natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kādi ir Padomes konkrētie priekšlikumi, lai atvieglotu vīzu režīmu studentiem no Savienības dienvidu kaimiņattiecību valstīm?
What practical proposals does the Commission have to facilitate the issuing of visas for students from the EU's southern neighbourhood?
Ko Komisija, piemēram, ir paredzējusi, lai prioritārā kārtā atsevišķu trešo valstu studentiem piešķirtu daudzkārtējas ieceļošanas ilgtermiņa vīzas, kā tas ir paredzēts saskaņā ar vīzu kodeksu (24. pants)?
In particular, what plans does the Commission have for granting multiple-entry, long-term visas as a matter of priority to students from certain third countries, as provided for in the Visa Code (Art. 24)?
Vai Komisija ir gatava pieprasīt Padomei atļauju, lai šo jautājumu risinātu sarunās (paredzētas 2012. gada aprīlī) nolūkā noslēgt nolīgumus par vīzu atvieglotu režīmu ar Maroku, Ēģipti un Tunisiju?
Is the Commission prepared to seek authorisation from the Council to address this issue in the negotiations for the conclusion of agreements on facilitating the issuing of visas with Morocco, Egypt and Tunisia (scheduled for April 2012) ?
Vai Komisija ir gatava ierosināt vīzu režīma atvieglināšanu, pārskatot (paredzams, ka 2012. gada decembrī) Padomes 2004. gada 13. decembra Direktīvu 2004/114/EK par nosacījumiem attiecībā uz trešo valstu pilsoņu uzņemšanu studiju, skolēnu apmaiņas, prakses vai stažēšanās, nesaņemot atalgojumu, vai brīvprātīga darba nolūkā ?
Is the Commission prepared to propose making the issuing of visas easier as part of the review of Council Directive 2004/114/EC of 13 December 2004 on the conditions of admission of third-country nationals for the purposes of studies, pupil exchange, unremunerated training or voluntary service (scheduled for December 2012) ?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000050/2012
Question for oral answer O-000050/2012
PPE grupas vārdā Temats: Melnās jūras reģiona stratēģija
on behalf of the PPE Group Subject: Black Sea Strategy
ES 2007. gadā uzsāka īstenot Melnās jūras reģiona sinerģiju, kvalificējot šo reģionu kā stratēģiski svarīgu Eiropas Savienībai un paužot ES apņemšanos palielināt savu līdzdalību šajā reģionā.
In 2007 the EU launched the Black Sea Synergy (BSS), qualifying the region as strategically important for the EU and demonstrating the EU’s resolve to strengthen its involvement in the region.
Tomēr kopš 2008. gada ir panākti tikai nelieli uzlabojumi stratēģijas īstenošanā, nav sniegti skaidri, visaptveroši un atjaunināti ziņojumi par Melnās jūras reģiona sinerģijas īstenošanu un ES darbībai šajā reģionā trūkst redzamības, turklāt pieejamie finanšu resursi ir sadrumstaloti.
Since 2008, however, there have been few improvements as regards implementation, there has been no clear, comprehensive and updated reporting on implementation of the BSS, and EU action in the region has lacked visibility and the financial resources available have been fragmented.
Parlaments 2008. gadā pieņēma rezolūciju par pieeju Melnās jūras reģionālās politikas jomā, kurā prasīja Melnās jūras reģiona sinerģiju paplašināt par Melnās jūras reģiona stratēģiju.
In 2008, Parliament adopted a resolution on a Black Sea Regional Policy Approach calling for the BSS to be upgraded to a Black Sea Strategy.
Parlaments 2011. gada 20. janvārī pieņēma vēl vienu rezolūciju, par ES stratēģiju attiecībā uz Melno jūru , kurā sniedza vairākus ieteikumus.
On 20 January 2011, Parliament adopted a further resolution, on an EU Strategy for the Black Sea , issuing a series of recommendations.
Komisija šo ziņojumu uzņēma atzinīgi, paužot apņēmību sagatavot Melnās jūras stratēģiju.
The relevant report was warmly welcomed by the Commission, which said that it was committed to preparing a Black Sea Strategy.
Vai Komisija izstrādā tādu visaptverošu ziņojumu par pašreizējo stāvokli Melnās jūras reģiona sinerģijas īstenošanā, kas atjauninātu 2008. gada ziņojumā sniegto informāciju?
Is the Commission working on a global report on the current state of implementation of the Black Sea Synergy that would update its 2008 report?
Vai Komisija izstrādā ES stratēģiju Melnās jūras reģionam, primāri koncentrējoties uz rīcības plānu, kurā noteiktu konkrētus mērķus, prioritāros pasākumus un kritērijus?
Is the Commission working on drafting an EU strategy for the Black Sea with a primary focus on an action plan setting out concrete objectives, priority actions and benchmarks?
Vai tā var izklāstīt, kāds iznākums ir pieņemtajiem pasākumiem, lai nodrošinātu pienācīgu finanšu un cilvēkresursu piešķiršanu Melnās jūras reģiona stratēģijas izstrādei un īstenošanai?
Could it say what has been the outcome of the measures adopted in order to ensure the provision of appropriate financial and human resources for the drafting and implementation of the Black Sea Strategy?
Vai Komisija var sniegt sīki izstrādātu analīzi par līdzekļiem, kas no 2008. gada līdz šim iztērēti reģionālai sadarbībai Melnās juras reģionā?
Could the Commission provide a detailed analysis of spending on regional cooperation in the Black Sea region from 2008 until now?
Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0025 .
Texts adopted, P7_TA(2011)0025 .
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000051/2012
Question for oral answer O-000051/2012
S&D grupas vārdā Temats: Aicinājums nodrošināt līdzsvarotu dzimumu pārstāvību ECB Valdē
on behalf of the S&D Group Subject: Call for gender-balanced representation on the ECB executive board
Turklāt mūsdienās nav ticams arguments, ka nav kvalificētu sieviešu dzimuma kandidātu.
Furthermore, the argument that there are no qualified women candidates to be found simply lacks credibility today.
Tomēr ES dalībvalstu nominācijas dažām no svarīgākajām un ietekmīgākajām ES iestādēm veido biedējoši vienveidīgu amata kandidātu sarakstu.
Yet the EU Member States’ nominations to some of the most important and influential bodies of EU institutions result in an appallingly monotonous line-up of nominees.
Netiek apšaubīta pašreizējo kandidātu kompetence, bet gan tiek uzdots jautājums, vai pašā procesā nevarētu būt kādas nepilnības, jo kandidāšu nominācijā pastāvīgi netiek sasniegti nekādi rezultāti.
It is not a question of doubting the present candidates’ competency, but a question of whether there may be a systematic failure of the process when the results are continuously so poor when it comes to nominating women candidates.
Kā Padome mēģinās panākt līdzsvarotāku dzimumu pārstāvību ECB Padomē, Valdē un Ģenerālpadomē?
How will the Council work towards more gender-balanced representation on the Governing Council, the Executive Board and the General Council of the ECB?
Vai Padome apsvērs, piemēram, tāda modeļa pieņemšanu, saskaņā ar kuru katra dalībvalsts dalībai ECB Valdē nominētu divus kandidātus — vīrieti un sievieti?
Will the Council consider, for example, adopting a model of each Member State nominating two candidates, a man and a woman, to the ECB Executive Board?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000052/2012
Question for oral answer O-000052/2012
Verts/ALE grupas vārdā Temats: Biometriskās pases
on behalf of the Verts/ALE Group Subject: Biometric passports
Padomes Regulas (EK) Nr. 2252/2004 par drošības elementu un biometrijas standartiem dalībvalstu izdotās pasēs un ceļošanas dokumentos pieņemšana 2004. gadā bija nozīmīgs ieguldījums ceļošanas dokumentu drošības uzlabošanā un uzticamākas saiknes nodrošināšanā starp pasēm un to turētājiem, tādējādi uzlabojot aizsardzību pret ļaunprātīgu izmantošanu.
The Council Regulation (EC) No 2252/2004 on standards for security features and biometrics in passports and travel documents issued by Member States was adopted, in 2004, as an important step to make travel document more secure, and to establish a more reliable link between passports and their holders, ensuring better protection against fraudulent use.
Taču pases drošība nav saistīta tikai ar pašu pasi: ir svarīga visa procedūra, sākot ar pases izdošanai nepieciešamo dokumentu iesniegšanu, tam sekojošo biometrisko datu noņemšanu un, visbeidzot, pārbaudi un salīdzināšanu robežkontroles punktos.
However, passport security is not confined to the passport itself: the whole process, beginning with the presentation of the documents needed for a passport to be issued, followed by the collection of the biometric data and ending with checking and ‘matching’ at border control posts, is relevant.
Nav jēgas palielināt pasu drošību, vienlaikus joprojām nenovēršot vājās vietas citos ķēdes posmos.
It is useless to increase the level of passport security if we continue to allow ‘weak points’ in other parts of the chain.
EP 2008. gadā veiktajā pārskatīšanā vērsa uzmanību uz to, ka joprojām nav uzkrāta liela pieredze šo jauno tehnoloģiju izmantošanā un pastāv pārāk daudz neatbildētu jautājumu saistībā ar:
During the subsequent revision, in 2008, the EP drew attention to the fact that there was still not very much experience in the use of these new technologies, and too many concerns remained regarding:
- bērnu un vecāka gadagājuma cilvēku pirkstu nospiedumu uzticamību un lietderību;
- the reliability and usefulness of fingerprints taken from children and the elderly;
- biometrisko datu noņemšanas procesa uzticamību;
- the level of confidence in the process of collecting the biometric data;
- iespējamiem trūkumiem identificēšanas sistēmās un kļūdu līmeni dažādās dalībvalstīs;
- the possible shortcomings in identification systems and the error rates existing in the various Member States;
- pastāvošajām atšķirībām attiecībā uz to, kādi dokumenti ir jāiesniedz un kā šiem dokumentiem jābūt izdotiem (t. s. izcelsmes dokumenti).
- the existing disparities regarding the documents that must be submitted and the way in which these documents are issued (the so-called ‘breeder documents’).
Tādēļ tika ieviesta trīs gadu pārskatīšanas klauzula, lai būtu iespējams veikt nepieciešamos pētījumus (ko EP pieprasījis katrā no minētajām jomām).
Therefore, a three-year revision clause was introduced, in order to allow the necessary studies (requested by the EP in each of these areas) to take place.
Vai Komisija varētu darīt zināmu, vai prasīto pētījumu rezultāti jau ir pieejami?
Could the Commission confirm whether the results of the requested studies are already available?
Vai Komisija apsver iespēju atkārtoti izvērtēt noteikumus, ņemot vērā iespējamās problēmas vairākās dalībvalstīs?
Is the Commission considering re-evaluating the rules given the problems that appear to exist in several Member States?
(Piemēram, tiek apgalvots, ka no 500 000 līdz 1 000 000 no 6,5 miljoniem biometrisko pasu, kas atrodas apritē Francijā, ir falsificētas, jo ir izdotas uz krāpniecisku dokumentu pamata, un ka pārbaude, ko veikusi Rērmondas (Nīderlande) pašvaldība, ir atklājusi, ka 21 % no 448 gadījumiem noņemtie pirkstu nospiedumi nebija pārbaudāmi un līdz ar to tiem nebija nekādas vērtības.)
(For example, it is alleged that 500 000 to 1 000 000 of the 6.5 million biometric passports in circulation in France are false, having been obtained on the basis of fraudulent documents, and that a test conducted by the local government of Roermond (Netherlands) revealed that in 21 % of 448 cases, the fingerprints taken were non-verifiable and therefore useless).
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000053/2012
Question for oral answer O-000053/2012
Verts/ALE grupas vārdā Temats: Aicinājums nodrošināt līdzsvarotu dzimumu pārstāvību ECB Valdē
on behalf of the Verts/ALE Group Subject: Call for a gender-balanced representation on the ECB executive board
Visā ES sievietes, kas ieņem atbildīgus amatus jebkurā jomā, joprojām skaita ziņā spēcīgi atpaliek no vīriešiem, jo īpaši politikas un uzņēmējdarbības augstākajā līmenī, kā arī citās nozarēs.
Across the EU, women are still largely outnumbered by men in positions of responsibility in all fields, particularly at the highest levels of politics and business, as well as in other fields.
Eiropas politiķi un sieviešu tiesību aizsardzības organizāciju pārstāvji nepārtraukti uzsver, ka ir svarīgi, lai ietekmīgos privātās un publiskās jomas amatos vīriešu un sieviešu pārstāvība būtu līdzsvarota.
European politicians and women’s rights organisation continually emphasise the importance of balanced representation of men and women in influential positions – be it in the private or the public sphere.
Mums visiem ir zināms, ka dažādība valdēs un valdībās nodrošina lielāku kompetenci un plašāku perspektīvu.
We all know that diversity in boards and governments ensure broader competence and wider perspectives.
Turklāt mūsdienās nav ticams arguments, ka nav iespējams atrast kvalificētas kandidātes.
Furthermore, the argument that there are no qualified women candidates to be found simply lacks credibility today.
Tomēr ES dalībvalstu nominācijas dažām no svarīgākajām un ietekmīgākajām ES iestādēm veido biedējoši vienveidīgu amata kandidātu sarakstu.
This notwithstanding, the EU Member States’ nominations to some of the most important and influential bodies of EU institutions result in an appallingly monotonous line-up of nominees.
Viens no acīmredzamiem piemēriem ir Eiropas Centrālā banka (ECB), kuras Valdē, pat ne tās Padomē vai Ģenerālpadomē, nav nevienas sievietes.
One apparent example is the European Central Bank (ECB): there is not a single woman on the Bank’s Executive Board – nor even on its Governing Council or General Council.
Netiek apšaubīta pašreizējo kandidātu kompetence, bet tiek pieļauta sistemātisku nepilnību iespēja pašā procesā, jo kandidāšu nominācijā netiek sasniegti nekādi rezultāti.
At issue here is not the competence the present candidates, but rather whether there is not a systematic failure in the process itself, given the consistently poor results when it comes to nominating women candidates?
Kā Padome mēģinās panākt līdzsvarotāku dzimumu pārstāvību ECB Padomē, Valdē un Ģenerālpadomē?
How will the Council work towards a more gender-balanced representation in the ECB’s Governing Council, Executive Board and General Council?
Vai Padome apsvērs, piemēram, tāda modeļa pieņemšanu, saskaņā ar kuru katra dalībvalsts dalībai ECB Valdē nominētu divus kandidātus — vīrieti un sievieti?
Will the Council consider, for example, adopting a model whereby each Member State nominates two candidates, a man and a woman, to the ECB Executive Board?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000054/2012
Question for oral answer O-000054/2012
Sieviešu nepietiekama pārstāvība visos ekonomisku lēmumu pieņemšanas līmeņos ir satraucoša problēma.
The under-representation of women at all levels of economic decision-making is an alarming problem.
Viens no acīmredzamiem piemēriem ir Eiropas Centrālā banka (ECB), kuras Valdē, pat ne tās Padomē vai Ģenerālpadomē, nav nevienas sievietes.
One apparent example is the European Central Bank (ECB): there is not a single woman on the Banks’ Executive Board – nor even on its Governing Council or General Council.
Netiek apšaubīta pašreizējo kandidātu kompetence, bet gan tiek uzdots jautājums, vai pašā procesā nevarētu būt kādas nepilnības, jo kandidāšu nominācijā pastāvīgi netiek sasniegti nekādi rezultāti.
At issue here is not the competence of the present candidates, but rather whether there is not a systematic failure in the process itself, given the consistently poor results when it comes to nominating women candidates.
Kā Komisija mēģinās panākt līdzsvarotāku dzimumu pārstāvību ECB Padomē, Valdē un Ģenerālpadomē?
How will the Commission work towards a more gender-balanced representation in the ECB’s Governing Council, Executive Board and General Council?
Vai Komisija apsvērs, piemēram, tāda modeļa pieņemšanu, saskaņā ar kuru katra dalībvalsts dalībai ECB Valdē nominētu divus kandidātus — vīrieti un sievieti?
Will the Commission consider, for example, adopting a model whereby each Member State nominates two candidates, a man and a woman, to the ECB Executive Board?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000055/2012
Question for oral answer O-000055/2012
S&D grupas vārdā Temats: Nelabvēlīgi laika apstākļi
on behalf of the S&D Group Subject: Adverse atmospheric conditions
Lauksaimniecības ražošanu visā Eiropā ļoti ietekmēja nelabvēlīgi laika apstākļi.
Difficult weather conditions have been having an extreme impact on agricultural production throughout Europe.
Tādi apstākļi kā pastiprināta snigšana un sausums apdraudēja augļu un dārzeņu ražošanu, kā arī ganības, un ir sagaidāms, ka šogad būs krasi samazinājusies pārtikā un lopbarībā lietojamās labības raža.
Events such as heavy snow and drought have compromised vegetable and fruit production as well as pasture, and cereals for food and feed are expected to have severely reduced yields this year.
Uzskata, ka ekstremāli laika un klimatiskie apstākļi ir redzamākās mainīgo klimata apstākļu sekas, tādējādi ir nepieciešama holistiska pieeja to novēršanai un mazināšanai, kā arī iestrādāšanai visās ES politikas jomās.
Weather and climate extremes are said to constitute the most visible impact of changing climate conditions, thus requiring a holistic approach to prevention and mitigation, as well as mainstreaming across all EU policies.
Nolūkā nekavējoties rīkoties, lai ļautu visvairāk skartajām dalībvalstīm kompensēt radītos zaudējumus, — vai Komisija apsver de minimis maksimālā apjoma palielināšanu?
For the purpose of immediate action, in order to allow the most affected Member States to compensate for the damage caused, will the Commission consider raising the de minimis ceiling?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000056/2012
Question for oral answer O-000056/2012
PPE grupas vārdā Temats: Krīze ES dārzeņu nozarē nelabvēlīgo laika apstākļu dēļ
on behalf of the PPE Group Subject: Crisis in the EU vegetable sector arising from adverse weather conditions
Vairākās dalībvalstīs 2012. gada februārī dārzeņu nozare, īpaši siltumnīcu īpašnieki, smagi izjuta nelabvēlīgos laika apstākļus, piemēram, spēcīgo vēju, lielo sniega daudzumu un sausumu.
In February 2012 the vegetable sector, and especially greenhouse operators, in several Member States was heavily affected by adverse weather conditions such as high winds, heavy snow and drought.
Tā rezultātā, daudziem dārzeņu audzētājiem ir grūtības turpināt savu uzņēmējdarbību.
As a result, many growers are now experiencing difficulties in continuing their activities.
Minimālā robežvērtība ir pārāk zema, lai aizsargātu šo nozari.
The de minimis ceiling is too low to safeguard the sector.
Vai Komisija paredz palielināt atbalsta apjoma minimālo robežvērtību no EUR 7500 līdz vismaz EUR 15000 katram audzētājam?
Is the Commission considering raising the de minimis aid ceiling from € 7500 to at least € 15000 per grower?
Kādus citus konkrētus pasākumus šajā sakarībā Komisija plāno veikt nolūkā palīdzēt Eiropas dārzeņu nozarei un atbalstīt to?
What other concrete measures does the Commission intend to take in order to help and support the EU’s vegetable sector in this context?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000057/2012
Question for oral answer O-000057/2012
ALDE grupas vārdā Temats: Šmalenbergas (Schmallenberg) vīrusa izraisītās saslimšanas uzliesmojums
on behalf of the ALDE Group Subject: Schmallenberg outbreak
Kopš 2011. gada rudens Šmalenbergas vīrusa ( SBV ) izraisītā saslimšana ir izplatījusies daudzās Eiropas valstīs, proti, tiek ziņots par gadījumiem Vācijā, Nīderlandē, Beļģijā, Francijā, Itālijā, Luksemburgā un Apvienotajā Karalistē, un jo īpaši tās rezultātā grūsnām aitām, kazām un govīm dzimst nedzīvi vai kropli pēcnācēji.
Since Autumn 2011, the Schmallenberg virus (SBV) outbreak has spread across Europe with cases reported in Germany, the Netherlands, Belgium, France, Italy, Luxembourg and the United Kingdom and is causing, in particular, a range of deformities and stillbirths in sheep, goats and cattle.
Tā kā ir zināms, ka šo slimību pārnēsā miģeles (knišļi), ir iespējams, ka tā vēl vairāk izplatīsies pavasarī, paaugstinoties temperatūrai un sākoties aitu un govju atnešanās periodam.
As the disease appears to be spread by midges, it is likely that it will spread further as temperatures in the Spring rise and the lambing and calving seasons begin.
Vai Komisija varētu izklāstīt, kādus pasākumus tā patlaban veic, lai risinātu šīs saslimšanas uzliesmojuma problēmu, un kādus pasākumus tā plāno veikt gadījumā, ja rastos apdraudējums sabiedrības veselībai?
Can the Commission outline what measures it is taking to address this outbreak and what its plans are should public health concerns arise?
Vai Komisija varētu jo īpaši paskaidrot, kas ir paveikts, lai nodrošinātu datu vākšanas pastiprinātu uzraudzību un koordinēšanu visās dalībvalstīs, kā ieteikts Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes ( EFSA ) provizoriskajā tehniskajā ziņojumā par SBV un ko publicēja 2012. gada sākumā?
Can the Commission explain, in particular, what action it has taken to ensure increased surveillance and the coordination of data collection in all Member States as recommended by EFSA in its preliminary technical report on SBV published in early 2012?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000058/2012
Question for oral answer O-000058/2012
EFD grupas vārdā Temats: Migrantu stāvoklis Grieķijā
on behalf of the EFD Group Subject: Situation of migrants in Greece
Ārkārtīgi liels skaits migrantu nelegāli šķērso Grieķijas un Turcijas sauszemes robežu, proti, 2010. gadā tādā veidā robežu bija mēģinājuši šķērsot 90 % no visiem atklātajiem nelegālajiem imigrantiem, kuri mēģināja šķērsot ES ārējo robežu.
Exceptionally high numbers of migrants illegally cross the Greek-Turkish land border, accounting for 90 % of all detections of illegal border crossings into the EU in 2010.
RABIT vienības izvietošana pie Grieķijas robežas ar Turciju 2010. gadā sākotnēji samazināja nelegālās ieceļošanas apmērus.
The temporary RABIT deployment at the Greek-Turkish border in 2010 initially decreased the number of illegal entries.
Tomēr saskaņā ar Frontex sniegto informāciju mēģinājumi nelegāli šķērsot Grieķijas robežu 2011. gada otrajā pusē atkal pieauga, sasniedzot līdz pat 350 mēģinājumiem nelegāli šķērsot robežu dienā.
However, according to Frontex, irregular migrant crossings to Greece showed a rapid increase in the second half of 2011, with up to 350 crossings per day.
Tas galvenokārt skaidrojams ar Arābu pavasara ietekmi un to, ka Turcija ir izveidojusi bezvīzu režīmu ar savām kaimiņvalstīm.
This is mainly a result of the impact of the Arab Spring and the fact that Turkey has implemented a visa-free environment for its neighbouring countries.
Diemžēl Turcija nav veikusi pienācīgus pasākumus, lai aizsargātu savas ārējās robežas pret nelegālo imigrāciju un nelikumīgo ieceļošanu un cīnītos pret organizētās noziedzības tīklu īstenoto cilvēku tirdzniecību un cilvēku kontrabandu; šī valsts arī nepilda atpakaļuzņemšanas nolīgumus.
It has done this without taking sufficient steps to protect its external borders from illegal and irregular immigration and the trafficking and smuggling of human beings by organised crime networks; nor is it complying with readmission agreements.
Ieilgusī situācija rada draudus ES drošībai.
This ongoing situation is posing a threat to the security of the EU.
2010. gadā Grieķija pieņēma savu valsts rīcības plānu migrācijas pārvaldībai, kas ir devis zināmus rezultātus.
In 2010 Greece adopted a National Action Plan on Migration Management, which has shown positive results to some extent.
2011. gadā Grieķija izveidoja jaunus dienestus, kuru uzdevums ir izskatīt patvēruma pieprasījumus un organizēt pieprasījuma iesniedzēju sākotnējo uzņemšanu.
In 2011 it set up new services to deal with asylum applications and the initial reception of applicants.
ANO Cilvēktiesību padome uzskata, ka Dublinas II regulā nav paredzēti nepieciešamie mehānismi, ar kuriem nodrošināt, ka pienākumi tiek sadalīti vienlīdzīgi.
According to the UNHCR, the Dublin II Regulation does not deploy the necessary mechanisms to ensure that responsibilities are shared in an equitable manner.
Turklāt ANO Cilvēktiesību padome ir paudusi viedokli, ka nelegāla robežu šķērsošana rada nesamērīgu pienākumu slogu dažām dalībvalstīm, īpaši tām, kuru robeža ir arī ES ārējā robeža.
Furthermore, the UNHCR says that illegal border crossings place a disproportionate responsibility on some Member States, especially those located on the EU’s external borders.