natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ko Komisija darīs, lai uzlabotu (ražošanas) atkritumu direktīvu īstenošanu?
What will the Commission do to improve the implementation of (industrial) waste directives?
Kā var uzlabot šo direktīvu īstenošanas uzraudzību?
How can the monitoring of their implementation be improved?
Kādus instrumentus Komisija var izmantot, lai palielinātu ražošanas atkritumu atkārtotas izmantošanas un otrreizējās pārstrādes apjomu dalībvalstīs?
What instruments can the Commission use to encourage improved reuse and recycling of industrial waste in the Member States?
Vai plānotā Seveso II direktīvas pārskatīšana un likumdošanas priekšlikumi par Civilās aizsardzības mehānisma un Civilās aizsardzības finanšu instrumenta atjaunošanu sniedz iespēju samazināt šādu industriālo katastrofu iespējamību nākotnē?
Do the planned revision of the Seveso II Directive and the legislative proposals on the renewal of the Civil Protection Mechanism and the Civil Protection Financial Instrument provide an opportunity to reduce the likelihood of such industrial accidents in the future?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0157/2010
Question for oral answer O-0157/2010
ALDE grupas vārdā Temats: Kopējās lauksaimniecības politikas vienkāršošana
on behalf of the ALDE Group Subject: CAP simplification
Eiropas Parlaments 2010. gada 18. maijā pieņēma rezolūciju par kopējās lauksaimniecības politikas vienkāršošanu (2009/2155(INI)).
On 18 May 2010 the European Parliament adopted a resolution on simplification of the CAP (2009/2155(INI)).
Vai Komisija var precizēt, kādi pasākumi līdz šim veikti, lai samazināto birokrātisko slogu, kas gulstas uz Eiropas Savienības lauksaimniekiem?
Can the Commission clarify what action has been taken to date to simplify the bureaucratic burden imposed on farmers around the European Union?
Vai saistībā ar gaidāmo kopējās lauksaimniecības politikas reformu Komisija var arī paskaidrot, kā tā plāno īstenot ieteikumus, kas ietverti Eiropas Parlamenta rezolūcijā par kopējās lauksaimniecības politikas pārvaldības vienkāršošanu?
Can the Commission also outline how it plans to take on board the recommendations contained in that European Parliament resolution to simplify the administration of the CAP within the context of the upcoming reform of the Common Agricultural Policy?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0158/2010
Question for oral answer O-0158/2010
GUE/NGL grupas vārdā Temats: inovācijas partnerības pamatiniciatīvas "Inovācijas savienība" ietvaros
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Innovation Partnerships within the Innovation Union flagship initiative
Komisija 2010. gada 6. oktobrī pieņēma paziņojumu par pamatiniciatīvu „Inovācijas savienība” (COM(2010)0546).
On 6 October 2010 the Commission adopted the Communication on Innovation Union (COM(2010)0546).
Eiropas inovācijas partnerību koncepcija ir būtiska darbības saistību daļa šajā pamatiniciatīvā.
The concept of European Innovation Partnerships is an essential part of the action commitments under this flagship initiative.
Komisija savā paziņojumā ierosināja līdz 2011. gada sākumam sākt pirmo šādu pilotpartnerību, kuras temats būs aktīva un veselīga novecošana.
In its communication, the Commission proposed that the first such pilot partnership, on the subject of 'Active and Healthy Ageing', be launched in early 2011.
Ir ierosināti vēl pieci temati iespējamām turpmākām partnerībām, ko Komisija ierosinās 2011. gada februārī, balstoties uz atlases kritērijiem, kurus tā šobrīd vēl izstrādā.
A further five topics have been suggested for possible future partnerships, which the Commission will propose as of February 2011 on the basis of selection criteria that it is currently drawing up.
Vai Padome plāno līdz 2010. gada beigām apstiprināt tālākus tematus iespējamām turpmākām partnerībām papildus tai, ko ir ierosinājusi Komisija?
Is the Council planning to endorse, by the end of 2010, any further topics for possible future partnerships in addition to the one suggested by the Commission?
Komisija jau ir ierosinājusi vairākus iespējamos turpmākos tematus.
The Commission has already suggested a number of potential future topics.
Tomēr — kam, pēc Padomes uzskata, jābūt prioritārajiem kritērijiem, izvēloties nākamo inovāciju partnerību (vai partnerības) pēc “Aktīvas un veselīgas novecošanas”?
However, in the Council's view, what should be the priority criteria behind the selection of the next Innovation Partnership/s following the one on 'Active and Healthy Ageing'?
Komisija savā paziņojumā ir noteikusi grafiku un pamatprincipus, uz ko balstīsies šīs inovāciju partnerības.
In its communication, the Commission has set out the timetable and basic principles that will underpin these Innovation Partnerships.
Vai Padoma plāno tos apstiprināt?
Is the Council planning to endorse these?
Kādus valsts līmeņa pārvaldības pasākumus Padome paredz šīm inovāciju partnerībām?
What governance arrangements does the Council envisage for the Innovation Partnerships at the national level?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0159/2010
Question for oral answer O-0159/2010
ECR grupas vārdā Temats: Kopējās lauksaimniecības politikas vienkāršošana
on behalf of the ECR Group Subject: CAP simplification
Eiropas Parlaments 2010. gada 18. maijā pieņēma rezolūciju par kopējās lauksaimniecības politikas vienkāršošanu (2009/2155(INI)).
On the 18th May 2010 the European Parliament adopted a resolution (2009/2155(INI)) on simplification of the CAP.
Vai Komisija var precizēt, kādi pasākumi līdz šim veikti, lai samazinātu birokrātisko slogu, kas gulstas uz Eiropas Savienības lauksaimniekiem?
Can the Commission clarify what action has been taken to date to simplify the bureaucratic burden imposed on farmers around the European Union?
Vai saistībā ar gaidāmo kopējās lauksaimniecības politikas reformu Komisija var arī paskaidrot, kā tā plāno īstenot ieteikumus, kas ietverti iepriekš minētajā rezolūcijā par kopējās lauksaimniecības politikas pārvaldības vienkāršošanu?
Can the Commission also outline how it plans to take on board the recommendations contained within the above resolution to simplify the administration of the CAP within the context of the upcoming reform of the Common Agricultural Policy?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0160/2010
Question for oral answer O-0160/2010
GUE/NGL grupas vārdā Temats: Dalībvalstu datu pārsūtīšana Amerikas Savienotajām Valstīm, pamatojoties uz saprašanās memorandiem
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Data transfer to the USA by Member States on the basis of memorandums of understanding
Ņemot vērā ASV Likuma par 11. septembra komisijas rekomendāciju īstenošanu 2007. gada aktu (http://intelligence.senate.gov/laws/pl11053.pdf), nolēma sākt sarunas ar ASV, pamatojoties uz divpusēju pieeju, saskaņā ar kuru notiek sarunas starp ES un ASV un sarunas par divpusēju saprašanās memorandu starp ASV un atsevišķu dalībvalsti.
In response to the USA’s ‘Implementing recommendations of the 9/11 Commission Act of 2007’ (http://intelligence.senate.gov/laws/pl11053.pdf), it was decided to start negotiations with the USA on the basis of a twin-track approach involving both EU-US negotiations and negotiations on bilateral memorandums of understanding (MoUs) between the USA and individual Member States.
Ne visas valstis ir izvēlējušās pieņemt atklātu un pārredzamu procedūru divpusējām sarunām vai pēc sarunām iesniegt saprašanās memorandus attiecīgajiem valstu parlamentiem apstiprināšanai.
Not all Member States have chosen to adopt an open, transparent procedure for the bilateral negotiations or to submit the resulting MoUs to their respective national parliaments for approval.
Ir zināms, ka saprašanās memorandu darbības joma var daļēji pārklāties ar atsevišķu nolīgumu darbības jomu, kas noslēgti starp ES un ASV (piemēram, nolīgums par PDR datu pārsūtīšanu).
There are indications that MoUs may overlap with certain agreements concluded between the EU and the USA, such as the agreement on passenger name record (PNR) data.
Ņemot vērā pašreizējo darbu pie PDR dokumentu kopuma un iespēju rīkot jaunas sarunas, šie jautājumi nekavējoties ir jārisina.
In view of the current work on the PNR package and possible new negotiations, these matters need to be clarified as a matter of urgency.
Vai Komisija var sniegt paskaidrojumus uz šādiem jautājumiem?
Can the Commission clarify the following points:
- Kuras dalībvalstis līdz šim ir noslēgušas divpusējus saprašanās memorandus?
- which Member States have concluded bilateral MoUs so far?
- Kuros no šiem saprašanās memorandiem ir iekļauts punkts par PDR datu pārsūtīšanu?
- which of those MoUs include the transfer of PNR data?
- Kā šie divpusējie nolīgumi par PDR datiem ir saistīti ar ES un ASV nolīgumu?
- how do these bilateral agreements on PNR relate to the EU-US agreement?
- Vai Komisija var apstiprināt, ka tie attiecas uz PDR datu pārsūtīšanu saistībā ar Eiropas lidojumiem un pasažieriem, kuru galamērķis nav ASV?
- can it confirm that they concern the transfer of PNR data for European flights and passengers travelling to destinations other than the USA?
- Vai Komisija var norādīt, uz kurām datu kategorijām šie saprašanās memorandi attiecas?
- can it indicate which categories of data are covered by these MoUs?
- Vai Komisija ir apsvērusi to, ka dalībvalstīm var lūgt pārsūtīt valsts datus, kas ietilpst arī ES datubāzēs (piemēram, saistībā ar Prīmes līgumu)?
- has it considered the fact that Member States may be asked to transfer national data that are also part of EU databases (such as Prüm)?
- Vai Komisija paredz, ka šāda datu pārsūtīšana notiks saskaņā ar ES datu aizsardzības noteikumiem?
- does it consider such data transfers to be in line with EU data protection rules?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0161/2010
Question for oral answer O-0161/2010
Verts/ALE grupas vārdā Temats: pārskats pa valstīm
on behalf of the Verts/ALE Group Subject: Country-by-country reporting
Aizvien kategoriskāk paustie aicinājumi veikt pārskatu pa valstīm nozīmē vienkāršu prasību, lai daudznacionālie uzņēmumi veiktu šādas trīs lietas: 1) sagatavotu sarakstu, norādot visas valstis, kurās tie darbojas, 2) uzskaitītu savu meitasuzņēmumu nosaukumus visās savas darbības valstīs un 3) publicētu pilnu peļņas uz zaudējumu pārskatu, kurā iekļauta analīze par samaksātajiem nodokļiem un papildu ierobežota skaidrās naudas plūsma, un bilances dati par katru jurisdikciju, kurā tie darbojas.
Behind the growing calls for country-by-country reporting is a simple request that multinational corporations do three things: 1) list all countries in which they have operations, 2) list the names of their subsidiaries in all the countries in which they operate, and 3) publish a full profit-and-loss account, including an analysis of tax paid and additional limited cash flow and balance sheet data for each and every jurisdiction in which they operate.
Tā ir pārskata sniegšana par līdzekļu pārvaldību, citiem vārdiem sakot, atskaitīšanās veids, kas lielā mērā ir pazudis no pārskatiem, kas sagatavoti, izmantojot starptautiskos finanšu pārskatu standartus.
This is accounting for the stewardship of resources, in other words the form of accounting that has largely been lost from the reports prepared using the International Financial Reporting Standards.
Šis pārskata veids ir vitāli svarīgs, ja visefektīvākajā veidā ir jāizmanto pasaules resursi — gan dabas resursi, cilvēkresursi, gan arī finanšu resursi.
This form of reporting is vital if the world’s resources – natural and human as well as financial – are to be used to best effect.
Tieši tāpēc šī informācija ir vajadzīga visiem finanšu tirgiem — lai tirgi būtu efektīvi, ir izšķiroši svarīgi, lai tiem būtu šis jaunais, alternatīvais skatījums attiecībā uz to, kas notiek daudznacionālajos uzņēmumos, tā lai tie, kas ir atkarīgi no šo uzņēmumu rīcības (vai tie būtu darbinieki, piegādātāji, klienti, kapitāla devēji, pensionāri, valdības, ieinteresētās personas vai kaimiņi, ko tas skar), reaģējot uz šīm darbībām, varētu pieņemt pareizos lēmumus.
That is precisely why such information is needed by all financial markets: if markets are to be efficient, it is crucial for them to have this new, alternative view of what happens within multinational corporations so that those who are dependent upon their actions – whether as employees, suppliers, customers, suppliers of capital, pensioners, governments, stakeholders or concerned neighbours – can take the right decisions in response to those actions.
Tādējādi ir būtiski pārskatu pa valstīm noteikt par starptautisko finanšu pārskatu standartu sastāvdaļu, ka to aicina darīt Starptautisko grāmatvedības standartu padome; to varētu iekļaut 8. starptautiskajā finanšu pārskatu standartā par nozaru pārskatiem, kuru nākamgad pārskatīs Eiropas Finanšu pārskatu konsultatīvā grupa ( European Financial Reporting Advisory Group — EFRAG ), vai arī paredzēt šo prasību tikai Eiropas Savienībā, ja šādu datu atklāšanu paredzētu Septītā direktīva par konsolidētajiem pārskatiem.
Accordingly, it is essential that country-by-country reporting be made part of the International Financial Reporting Standards as promoted by the International Accounting Standards Board; it could be included in International Financial Reporting Standard 8 on segment reporting, which is due to be reviewed by the European Financial Reporting Advisory Group (EFRAG) next year, or required within the European Union alone if such disclosure were imposed by the Seventh Directive on Consolidated Accounts.
Vai Komisija piekrīt šim analītiskajam apskatam un augstāk izklāstītajiem pasākumiem?
Does the Commission agree with this analysis and the measures outlined above?
Kādus pasākumus tā veic, lai virzītos uz pārskatu sniegšanu pa valstīm, un kad tas varētu kļūt par obligātu prasību — atklāt šos datus— daudznacionālu uzņēmumu, kuri atrodas ES, atskaitēs?
What steps is it taking to advance the case for country-by-country reporting, and when might it become a mandatory disclosure requirement for the accounts of EU-based multinational corporations?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0162/2010
Question for oral answer O-0162/2010
GUE/NGL grupas vārdā Temats: ES reakcija uz sarkano dubļu radīto katastrofu Rietumungārijā
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: EU action on the red mud catastrophe in western Hungary
Kad 2010. gada 4. oktobrī alumīnija rūpnīcā „ Magyar Aluminium ” ( MAL ) Ajkā sagruva nosēdbaseins, tūkstošiem kubikmetru sarkanu, ar ūdeni sajaukušos nogulšņu applūdināja Rietumungārijas apdzīvotās vietas.
Thousands of cubic meters of red sludge mixed with water flooded parts of western Hungary after a depository reservoir at Magyar Aluminium (MAL), an aluminium plant in the city of Ajka, burst on 4 October 2010.
Sarkano dubļu noplūdes dēļ vismaz astoņi cilvēki ir miruši, simtiem ievainoti, un tā ir viena no lielākajām ekoloģiskajām katastrofām Eiropas kontinentā.
The red mud spillage has resulted in at least eight deaths, hundreds of injuries and one of the biggest ecological catastrophes on the European Continent.
No rezervuāra izplūda tonnām ļoti sārmainu sarkano nogulšņu, kas satur alumīniju un citus smagos metālus, piemēram, arsēnu un dzīvsudrabu, un saindēja Marcalas upes ekosistēmu, kā arī tuvējās apdzīvotās teritorijas un apstrādātos laukos.
Tons of highly alkaline red sludge containing aluminium and other heavy metals, such as arsenic and mercury, spilled through the reservoir and contaminated the ecosystem of the Marcal River, as well as nearby populated areas and cultivated fields.
Toksiskā straume ir sasniegusi arī Eiropas otru lielāko upi Donavu, izraisot bažas par lejteces saindēšanu.
The toxic flood has also reached the Danube, Europe's second largest river, provoking fears of downstream contamination.
Ungārijas iestādes ir rīkojušās ārkārtīgi gausi, prasot Eiropas palīdzību un Eiropas civilās aizsardzības mehānisma mobilizēšanu.
The Hungarian authorities have been extremely slow to request European assistance and the mobilisation of the European Civil Protection Mechanism.
Tā kā tiek lēsts, ka katastrofas radītie zaudējumi var sasniegt desmit miljonus euro un attīrīšanai būs vajadzīgs abu pušu — gan Ungārijas, gan ES iestāžu — ilgtermiņa finansējums un saistības, kā Komisija plāno rīkoties, lai ierobežotu vides katastrofu un sniegtu palīdzību cilvēkiem, kuru veselība un iedzīve ir cietusi?
In view of the fact that the costs of the disaster are estimated to reach tens of millions and that the process of decontamination will require long-term financing and commitment from both the Hungarian and the EU authorities, what action does the Commission plan to take to limit the environmental disaster and provide help for the people whose heath and belongings have been affected?
Vai Komisija ir sākusi izmeklēšanu par iespējamiem Eiropas tiesību aktu pārkāpumiem, īpaši attiecībā uz Kalnrūpniecības atkritumu direktīvu (Direktīva 2006/21/EK par ieguves rūpniecības atkritumu apsaimniekošanu), Seveso II direktīvu (grozītā Direktīva 96/82/EK) un Atkritumu pamatdirektīvu (Direktīva 2008/98/EK)?
Has the Commission started an investigation into possible violations of European law, in particular regarding the Directive on Mining Waste (2006/21/EC on the management of waste from the extractive industries), the Seveso II Directive (96/82/EC as amended) and the Waste Framework Directive (Directive 2008/98/EC)?
Vai Komisija izvērtē iespēju izmantot Eiropas Solidaritātes fondu Ungārijas vajadzībām?
Is the Commission examining the possibility of mobilising the European Solidarity Fund for Hungary?
Vai Ungārijas iestādes to ir prasījušas?
Have the Hungarian authorities requested this?
Vai Komisija plāno pārskatīt spēkā esošos tiesību aktus, lai nodrošinātu stingrāku to izpildi un tādējādi izvairītos no šādiem nelaimes gadījumiem nākotnē?
Is the Commission planning a review of existing legislation to ensure its stricter application, in order to avoid any such incidents in the future?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0163/2010
Question for oral answer O-0163/2010
GUE/NGL grupas vārdā Temats: Tunisija - kriminālkodeksa 61.a pants
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Tunisia - on Article 61a of the Penal Code
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0164/2010
Question for oral answer O-0164/2010
PPE grupas vārdā Temats: Iespēja Eiropā izmantot gāzi no alternatīviem avotiem
on behalf of the PPE Group Subject: Possibility of using gas from alternative sources in Europe
ES enerģijas tirgū liela nozīme var būt no alternatīviem avotiem iegūtai gāzei.
The gas produced from alternative sources can play a significant role on the EU energy market.
Izmantojot no netradicionāliem avotiem iegūtu gāzi, ES patiešām panāk enerģijas avotu lielāku dažādību, mazinot savu atkarību no trešām valstīm, apmierinot augošo enerģijas pieprasījumu un, visbeidzot, savā ziņā ar rentabliem pasākumiem veicinot siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķa sasniegšanu, kurš noteikts 2020. gadam.
Through the use of unconventional gas, the EU is indeed achieving more diversity of energy sources, tackling its dependence on third countries, reacting to the increase in demand for energy and, lastly, going some way towards meeting in a cost-effective way the greenhouse gas emissions reduction target set for 2020.
ES finansēšanas pasākumi, kas atbalsta gan ģeoloģisko izpēti, gan kalnrūpniecības tehnoloģijas, rada iespēju sākotnēji novērtēt alternatīvos dabas gāzes resursus un to izmantošanas apjomu videi labvēlīgā un ekonomiski izdevīgā veidā.
The EU funding activities that support both geological research and mining technologies would make it possible to carry out an initial assessment of alternative natural gas resources and the scope for exploiting them in an environmentally-friendly and economically viable way.
Vai Komisija jau ir novērtējusi, kāda, izmantojot no alternatīviem avotiem iegūtu gāzi, būs pievienotā vērtība gan no enerģiskas ražošanas, gan vides ietekmes viedokļa?
Has the Commission already assessed the added value of exploiting gas from alternative sources in Europe, in terms of both energy production and environmental impact?
Vai Komisija paredz veikt šādas izmantošanas tehnisko un saimniecisko priekšizpēti, cita starpā nosakot finansēšanas risinājumus, kuru pamatā būtu Eiropas Investīciju bankas nodrošinātie finanšu un kreditēšanas instrumenti ar atvieglojumiem?
Does the Commission intend to prepare a technical and economical feasibility study for such exploitation, inter alia by outlining funding solutions on the basis of preferential financial and credit instruments provided by the European Investment Bank?
Vai Komisija saskaņā ar 2014.–2020. gada budžeta shēmu plāno atbalstīt ģeoloģisko izpēti, ko veic, lai novērtētu iespējamos pašreizējos raktuvju slānekļa gāzes resursus un apjomu Eiropā?
Does the Commission plan, under the budget framework for 2014-2020, to provide support for geological research performed in order to estimate potential existing resources and the scope for mining shale gas in Europe?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0165/2010
Question for oral answer O-0165/2010
ALDE grupas vārdā Temats: Indīgo sarkano dubļu izraisītā katastrofa Ungārijā
on behalf of the ALDE Group Subject: Toxic red sludge disaster in Hungary
Vai, ņemot vērā katastrofu, kas notika Ungārijā 2010. gada 4. oktobrī, kad Ajkā tika pārrauts alumīnija rūpnīcas rezervuāra dambis un spēcīgs sarkanu dubļu vilnis applūdināja apkārtējos pilsētas un ciemus, nogalinot vismaz deviņus cilvēkus un ievainojot daudzus citus, kā arī radot vēl nenovērtētu kaitējumu videi un cilvēku veselībai kaimiņvalstīs, caur kurām tek Donava, Komisija varētu atbildēt uz turpmāk izklāstītajiem jautājumiem?
Following the disaster which occurred in Hungary on 4 October 2010, when an aluminium plant reservoir in Ajka ruptured and a massive wave of red sludge flooded towns and villages in the area, killing at least nine people and injuring many others and causing damage to the environment and human health in neighbouring countries through which the River Danube flows which cannot yet be assessed, could the Commission answer the following questions:
Vai Komisija zina, cik daudz svina satur sarkanie dubļi?
Is the Commission aware of the quantity of lead contained in the red sludge?
Vai Komisija var norādīt, kādas aizsargātas teritorijas Ungārijā un kaimiņvalstīs ir skārusi vai, iespējams, skars šī katastrofa?
Can the Commission indicate the protected areas which have been affected or will eventually be affected by this disaster in Hungary and neighbouring countries?
Vai Komisija vēlas atbalstīt centienus novērtēt, kā vidi un cilvēku veselību ietekmē smagie metāli, kas nonākuši Donavā un tās pietekās?
Is the Commission willing to support the efforts to assess the impact on the environment and human health of the heavy metals which have entered the River Danube and its tributaries?
Vai, ņemot vērā, ka ir grūti sagatavot pieteikumus Es Solidaritātes fondam, no kura tiek sniegts finansiāls atbalsts šādu dabas katastrofu gadījumā, Komisija ir vienkāršojusi iespēju izmantot šo finanšu instrumentu?
Taking into account the difficulties in making applications to the EU Solidarity Fund which provides financial support in the event of natural disasters of this kind, has the Commission simplified access to this financing tool?
Vai Komisija vēlas vienkāršot pieteikumu iesniegšanas procedūras un finansējuma piešķiršanu?
Is the Commission willing to simplify application procedures and funding allocation?
Kādus praktiskus pasākumus Komisija ir veikusi, lai nodrošinātu, ka dalībvalstīs pareizi īsteno attiecīgos tiesību aktu noteikumus (piemēram, par kvalitātes pārbaudēm uz vietas)?
What practical measures has the Commission taken to ensure the correct implementation by the Member States of the relevant items of legislation (e.g. concerning in situ quality checks)?
Kādi cilvēkresursi un finanšu resursi ir Vides ĢD rīcībā, lai garantētu un pastiprinātu šo tiesību aktu pareizu īstenošanu?
What human and financial resources does DG Environment have at its disposal to guarantee and strengthen the proper implementation of this legislation?
Vai Komisija plāno izstrādāt ārkārtas pasākumu īpašas stratēģijas par šādu katastrofu nepieļaušanu un rīcību, ja tādas notiek?
Is the Commission thinking of developing specific emergency response strategies in order to prevent and react to such disasters?