu savstarpēju cieņu palīdz cita citai veikt uzdevumus, ko nosaka Līgumos.
4 paragraph 3 of the TEU), according to which the Union and the Member States shall in full mutual respect, assist each other in carrying out tasks which flow from the Treaties.
Turklāt Līgumā paredzēts, ka dalībvalstīm jāsekmē Savienības uzdevumu izpilde un jāatturas no jebkādiem pasākumiem, kas varētu apdraudēt Savienības mērķu sasniegšanu.
In addition the Treaty obliges the Member States to facilitate the achievement of the Union’s tasks and refrain from any measure which could jeopardise the attainment of the Union’s objective.
- Kāda ir Komisijas nostāja attiecībā uz dalībvalstu mēģinājumiem kavēt pievienošanos Eiropas Cilvēktiesību konvencijai, ņemot vērā LES 4. pantā noteikto lojālas sadarbības principu?
- What is the Commission's position on the attempt by Member States to obstruct the accession to the ECHR, in light of the principle of sincere cooperation as enshrined in article 4 TEU?
- Kādus pasākumus Komisija veiks, lai stiprinātu rīcību valstu līmenī un samazinātu Eiropas Cilvēktiesību tiesā atkārtoti iesniegtu pieteikumu lielo skaitu, un pēc tam veiktu turpmākus konkrētus pasākumus, kas nepieciešami, lai panāktu vienošanos par Eiropas Cilvēktiesību tiesas reformu?
- What steps will the Commission take to strengthen national implementation and reduce the high number of repetitive applications coming before the ECtHR as a necessary precursor to any further concrete steps towards agreement on reform of the Court?
- Kādi ir ES un to ES dalībvalstu, kuras darbojas Eiropas Padomes struktūrās vai sadarbojas ar tām, priekšlikumi un nostāja par pievienošanos konvencijai un Eiropas Cilvēktiesību tiesas reformu?
- What are the proposals and positions of the EU and of its Member States inside - and in relation to - the Council of Europe bodies on the adhesion and reform of the ECtHR?
Vai dalībvalstis veido vienotu ES nostāju, pamatojoties uz LES 2. un 6. pantu?
Are Member States taking a common EU line on the basis of articles 2 and 6 TEU?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000033/2012
Question for oral answer O-000033/2012
Turklāt ANO politiskajā paziņojumā par neinfekcijas slimību novēršanu un kontroli , kas nesen pieņemts Ģenerālās asamblejas augsta līmeņa sanāksmē, ir atzīts, ka diabēts ir viena no četrām izplatītākajām neinfekcijas slimībām (NIS), savukārt Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. septembra rezolūcijā par neinfekcijas slimībām ir uzsvērts, „cik svarīgi ir, ievērojot ES Padomes ieteikumu (..), izstrādāt hroniskām NIS paredzētu ES stratēģiju, kurā katrai no četrām izplatītākajām NIS (..) būtu atsevišķa iedaļa”.
In addition, diabetes has been recognised as one of the four main non-communicable diseases (NCDs) in the recently adopted UN Political Declaration of the High-level Meeting of the General Assembly on the Prevention and Control of NCDs and the European Parliament Resolution of 15 September 2011 on NCDs which ‘stresses the importance of establishing an EU strategy on chronic NCDs, to be followed by a Council recommendation, with individual sections dealing with the four most common NCDs’.
Kādi šajā kontekstā ir Komisijas plāni, lai īpaši pievērstos diabēta problēmai un efektīvi to risinātu?
In this context, what are the Commission’s plans to specifically and effectively address diabetes?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000034/2012
Question for oral answer O-000034/2012
ALDE grupas vārdā Temats: Amatierzveja un KZP reforma
on behalf of the ALDE Group Subject: Recreational fishing in the CFP reform
Piekrastes kopienas ir smagi cietušas no zivsaimniecības nozares aktivitātes krituma.
Coastal communities have been hard hit by the decline in the fisheries sector.
Uz to reaģējot, zvejniecības kopienas ir dažādojušas darbību, ieviešot, piemēram, amatierzveju („pescaturismo”) un tādējādi veicinot tūrismu, un izveidojot vai saglabājot darba vietas.
In response to this, fishing communities have diversified into areas such as 'pescaturismo' (recreational fishing), which promotes tourism and creates or safeguards jobs.
Lai gan ne visi amatierzvejas veidi ir ilgtspējīgi, bet daži ir.
While not all forms of recreational fishing are sustainable, some are.
Vai amatierzveju var pievienot KZP reformas priekšlikumiem, ko Komisija prezentēja 2011. gada 13. jūlijā?
Can such recreational fishing activities be integrated into the CFP reform proposals presented by the Commissioner on 13 July 2011?
Vai Komisija no Eiropas Zivsaimniecības fonda un/vai Kohēzijas fonda atbalstītu tādu darbību finansēšanu kā amatierzveja un aktivitātes saistībā ar atpūtu uz ūdens?
Would the Commission support funding under the EFF and/or Cohesion Fund for activities such as recreational fishing and water-related activities?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000035/2012
Question for oral answer O-000035/2012
ALDE grupas vārdā Temats: Aicinājums nodrošināt līdzsvarotu dzimumu pārstāvību ECB Valdē
on behalf of the ALDE Group Subject: Call for a gender-balanced representation on the ECB Executive Board
Eiropas vadītāji nepārtraukti uzsver, ka ir svarīgi, lai ietekmīgos amatos gan privātajā, gan arī publiskajā sfērā būtu līdzsvarota vīriešu un sieviešu pārstāvība.
European leaders continually emphasise the importance of balanced representation of men and women in influential positions – be it in the private or the public sphere.
Mums visiem ir zināms, ka dažādība valdēs un valdībās nodrošina lielāku kompetenci un plašāku perspektīvu.
We all know that diversity in boards and governments ensures broader competence and wider perspectives.
Tikai vīriešu vai tikai sieviešu pieņemšana darbā nozīmē šaurāku atlasi un risku neiekļaut potenciāli izcilus kandidātus.
Recruiting only men or only women means a more narrow selection and the risk of missing out on potentially excellent candidates.
Turklāt mūsdienās vienkārši ir maz ticams arguments, ka nav kvalificētu sieviešu dzimuma kandidātu.
Furthermore, the argument that there are no qualified women candidates to be found simply lacks credibility today.
Tomēr ES dalībvalstu nominācijas dažām no svarīgākajām un ietekmīgākajām ES iestādēm veido biedējoši vienveidīgu amata kandidātu sarakstu.
Yet the EU Member States’ nominations to some of the most important and influential bodies among the EU institutions result in an appallingly monotonous line-up of nominees.
Viens no acīmredzamiem piemēriem ir ECB, kuras Valdē, pat ne tās Padomē vai Ģenerālpadomē, nav nevienas sievietes.
One apparent example is the ECB: not one single woman on the Executive Board – not even on the Governing Council or the General Council.
Netiek apšaubīta pašreizējo kandidātu kompetence, bet tiek pieļauta sistemātiskas kļūmes iespēja procesā, jo pastāvīgi ir ļoti vāji rezultāti attiecībā uz sieviešu kandidāšu nomināciju.
It is not a question of doubting the present candidates’ competence but a question as to whether there may be a systematic failure in the process, when the results are continuously so poor when it comes to nominating women candidates.
Kā Padome mēģinās panākt līdzsvarotāku dzimumu pārstāvību ECB Padomē, Valdē un Ģenerālpadomē?
How will the Council work towards a more gender-balanced representation on the Governing Council, the Executive Board, and the General Council of the ECB?
Vai Padome apsvērs, piemēram, modeļa pieņemšanu, saskaņā ar kuru katra dalībvalsts dalībai ECB Valdē nominētu divus kandidātus — vīrieti un sievieti?
Will the Council consider, for example, adopting a model of each Member State nominating two candidates, a man and a woman, to the ECB Executive Board?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000036/2012
Question for oral answer O-000036/2012
ALDE grupas vārdā Temats: ES pievienošanās Eiropas Cilvēktiesību konvencijai un Eiropas Cilvēktiesību tiesas reforma
on behalf of the ALDE Group Subject: EU accession to the ECHR and ECtHR reform
Eiropas Cilvēktiesību konvencija tika izveidota, ņemot vērā Otrā pasaules kara radīto postu, lai aizsargātu demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesības un pamatbrīvības Eiropā.
The European Convention on Human Rights (ECHR) was created from the ashes of the Second World War in order to safeguard democracy, the rule of law, human rights and fundamental freedoms in Europe.
Pamatojoties uz šo konvenciju, privātpersonas var Eiropas tiesā iesūdzēt valdības par pamattiesību pārkāpumiem.
It enables individuals to bring governments responsible for violations of fundamental rights to account before a European court.
ES ir vienmēr uzskatījusi Eiropas Cilvēktiesību konvenciju par īpaši nozīmīgu, par ko liecina arī tas, ka valsts pievienošanās Eiropas Padomei un Eiropas Cilvēktiesību konvencijas parakstīšana ir priekšnosacījums dalībai Eiropas Savienībā.
The EU has always accorded the greatest importance to the ECHR, as demonstrated by the fact that a state must become a member of the Council of Europe and sign up to the ECHR as a precondition to EU accession.
Turklāt ES jau sen ir vēlējusies pievienoties Eiropas Cilvēktiesību konvencijai, un tagad tas ir paredzēts LES 6. pantā, kurā ir teikts, ka „Savienība pievienojas Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai”.
Furthermore, the EU has long sought to join the ECHR, which it is now obliged to do under Article 6 TEU (which states that ‘the Union shall accede to the ECHR’).
ES ir arī pieņēmusi ES Pamattiesību hartu, kas ES iestādēm un dalībvalstīm ir jāievēro, īstenojot ES tiesību aktus.
The EU has also established the EU Charter of Fundamental Rights, which is applicable to EU institutions and Member States when implementing EU law.
Eiropas Komisija ar Eiropas Padomi apspriež ES pievienošanos Eiropas Cilvēktiesību konvencijai.
The European Commission has been negotiating with the Council of Europe on the EU’s accession to the ECHR.
Ir izstrādāts nolīguma projekts, bet dažu Eiropas valstu valdībām pret to ir iebildumi, un tādējādi ir apdraudēts viss pievienošanās process.
A draft agreement was reached, but this is now being contested by some European governments, with the result that the whole process of accession is being put at risk.
Tajā pašā laikā pašreizējās Eiropas Padomes prezidentūras — Apvienotās Karalistes — valdība ir paziņojusi, ka tā pievērsīsies Eiropas Cilvēktiesību tiesas turpmākai reformēšanai .
At the same time, the UK Government, currently holding the Presidency of the Council of Europe, has announced that it will focus on further reforms of the European Court of Human Rights (ECtHR) .
Eiropas Cilvēktiesību tiesas priekšsēdētājs uzsvēra dalībvalstu atbildību, nodrošinot to, ka tiek piemēroti spriedumi , bet Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas pārstāvji ir minējuši, ka valstīm būtu jārisina strukturālas/sistēmiskas problēmas un jāstiprina Eiropas Cilvēktiesību tiesa, lai nodrošinātu tās efektivitāti .
The President of the ECtHR stressed the responsibility of state parties to ensure that judgments are enforced , while the Parliamentary Assembly of the Council of Europe added that states should address structural/systemic problems and strengthen the ECtHR to ensure its efficacy .
- Vai Padome var sniegt informāciju par stāvokli sarunās saistībā ar ES pievienošanos Eiropas Cilvēktiesību konvencijai un nolīguma projekta saturu, kā arī informāciju par iesniegtajiem priekšlikumiem, diskusijām un Padomē pieņemtajām nostājām?
- Can the Council provide information on the state of play of negotiations on EU accession to the ECHR and the contents of the draft agreement, as well as information on the proposals put forward, discussions taking place and positions adopted in the Council?
- Kāds ir plānotais grafiks attiecībā uz ES pievienošanos Eiropas Cilvēktiesību konvencijai?
- What is the planned timeline for EU accession to the ECHR?
- Kādi ir ES un to ES dalībvalstu, kuras darbojas Eiropas Padomes struktūrās vai sadarbojas ar tām, priekšlikumi un nostāja par pievienošanos konvencijai un Eiropas Cilvēktiesību tiesas reformu?
- What are the proposals and positions of the EU and of its Member States within – and in relation to – the Council of Europe bodies on the accession and reform of the ECtHR?
Vai dalībvalstis veido vienotu ES nostāju, pamatojoties uz LES 2. un 6. pantu?
Are Member States taking a common EU line on the basis of Articles 2 and 6 of the TEU?
- Ko Padome darīs, lai stiprinātu Eiropas Cilvēktiesību konvencijas sistēmu un mudinātu dalībvalstis izpildīt Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumus, tostarp novēršot strukturālas/sistēmiskas problēmas?
- What actions will it take to strengthen the ECHR system and to encourage Member States to execute ECtHR judgments, including by reviewing structural/systemic problems?
Skatīt runu tīmekļa vietnē http://www.number10.gov.uk/news/european-court-of-human-rights/. http://www.independent.co.uk/opinion/commentators/nicolas-bratza-britain-should-be-defending-european-justice-not-attacking-it-6293689.html. http://assembly.coe.int/Main.asp?link=/Documents/WorkingDocs/Doc12/EDOC12811.htm, http://assembly.coe.int/Mainf.asp?link=/Documents/AdoptedText/ta12/ERES1856.htm, http://assembly.coe.int/Mainf.asp?link=/Documents/AdoptedText/ta12/EREC1991.htm.
Speech at: http://www.number10.gov.uk/news/european-court-of-human-rights/. http://www.independent.co.uk/opinion/commentators/nicolas-bratza-britain-should-be-defending-european-justice-not-attacking-it-6293689.html. http://assembly.coe.int/Main.asp?link=/Documents/WorkingDocs/Doc12/EDOC12811.htm, http://assembly.coe.int/Mainf.asp?link=/Documents/AdoptedText/ta12/ERES1856.htm, http://assembly.coe.int/Mainf.asp?link=/Documents/AdoptedText/ta12/EREC1991.htm.
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000037/2012
Question for oral answer O-000037/2012
- Vai Komisija var sniegt informāciju par stāvokli sarunās saistībā ar ES pievienošanos Eiropas Cilvēktiesību konvencijai un nolīguma projekta saturu, kā arī informāciju par iesniegtajiem priekšlikumiem, diskusijām un Padomē pieņemtajām nostājām?
- Can the Commission provide information on the state of play of negotiations on EU accession to the ECHR and the contents of the draft agreement, as well as information on the proposals put forward, discussions taking place and positions adopted in the Council?
- Ko Komisija darīs, lai stiprinātu Eiropas Cilvēktiesību konvencijas sistēmu un mudinātu dalībvalstis izpildīt Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumus, tostarp novēršot strukturālas/sistēmiskas problēmas?
- What actions will it take to strengthen the ECHR system and to encourage Member States to execute ECtHR judgments, including by reviewing structural/systemic problems?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000038/2012
Question for oral answer O-000038/2012
S&D grupas vārdā Temats: ES pievienošanās Eiropas Cilvēktiesību konvencijai un Eiropas Cilvēktiesību tiesas reforma
on behalf of the S&D Group Subject: EU accession to the ECHR and ECtHR reform
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000039/2012
Question for oral answer O-000039/2012
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000040/2012
Question for oral answer O-000040/2012
S&D grupas vārdā Temats: Grieķijas patvēruma sistēmas stāvoklis
on behalf of the S&D Group Subject: Situation of the Greek asylum system
Valsti veido salas, kuru robežas dabas apstākļu dēļ ir grūti kontrolējamas, tās patvēruma meklētāju uzņemšanas un pieteikumu apstrādes sistēmā bēgļa statusa atzīšanas īpatsvars ir tuvu 0,6 %, turklāt pašlaik valsts saskaras ar vēl nepieredzētām ekonomiskām problēmām.
The country is made up of islands with borders which are difficult by nature to control, its asylum reception and processing system has a recognition rate for refugee status approaching 0.6 %, and it is currently facing unprecedented economic problems.
Grieķijas iestādes 2010. gada beigās apņēmās īstenot patvēruma un migrācijas politikas jomu pilnīgu reformu un pieņēma valsts plānu patvēruma un migrācijas pārvaldībai, saskaņā ar kuru ES tiek lūgts turpmākajos trijos gados nodrošināt Grieķijai finansiālus ieguldījumus (kārtējos un ārkārtas) infrastruktūrai un pakalpojumiem, zinātībai un apmācībai, uzraudzībai un imigrācijas plūsmas sistēmas kvalitātes novērtējumam, kā arī ārkārtas finansējuma nodrošināšanai patvēruma procesa pārejas posma īstenošanai un pirmo pārbaudes un migrantu uzņemšanas centru izveidei.
At the end of 2010, the Greek authorities committed themselves to implementing a full reform of their asylum and migration policies, and adopted a National Plan on Asylum and Migration Management, according to which the EU is requested to provide Greece, over the next three years, with financial contributions (regular and emergency) for infrastructure and services, knowhow and training, and supervision and quality assessment of the immigration flow system, as well as emergency funding for the implementation of the transition phase of the asylum process and the first screening and reception centres.
Komisijas Grieķijas darba grupas izstrādātajā pirmajā ceturkšņa ziņojumā (2010. gada 17. novembrī) teikts, ar šo plānu ir gūti zināmi sasniegumi, cita starpā ir izveidota atbalsta nodaļa patvēruma pieprasījumu izskatīšanai, palielinājies labvēlīgo atbilžu skaits uz patvēruma pieprasījumiem, kā arī ir uzsākusi darbu iestāde, kas ir atbildīga par iebraukušo migrantu pārraudzību.
The first quarterly report from the Commission Task Force for Greece (17 November 2010) stated that some progress has been achieved under the plan, including the creation of a support unit for asylum requests, an increased number of favourable answers to asylum requests, and the setting in place of an authority responsible for the oversight of migrants when they arrive.