natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Piemēram, 2004.–2009. gada sasaukuma pilnvaru laikā Parlaments pilnībā noraidīja divus svarīgus tiesību aktu priekšlikumus — tā dēvēto „programmatūras patentu direktīvu” un ostu pakalpojumu liberalizācijas plānus.
In November 2007, Parliament backed a Commission proposal to allow European political parties to fund campaign activities for the June 2009 European elections, so as to make elections to the European Parliament more specifically European in character.
Programmatūras patentu direktīva Eiropas Parlaments 2005. gada jūlijā gandrīz vienprātīgi noraidīja t. s. „programmatūras patentu direktīvu”, tādējādi izbeidzot trīs gadu ilgās emocionālās debates.
The new legislation improves the financial stability of European parties, by allowing them to save some funds from one year to use the next, and so facilitates their long-term planning.
Ja direktīva tiktu pieņemta, tad uz datortehnoloģijām balstītiem izgudrojumiem būtu nepieciešama patentēšana, proti, tā attiektos uz visiem, kas izmanto datoru, datortīklu vai līdzīgu aprīkojumu.
It also permits the creation of European political foundations, which complement the aims of political parties at European level, e.g. by contributing to public policy debates, supporting seminars, training and conferences, and providing forums for national political foundations and academics to work together.
Saskaņā ar Eiropas Patentu konvenciju (kas nav Eiropas Savienības tiesību akts) izgudrojums tikai tad aizsargājams ar patentu, ja tas ir jauns, tam ir izgudrojuma līmenis un tas ir rūpnieciski izmantojams.
Before the vote, Rapporteur Jo Leinen (PES, DE), said: "The proposal for strengthening European parties and for funding European political foundations improves the democratic infrastructure in the EU", adding that "The Constitutional debate has shown that the communication on European policies and the participation of citizens in European debates is very poor.
Šīs konvencijas izpratnē patentu nepiešķir datorprogrammām (t. i., programmatūrai), ko tā vietā aizsargā autortiesības.
Therefore European political parties, which are a link between Union citizens and EU institutions, must be strengthened and European political foundations should be set up".
Tomēr Eiropas Patentu birojs (EPB, ko izveidoja saskaņā ar Eiropas Patentu konvenciju un kas nav ES iestāde) un nacionālie biroji ir izsnieguši tūkstošiem patentu par izgudrojumiem, kas ietver programmatūras izmantošanu.
European political parties receive total EU public funding of about €10 million per year, via the European Parliament.
Kā piemērs tiek minēts patents, ko piešķīra metodei, ar kuras palīdzību var noteikt, vai bremžu pretbloķēšanas sistēma darbojas pareizi.
The EU's 2008 budget also includes a total of €5 million for the new political foundations.
Šādi patents aizsargā gan izgudrojumu (bremžu pretbloķēšanas sistēmu), gan izmantoto programmatūru.
Party of European Socialists (PES)
Šādu programmu kodi ir brīvi pieejai visiem lietotājiem.
No funding of national parties
Lielās kompānijas, kas ir pret atvērto pirmkodu, uzskata, ka izgudrojumu aizsardzība ar patentiem Eiropā veicinās pētniecību ES un nodrošinās izgudrojumus pret negodīgu konkurenci — galvenokārt ar ASV, kur līdzīgiem izgudrojumiem ir daudz vieglāk iegūt patentus.
To enhance political debate at EU level with a view to the European Parliament's 2009 elections, Parliament welcomed a Commission proposal to allow European political parties to use their money to finance campaign activities for European elections.
Tikmēr mazo un vidējo uzņēmumu pārstāvji un atvērtā pirmkoda programmatūras aizstāvji uzsvēra, ka datorizpildāmus izgudrojumus jau aizsargā autortiesības.
Parliament also endorses the general principle that in no circumstances should these funds constitute direct or indirect financing of other parties and particularly of national parties and candidates.
Patentspēja (patentu aizsardzība) tikai paaugstinās juridiskās izmaksas un izstums tos no tirgus.
The funds allocated to the ten EU parties eligible for funding in 2009 are set out in Parliament's section of the EU's 2009 budget (line 402, chapter 40, title IV section I (Parliament) – see the link below.
Eiropas Parlamenta locekļi uzklausīja abas puses.
These funds are controlled and managed by Parliament.
Tā radītu lielāku skaidrību un noteiktu aizsardzības pasākumus.
This funding is directed only to the European political parties, and not to the political groups in Parliament itself.
Parlamenta pirmajā lasījumā (pirms 2004. gada vēlēšanām) deputātu vairākums nolēma, ka Eiropas Komisijas direktīvas projekts nav pietiekami skaidrs par to, kas veido „tehnisko ieguldījumu”.
In October 2007, the Conference of Presidents of political groups in Parliament unanimously adopted recommendations made by a working party on parliamentary reform, in order to make Parliament's work more efficient and more attractive to a wider public.
Parlaments pieņēma grozījumus, lai datorprogrammas kā tādas nevarētu uzskatīt par patentējamu izgudrojumu.
The plenary agenda is now divided into clear sections: major legislative items are grouped on Tuesday, the week's priority debate is held on Wednesday morning and Wednesday afternoon is devoted to items of topical political interest.
Savukārt pārējo grozījumu mērķis bija aizsargāt mazos uzņēmumus.
Parliament's rapporteurs have been given more speaking time, and also the last word, in plenary legislative debates.
Pēc 2004. gada vēlēšanām jaunais Parlaments lūdza Komisiju atsaukt priekšlikumu un sākt izskatīšanu no jauna.
A single Statute for Members of the European Parliament (MEPs) was approved in June 2005 by an overwhelming majority.
Komisija to tomēr neizdarīja, iebilstot, ka ES Padome jau gandrīz pieņēmusi savu nostāju: tas jebkurā gadījumā nozīmē, ka nākamais solis ir jāsper Parlamentam.
From June 2009, all MEPs are to earn around €7,665 a month, thus ending the wide pay disparities that result from the current system of MEPs earning the same as national MPs in their home countries.
Padome tiešām pieņēma kopēju nostāju par svarīgām tehniskām definīcijām attiecībā uz to, kas ir vai nav patentējams.
MEPs will pay income tax to the EU budget, though Member States also retain an option to apply in addition taxation up to the level of national rates.
Tas tomēr diemžēl nebija pieņemams nevienai no Parlamenta pusēm.
More transparency on expenses and pensions .
Daži uzskatīja, ka Padome pārāk bargi ierobežo patentējamos izgudrojumus salīdzinājumā ar patentu biroju līdzšinējo praksi.
The new Statute will also change the way in which MEPs' travel expenses are refunded: rather than a flat-rate tariff, reimbursements will reflect only the costs actually incurred.
Citiem šķita, ka definīcijas bez īpašām grūtībām ļautu saņemt datorizpildāmu izgudrojumu patentus ar citu nosaukumu.
MEPs will also join a common pension scheme, with contributions paid by Parliament.
Kravu apstrādes jomā ir nodarbināti tūkstošiem ES iedzīvotāju, īpaši daudz Nīderlandē, Beļģijā, Francijā un Apvienotajā Karalistē.
Brussels-based assistants, meanwhile, will be covered by a new addition to the statute which covers EU officials and other employees.
Šis noraidījums noslēdza 1997. gadā aizsāktās Komisijas debates, kurās viena no pusēm atbalstīja konkurences palielināšanu ostās ar mērķi palielināt izaugsmi un darba vietu skaitu, bet otra puse uzskatīja, ka liberalizācija radīs plašu darba vietu skaita samazināšanos (ostas strādnieku vidū) un darba apstākļu un drošības pasliktināšanos (piem., jūrniekiem būtu jāveic iekraušanas un izkraušanas darbi, ko citkārt veica ostas strādnieki).
The contracts of and salary payments to the assistants will be handled by Parliament's services, but the MEPs will be entirely free in their choice of assistants, the tasks to be assigned to them and the duration of the labour contracts.
Tāpēc ostu strādnieki rīkoja demonstrāciju pie Parlamenta ēkas Strasbūrā, izraisot incidentu.
The EP has also decided that in future, MEPs may not employ close family members as their assistants.
Saskaroties ar šādu noraidījumu, Komisija izvirzīto priekšlikumu atsauca.
Mandatory public register of lobbyists
Otrais mēģinājums 2003. gada novembrī, iepriekšējā parlamentārā sasaukuma laikā deputāti noraidīja priekšlikumu par līdzīgu tēmu, kad visstrīdīgākais jautājums sarunās ar Transporta Ministru padomi bija izvirzītais kompromiss par paškraušanu.
A mandatory public register of lobbyists, common to the Council, Commission and Parliament and providing for "full financial disclosure", was proposed by the European Parliament in May 2008.
Pēc pirmā noraidījuma balsojuma Komisija tomēr turpināja izskatīt šo jautājumu, kas bija pretēji gaidītajam.
Lobbyists would need to register only once to have access to Parliament, the Commission and the Council.
Deputāti bija vīlušies, jo nebija ņemts vērā Parlamenta pirmais balsojums un netika veidots dialogs ar nozares pārstāvjiem.
According to the May 2008 resolution, lobbyists would have to abide by a code of conduct, and could lose their accreditation if they break the rules.
Tas izskaidro, kāpēc vairākums deputātu arī otrajā lasījumā direktīvas priekšlikumu noraidīja.
Moreover, MEPs suggested that the register should include "full financial disclosure" by lobbyists.
Eiropas Parlaments noraida direktīvu par datorizpildāmu izgudrojumu patentēšanu (06.07.2005.)
NGOs and think tanks would be required to state their overall budgets and main sources of funding. .
Deputāti kritizē direktīvu par ostu pakalpojumu liberalizāciju (17.01.2006.)
Hereunder you will find links to the websites of European political parties.
Klimata pārmaiņas: Eiropas Savienība cīņā pret globālo sasilšanu
Climate change: wide-ranging EU measures to fight global warming
Eiropas Savienība 2008. gada decembrī pieņēma pasaulē pirmo visaptverošo pasākumu kopumu globālās sasilšanas iegrožošanai: Eiropas Parlamenta deputāti grozīja un apstiprināja jaunos ES tiesību aktus klimata pārmaiņu un enerģijas jomā, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas no automašīnām, rūpnieciskām iekārtām, elektroiekārtām un veicinātu atjaunojamo resursu izmantošanu.
The world's first comprehensive set of measures to limit global warming was adopted by the EU in December 2008, when new EU climate and energy laws to cut greenhouse gas emissions from cars, industrial installations and power plants and to promote renewable energies were amended and approved by MEPs.
Līdz ar to Parlaments uzdeva Eiropas Savienībai spert soļus, lai līdz 2020. gadam sasniegtu klimata pārmaiņu samazināšanas mērķus: par 20% samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, par 20% uzlabot enerģijas efektivitāti un panākt, lai no visiem ES enerģijas avotiem atjaunojamie resursi veidotu 20%.
Parliament thus put the EU on course to achieve its climate change reduction targets by 2020: a 20% cut in greenhouse gas emissions, a 20% improvement in energy efficiency, and a 20% share of renewables in the EU's energy mix.
Eiropas Savienība ir pirmais reģions pasaulē, kurā visām ekonomikas nozarēm ir izvirzīti šādi tālejoši un juridiski saistoši mērķi.
The EU is the first region in the world to set such far-reaching and legally binding targets for all sectors of the economy.
ES ir arī paudusi apņēmību iet tālāk un samazināt siltumnīcefekta gāzu (GHG) emisijas par 30% ar nosacījumu, ka līdz 2009. gada beigām Kopenhāgenā tiks panākta ambicioza starptautiska vienošanās.
The EU has also undertaken to go further and cut greenhouse gas (GHG) emissions by 30%, provided an ambitious international agreement is reached in Copenhagen by the end of 2009.
ETS nosaka kopējo atļauto emisiju līmeni, bet šajos ietvaros dalībnieki drīkst pirkt un pārdot atļaujas pēc vajadzības.
The ETS is a "cap and trade" system: it caps the overall level of emissions allowed but, within that limit, participants may buy and sell allowances to meet their needs, so as to cut emission costs effectively.
Visā Kopienā izsniegtais atļauju daudzums tiks pakāpeniski samazināts.
Effectively, we have been the pilot project for the rest of the world, for other regions".
ETS pašlaik aptver vairāk nekā 10 000 energoiekārtas un rūpnieciskās iekārtas, kas kopīgi saražo gandrīz pusi no ES kopējām CO2 emisijām un 40 % no tās kopējām siltumnīcefekta gāzu emisijām (uz pērējiem 60 % attiecas lēmums par dalībvalstu kopīgiem pasākumiem, kas nav saistīti ar ETS).
The ETS currently covers over 10,000 energy and industrial installations, which collectively account for almost half of the EU's total CO 2 emissions and for 40% of its total GHG emissions (the remaining 60% is covered by a "non-ETS" effort-sharing decision).
Saskaņā ar 2008. gada jūlijā panākto vienošanos starp Eiropas Parlamentu un Padomi aviācijas nozari šajā sistēmā iekļaus no 2012. gada.
The aviation sector will be brought into the system from 2012, as agreed between the European Parliament and Council in July 2008.
Pirmajā un otrajā ETS tirdzniecības periodā (2005.–2012.) vairumu atļauju izsniedza bez maksas.
In the first and second ETS trading periods (2005-2012) the great majority of allowances were allocated free of charge.
Pārskatītā direktīva paredz, ka sākot no 2013. gada, atļaujas pamatā pārdos izsolēs, tomēr ir paredzēti vairāki izņēmumi, kurus 2008. gada 12. decembrī atbalstīja Eiropas Padome.
The revised directive provides in principle for allowances to be auctioned from 2013, but nonetheless includes several exceptions, as advocated by the European Council on 12 December 2008.
Pārejas perioda izņēmumi ir iespējami elektrības ražošanā, kas bija nepieciešams jaunajām ES dalībvalstīm.
Transitional exceptions are possible for electricity generation, essentially for the new EU Member States and subject to certain conditions.
Vairāki Eiropas Parlamenta deputāti ar panākto kompromisu nebija apmierināti, jo uzskatīja, ka bija iespējams iet tālāk un sākt izsoļu piemērošanu 2013. gadā.
Johannes Blokland (IND/DEM, NL) felt that "we cannot be entirely satisfied since full auctioning could have started in 2013", but shared the view of many MEPs that "however, the compromise is acceptable".
Sloga sadale: dalībvalstu mērķi CO2 samazināšanai
Effort sharing: Member States' targets for CO 2 reduction
Pasaulē pirmais lēmums par sloga sadali katrai ES dalībvalstij nosaka saistošus nacionālos mērķus siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai tajās nozarēs, kuras neietver ETS (piemēram, ceļu un jūras transports, ēkas, pakalpojumi, lauksaimniecība un mazākas rūpnieciskas iekārtas).
The "effort-sharing" decision, a world first, sets binding national targets for each EU Member State to reduce greenhouse gas emissions in sectors not covered by the ETS (e.g. road and sea transport, buildings, services, agriculture and smaller industrial installations).
Šie avoti pašlaik rada aptuveni 60% no visām ES siltumnīcefekta gāzu emisijām.
These sources currently account for about 60% of all EU GHG emissions.
Lēmuma mērķis ir laika posmā starp 2013. un 2020. gadu samazināt šīs emisijas par 10%.
The decision aims to cut these emissions by 10% between 2013 and 2020.
Šis lēmums ļaus dalībvalstīm „kompensēt” emisijas, t. i., pirkt kredītus, kas izriet no trešo valstu projektiem saskaņā ar ANO Tīras attīstības mehānismu (CDM), kas palīdz nepārsniegt siltumnīcefekta gāzu emisiju ierobežojumus.
The decision will allow Member States to "offset" emissions, i.e. to buy credits resulting from projects in third countries under the UN's Clean Development Mechanism (CDM), as a means of complying with their GHG emission limits.
Lai veicinātu to, ka tiek izmantotas oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģijas (CCS), Eiropas Parlamenta deputāti liela mēroga demonstrēšanas un izmēģinājumu projektu finansēšanai Eiropas Savienībā ir piešķīruši ieņēmumus no 300 miljoniem ETS atļauju, kas varētu Eiropas Savienībā finansēt līdz deviņiem CCS projektiem.
To encourage use of carbon capture and storage technology (CCS), MEPs had earmarked revenue from 300 million ETS allowances to fund large-scale demonstration and testing projects in the EU.
Notiek sarunas par jaunu starptautisku klimata pārmaiņu nolīgumu, kas aizstātu Kioto Protokolu, jo tā darbība beidzas 2012. gadā.
A new regulation setting emission performance standards for new passenger cars registered in the EU backs an average emission target of 120g of CO 2 /km for the whole car industry by 2012, down from 160g/km today.
Tās vienojās, ka pirmais nolīguma projekts būs pieejams Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējā konvencijā par klimata pārmaiņām (UNFCCC), kas sanāks Bonnā 2009. gada jūnijā.
"It was Parliament's priority to add a long term reduction target," said Guido Sacconi (PES, IT), who had led Parliament's work on the proposal.
Preses relīze: EP atbalsta likumprojektus par klimata pārmaiņu iegrožošanu (17.12.2008.)
Mr Sacconi also noted that this law was adopted "at the most difficult time possible - that of a big crisis in the car manufacturing industry".
EP debates par pasākumiem enerģijas un klimata pārmaiņu jomā (04.12.2008.)
More renewable energy in electricity generation, transport, heating and cooling
EP debates (17.12.2008., skat.
Environmentally and socially sustainable biofuels
9. līdz 16. punktu) Preses relīze: nākotnes politikas mērķi klimata pārmaiņu jomā (03.12.2008., angļu valodā)
14.12.2006 - Text adopted - Biomass and biofuels 17.12.2008 - Background on climate change package 04.12.2008 - State of the negotiations on the climate change and energy package (debate) 17.12.2008 - Plenary debate ahead of Parliament's vote (items 9 to 16) 03.12.2008 - Climate Change Committee sets out future policy goals 04.02.2009 - Climate Change: 2050 - the future begins today: MEPs adopt key report
Darba laiks ne vairāk par 48 stundām nedēļā
Working time: 48 hours a week maximum
Darba laika direktīvas (2003. g.) pārskatīšana sākās 2004. gadā, lai ņemtu vērā Eiropas Kopienu Tiesas praksi par dežūras stundām, īpaši medicīnas nozarē, un lai pārskatītu jautājumu par atkāpēm.
The review of the 2003 Working Time Directive, which began in 2004, sought primarily to examine the issue of voluntary opt-outs and to consider the implications of certain European Court of Justice judgments with regard to on-call duties, particularly of medical doctors.
Eiropas Parlaments savu nostāju pirmajā lasījumā pauda jau 2005. gadā, bet projekts apstājās ES Padomē, kas pulcē dalībvalstu ministrus.
The European Parliament gave its first-reading opinion at in 2005, but its proposal was blocked by the Council, which represents the Member States.
Pēc trīs gadu ilgām sarunām ES Padome 2008. gada jūnijā nonāca pie kopējas nostājas, Spānijai un Grieķijai balsojot „pret” un Beļģijai, Kiprai, Maltai, Portugālei un Ungārijai atturoties.
After three years of discussions the Council reached a common position in June 2008 (with Spain and Greece voting against the motion and Belgium, Cyprus, Malta, Portugal and Hungary abstaining).
Atteikšanās klauzula jeb atkāpes iespēja
Abolishing the "opt-out" clause
Jau pirmajā lasījumā Parlaments bija pret atteikšanās klauzulu, ko Apvienotā Karaliste ieguva 1993. gadā un kas tai ļāva atkāpties no maksimālā darba ilguma — 48 stundām nedēļā.
Since its first reading of the review, Parliament has opposed the opt-out clause that the United Kingdom obtained in 1993, which allows it to disregard the maximum working time of 48 hours a week.
Šī atteikšanās klauzula jeb atkāpe („opt-out”) pašlaik tiek piemērota ne vien Apvienotajā Karalistē, bet arī citās dalībvalstīs.
This opt-out clause is currently applied not just in the United Kingdom but in other Member States too.
Tomēr starp ES dalībvalstu valdībām panāktais kompromiss noteica — lai gan darba nedēļai Eiropas Savienībā jāpaliek ierobežotai līdz 48 stundām, dalībvalsts var paredzēt atteikšanās klauzulu, un tādā gadījumā darbinieks to var izmantot.
However, the compromise that was negotiated by EU Member State governments stipulates that if the working week in the EU is to remain limited to a maximum of 48 hours, any Member State may exercise a "non-participation" clause and in which case workers will be entitled to make use of it.
Darbiniekiem, kuri izvēlas šo atkāpi, kompromiss paredz īpašus griestus — 60 vai 65 stundas nedēļā, ko aprēķina kā vidējo rādītāju trīs mēnešu ilgā laikposmā.
For those workers who prefer the opt-out, the compromise provides for a special limit of 60 hours or 65 hours a week, calculated as an average over a reference period of three months.
Vidējā darba laika aprēķināšana 12 mēnešu ilgā laikposmā
Calculating the working time as an average over 12 months
2008. gada 17. decembrī otrajā lasījumā Parlaments, 421 deputātam balsojot „par”, 273 „pret” un 11 atturoties, no jauna apstiprināja savu nostāju par atkāpes atcelšanu (trīs gadu laikā pēc direktīvas spēkā stāšanās).
At its second reading, on 17 December 2008, Parliament reaffirmed its position on removing the opt-outs three years after the directive comes into force, with 421 in favour, 273 against and 11 abstentions.
Vairums deputātu uzskatīja, ka iespēja aprēķināt darba laiku, par atskaites periodu ņemot 12 mēnešus, nodrošinās pietiekamu elastīgumu.
Most MEPs in fact took the view that being able to calculate the working time over a reference period of 12 months would provide sufficient flexibility.
Dežūras stundas
Treating on-call time as working hours
Otrajā lasījumā vairāk nekā 500 deputātu prasīja, lai darba laikā tiktu ieskaitītas arī dežūras stundas.
At the second reading vote, over 500 MEPs additionally called for all hours spent on call to count as working time, in accordance with the judgements of the European Court of Justice.
Citi noteikumi
Other provisions
Parlaments grozīja direktīvas projektu arī, lai tas ļautu labāk savienot profesionālo un ģimenes dzīvi.
Parliament also amended the text in order better to reconcile work and family life.
Deputāti prasīja, lai darba devējs savlaicīgi informētu darbiniekus par jebkurām izmaiņām darba laikā.
MEPs called on employers to notify their employees well in advance of any proposed change to the working schedule.
Darbiniekiem deputātu skatījumā ir arī tiesības lūgt ieviest izmaiņas viņu darba laikos, un darba devējiem ir pienākums ņemt vērā šos lūgumus.
Workers would also have the right to ask for their working hours to be amended and employers would be obliged to take such requests into account.
Attiecībā uz atpūtas laiku pastāv vispārīgs princips — gadījumos, kad normāls atpūtas laiks nevar tikt ievērots, darbiniekiem vajadzētu piešķirt kompensējošu atpūtas laiku.
For rest periods, the general principle is that in those cases where normal rest periods cannot be taken workers should be granted compensatory ones.
Parlaments šo principu apstiprināja, papildinot ar nosacījumu, ka kompensējošo laiku piešķir „pēc pakalpojuma sniegšanas” saskaņā ar tiesību aktu vai vienošanos starp sociālajiem partneriem.
Parliament strengthened this measure and said that compensatory rest periods should be granted "following periods spent on duty", in accordance with the law or by agreement between the social partners.
Parlaments ieviesa skaidrību arī jautājumā par to darbinieku situāciju, kurus saista vairāk nekā viens līgums: darba laikam jābūt noteiktam kā darba līgumu ietvaros paredzēto darba laiku summai.
Parliament further clarified the situation of workers who are bound by multiple contracts: working time should be defined as the sum of the periods of time worked under each contract.
Parlaments precizēja arī augstākā līmeņa vadītāju kategorijas, kas ir atbrīvotas no direktīvas noteikumiem, piemēram, vadītāji, tiem tieši pakļautai augstākā līmeņa personāls, valdes tieši ieceltas personas.
It also stipulated the categories of senior executive that would be exempt from the directive: CEOs, senior managers directly subordinate to them and other persons who have been directly appointed by a board of directors.
Kompromiss neizdodas
No agreement in conciliation
Eiropas Parlamentam un Padomei nepanākot vienošanos otrajā lasījumā, 2009. gada 17. martā sākās samierināšanas procedūra, ko rīko, lai panāktu kompromisu un pieņemtu direktīvu trešajā lasījumā.
As there was no second-reading agreement between Parliament and the Council, the proposed revision of the directive underwent a conciliation procedure, which began on 17 March 2009.