natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Parlamenta Transporta komitejā ir organizējusi seminārus.
In the transport committee here in the Parliament, we have organised workshops.
Rezultāts ir līdzsvarots kompromiss.
The outcome is a balanced compromise.
Mēs vēlamies, lai patērētāji gūtu labumu no atvērtiem tirgiem.
We want consumers to benefit from open markets.
Vienlaicīgi mēs vienojāmies par grozījumiem, kas ļaus dalībvalstīm ieviest stingrus noteikumus attiecībā uz pasta sektora darbinieku darba apstākļiem.
At the same time, we have agreed to table amendments which allow member states to introduce strict rules on the working conditions for employees in the postal sector.
Vispārējo pakalpojumu jautājums — nodrošināt, ka vēstules tiek piegādātas visos Eiropas apvidos — nav tik dramatisks, kā izklausās.
The question of universal service - making sure that a letter gets delivered in all parts of Europe - is not as dramatic as it sounds.
Dalībvalstu ziņā ir nozīmēt vienu kompāniju, kam šie pakalpojumi jānodrošina.
Member States are free to designate one company to ensure this service.
Un neaizmirsīsim — vairākas dalībvalstis, piemēram, Apvienotā Karaliste, jau savu tirgu konkurencei ir atvērušas.
And let us not forget: there are already several Member States which have opened up their market, such as the United Kingdom.
Pieredze skaidri rāda, ka nevienam nav jābaidās tikt nošķirtam no pasta pakalpojumiem.
The experience there shows clearly that no-one has to fear being cut off from postal services.
Joprojām ir iespējams nosūtīt vēstuli uz attālākajiem Skotijas nostūriem, un variet būt droši, ka tā tiks piegādāta!
You can still send a letter to the most remote parts of Scotland, and be sure that it gets delivered!
20070705STO08854 Debates un balsojums tiešraidē Markus Ferber profils Fona informācija (angļu valodā) Transporta komiteja iesaka atlikt pasta pakalpojumu liberalizāciju līdz 2011. gadam audio datne (01:52, angļu valodā)
20070705STO08854 Follow the plenary discussion and vote CV of Mr Ferber Background note from Press service Audio: Mr Ferber explains the report
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070703BKG08766 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070703BKG08766 0 NOT XML V0//EN
Igaunijas prezidents: „Jaunās dalībvalstis ir atvērtas lielākām pārmaiņām”
Estonian President and ex-MEP Toomas Ilves: new states "open to change"
Igaunijas prezidents un bijušais EP deputāts Toomas Hendrik Ilves
In reflective mood - Estonian President and ex-MEP Toomas Ilves
Eiropas Parlamenta mājas lapai sniegtajā intervijā viņš pastāstīja par Eiropas Parlamentā gūto pieredzi, pauda viedokli par attiecību veidošanu ar Krieviju, kā arī novērtēja Igaunijas Eiropas Savienībā pavadīto laiku un tehnoloģisko pārākumu.
In this interview for the Parliament's website, President Ilves talks about what the new EU members faced when joining the EU and how in his opinion the "new" EU members are perhaps more open to change than the old ones.
Jūs Parlamentā nostrādājāt vairāk nekā 3 gadus — vispirms kā pirmspievienošanās novērotājs, bet pēc tam kā ievēlēts eirodeputāts.
As an MEP for over 3 years - how do you recall this time?
Kā Jūs novērtējat šo laiku, ko Jūs tajā panācāt un kā šī pieredze ietekmēja Jūsu pašreizējo darbību?
Has it affected the way you act as President?
Es tagad daudz labāk izprotu Eiropas Savienību.
I understand the EU much better now.
Es uzskatu, ka Eiropas Parlamenta darbs atšķiras no nacionālo parlamentu darba, varbūt tāpēc, ka labas darba attiecības starp kolēģiem dažādās politiskajās grupās tiek uzskatītas par svarīgākām nekā nacionālajos parlamentos.
I found the work of the European Parliament differs from the work of national parliaments, maybe because good working relations between colleagues in different political groups are considered more important there.
Pēdējos dažkārt uzbango emocijas.
In the latter, emotions can sometimes get high.
Daudziem eirodeputātiem nācās grūti pierast pie jaunajām dalībvalstīm.
Many in the EP found it hard to get used to the new members.
Viņu uzmanība bieži vien koncentrējās uz Eiropas Savienības jaunajiem kaimiņiem.
Their focus was often directed towards the Union's new neighbours.
Piemēram, Ukrainas jautājums pirms paplašināšanās nebija īpaši svarīgs, jo Eiropas Savienībai ar to nebija kopēju robežu.
For example the question of Ukraine was not very important before enlargement because the EU did not have borders with it.
Turklāt tām valstīm, kurām bijusi tieša saskare ar Krieviju, attieksme pret to ir savādāka nekā tām, kurām pieredze bijusi vairāk teorētiska rakstura.
Also, the states that had direct experiences with Russia have a different approach towards Russia than the ones whose experiences were more theoretical.
Valstīm, kuras ES pievienojās 2004. gadā, bija jāveic milzīgas reformas, lai izpildītu iestāšanās priekšnoteikumus.
The countries which joined EU in 2004 had to go through extensive changes to achieve the transformation necessary for membership.
Tās ir saglabājušas gatavību mainīties.
They have maintained the readiness for change.
Ļoti bieži jaunās dalībvalstis ir atvērtas lielākām pārmaiņām nekā vecās.
Very often, the new EU members are open for bigger changes than the old ones.
Vai Igaunijai Eiropas Savienībai var piedāvāt kādu īpašu padomu attiecībām ar Krieviju?
Do you feel Estonia has any special insights or advice to offer the EU on Russia?
Ir svarīgi uzklausīt tās dalībvalstis, kurām ir praktiska pieredze ar Krieviju.
It is important to listen more to countries that have had practical experience with Russia.
Daudzas no idejām, ko esmu dzirdējis, pamatojas uz tieksmi pieņemt vēlamo par esošo.
Many of the ideas I have heard were built on wishful thinking.
Arī neseni pētījumi liecina, ka viens no Krievijas galvenajiem mērķiem ir samazināt jauno dalībvalstu ietekmi ES lēmumu pieņemšanā.
A recent study concluded that one of the main goals of Russia is to minimize the influence of the new members in the decision-making of the EU.
Novērtējot trīs Igaunijas Eiropas Savienībā pavadītos gadus — vai Jūs varētu teikt, ka esat apmierināts ar Igaunijas attiecībām ar ES un pārējām dalībvalstīm?
Evaluating the 3 years Estonia and others have been members of the EU, are you satisfied with Estonia's relationship with fellow EU members?
Es esmu ļoti apmierināts, taču es gribētu norādīt uz kādu vispārēju tendenci.
I am very satisfied but I would like to point out a general tendency.
Runājot par jaunajām dalībvalstīm, es izvairītos no pārāk lielas vispārināšanas.
Talking about the new Member States, I would warn of making too wide generalisations - there are large differences in their views, approaches and attitudes.
Jaunajām dalībvalstīm ir ļoti atšķirīgi viedokļi un attieksme.
Some of them are very sceptical towards Europe and integration.
Dažas no tām attiecībā uz Eiropu un integrāciju ir ļoti skeptiski noskaņotas, citas kā, piemēram, Igaunija, kuras iedzīvotāji ir vieni no lielākajiem Eiropas Savienības atbalstītājiem, vēlētos vairāk integrācijas.
Others, for example like Estonia, are some of the greatest supporter of the EU and want more integration.
Lielas atšķirības ir vērojamas arī Baltijas valstu starpā.
There are also big differences among the Baltic States.
Tādēļ atturēsimies no plašākas vispārināšanas.
So, let us avoid generalisations.
Igaunija bieži tiek minēta kā labs piemērs tam, kā maza valsts var gūt labumu no atvērtas ekonomikas un progresīvās tehnoloģijas industrijas.
Estonia is often vaunted as a good example of how a small country can take advantage of an open economy and hi-tech industries.
Vai Eiropas Savienība no Igaunijas pieredzes var mācīties vēl ko vairāk?
Are there wider lessons for the EU in the Estonian experience?
Igaunijai ir zināma pozitīva pieredze, kā piemēram, tiešsaistes publiskie pakalpojumi, ko varētu izpētīt arī pārējie.
Estonia has some positive experiences, like digitalised public services, that deserve to be explored by the others.
Mūsu pieeju, atvieglojot datoru izmantošanu, ir vērts papētīt arī citiem.
Our approach to facilitating computer use deserves to be examined by others.
Igaunijā datoru var lietot it visur, turklāt ir pieejams brīvs bezvadu internets.
In Estonia you can use your computer anywhere and you have free Wifi.
Sliktākajā gadījumā jāmaksā 1 eiro par 24 stundām.
In the worst case, you pay one Euro for 24 hours.
Lielākajā daļa Eiropas jāmaksā līdz pat 8 eiro par 30 minūtēm.
In most of Europe you can pay up to 8 euros for 30 minutes.
Kad es Tallinā pārvācos no viena dzīvokļa uz otru un apvaicājos par interneta pakalpojumiem, telekomunikāciju kompānija man atbildēja, ka viņi varētu ierasties tajā pašā dienā starp plkst.
When I moved in Tallinn from one apartment to another and asked for an Internet-service, the company told me that they could come on the very same day between 2-3pm and how did this time slot suit me?
20070705STO08857 Tomass Hendriks Ilvess: no eirodeputāta par prezidentu Igaunijas prezidenta mājas lapa
20070705STO08857 Toomas Hendrik Ilves: MEP to President Website of President Ilves
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061010STO11505 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061010STO11505 0 NOT XML V0//EN
Vasara mājas lapā
Summer on the web
Savukārt, lai sagatavotu ziņojumus septembra plenārsesijām, sanāksmes notur daudzas Parlamenta komitejas, tostarp Budžeta komiteja.
The next plenary session is on 3 September in Strasbourg although some committee and group meetings start on 27 August in Brussels.
Aktīvas ir arī dažas delegācijas — 5. augustā uz Togo dosies vēlēšanu novērošanas delegācija.
A delegation of MEPs will also be monitoring elections in Sierra Leone.
Un, protams — Zemeslode turpina griezties, un pasaule nestāv uz vietas.
Over the summer we will publish a number of stories on our website - below is a taster of our summer schedule.
Lai gan mēs ceram, ka šī būs mierīga vasara, ir gadījies, ka pasaules politiskie notikumi ir likuši Parlamentam sanākt uz ārkārtas sēdi.
As many summers are devoted to activities other than work one of our first stories will be about two MEPs who are piano maestros.
Savukārt par 20 gadus veco studentu apmaiņas programmu Erasmus domās dalīsies un atmiņās kavēsies bijušie Erasmus studenti parlamentāriešu vidū.
As the Erasmus student exchange programme turns 20 the student days of some MEPs are recalled as they share their experiences from there Erasmus days.
31. jūlijā mēs publicēsim īpašu dosjē par dienu, kad mēs nodevām mājas lapas „atslēgas” jaunajiem žurnālistiem, iepazīstinot arī ar mūsu darbu un tā organizāciju.
We also look at the day a group of young journalists from around Europe came to the Parliament - with several of them writing articles for this website.
Augustā mēs publicēsim 2007. gada pirmās puses populārāko, interesantāko vai svarīgāko rakstu izlasi.
Several weeks on they give us their analysis of what they liked - and what they didn't.
Un tālāk?
Finally, a look back.
Nākamā plenārsesija notiks 3. septembrī.
We pick out some of the best moments - remember the Indian President's poem to the people of Europe?
Politiskā sonāte I: pianists un deputāts Vītauts Landsberģis
Piano and Politics I: Lithuanian MEP Vytautas Landsbergis
Eirodeputātu vidū ir arī divi pianisti, kas koncertzāli nomainījuši pret sēžu zālēm.
Lithuanian MEP Vytautas Landsbergis
Šodien mēs sarunāsimies ar V. Landsberģi, kas labāk pazīstams kā viens no Lietuvas neatkarības kustības līderiem un tās pirmais valsts galva pēc neatkarības pasludināšanas.
Among the ranks of MEPs are two concert pianists - Lithuanian Vytautas Landsbergis and Luxembourg's Erna Hennicot-Schoepges.
Vai ir viegli atstāt kreatīvu darbu un pievērsties politikai, ko iegrožo stingras procedūras un dienaskārtības?
This week we speak to them both to get their views on the relative merits of piano playing and being an MEP.
Šeit, Eiropas Parlamentā, mums savukārt jānosaka prioritātes, jo pastāvīgi pietrūkst laika.
He was the county's first post-Soviet leader before becoming an MEP.
Nav iespējams atvēlēt laiku visam.
Prior to both of these he was a concert pianist.
Kad es ieņēmu vadošu pozīciju Lietuvā, liela nozīme bija precizitātei un laika koordinācijai.
Are musical and political skills comparable?
Politiskā kreativitāte varēja izpausties tikai improvizējot.
Skills are mental and physical.
Vai mūzikas spēlēšanai nepieciešamā disciplīna, iemaņas, talants, tehnikas un taktikas noder politiskajā spēlē?
When talking about music we usually have physical abilities and their preservation and improvement in mind.
Labs izpildījums iespējams arī bez nepārtrauktas vingrināšanās — tas lielā mērā atkarīgs no kreativitātes.
One can prepare a well known repertoire for a concert without practicing for a long time - performance is more than repetition.
Atbildes jau ir galvā, izņemot tādus gadījumus, kad apspriežamais jautājums ir pilnīgi jauns.
Preparation is in one's head, unless the questions discussed are completely new.
Kāds ir Jūsu viedoklis šajā jautājumā?
Should politicians stay out of or support the arts?
Mēs dzīvojām režīmā, kas iejaucās visā, tostarp mākslā, taču sastapās ar nepārvaramiem šķēršļiem kā, piemēram, mūzika.
We used to live in a regime that was interfering with everything, including the art, but it met insurmountable obstacles, such as music.
Lai gan viņi mēģināja — atcerēsimies Staļina laikā pieņemto partijas lēmumu par labu un sliktu mūziku.
Just remember the party's decision on good and bad music taken during Stalinist times.
Tas viss nespēja apstādināt vai mainīt mākslas uzņemto kursu.
It wasted time and created some rubbish.
Tas tomēr tērēja laiku un bremzēja dažu labu radošu potenciālu, kas it kā radīja „atkritumus”.
Interference with art is wrong, nevertheless if politicians care about art it does not automatically mean interference.
Iejaukties mākslā ir nepareizi, tomēr, ja politiķi par to uzņemas rūpes, tas uzreiz nenozīmē, ka tie iejaucas.
You personally know the price of freedom and democracy - what is your message to people who are not inclined to vote?
Brīvības un demokrātijas cena Jums ir labi zināma.
Non-voting means treason towards representative democracy.
Ir grūti runāt ar nezinošiem cilvēkiem, kas paļāvīgi atkārto klišejas.
If people do not cherish democracy, do not want to participate in it then they can loose it.
Šī mentālā barjera var tikt pārvarēta tikai, iepazīstinot ar faktiem klātienē — organizējot vizītes uz ES institūcijām, parādot, kā notiek debates.
Sometimes people have to pass democracy exams and defend their elected governments using direct democracy - like in Lithuania in January 1991.
Vai cilvēki ir aizmirsuši, kas bija padomju diktatūra, vai arī viņi ir tikai apmaldījušies konceptos?
What about those who compare the European Union to the Soviet Union?
Padomju Savienība nebija nekāda savienība, tikai viltots Orvela stila veidojums.
It is hard to speak to ignorant people who confidently repeat clichés.
Sociālisms neeksistēja — valsts kļuva par vienu lielu kapitālistu, kas ekspluatēja un apspieda strādniekus.
This mental barrier can be overcome by acquainting with the facts on the spot.
Ja savienība tiek veidota pret brīvu gribu, tā ir „jūga savienība”.
For example by organising visits to the EU institutions, showing how debates are conducted.
Nebalsot ir reprezentatīvās demokrātijas nodevība.
Have the people forgetten about the Soviet dictatorship?
Ja cilvēki nenovērtē demokrātiju, nevēlas tajā piedalīties, viņi to var pazaudēt.
There was no socialism – the state became a capitalist exploiting workers.
Visbeidzot — kurš ir Jūsu iemīļotākais skaņdarbs?
Finally, what is your favourite piece of music?
Ir grūti izvēlēties vienu vienīgu.
It is hard to name a single one.
Mans mīļākais komponists ir M.K. Čurļonis.
My favourite composer is M. K. Čiurlionis.
20070705STO08860 Deputāta profils M.K. Čurļoņa skaņdarbi
20070705STO08860 Vytautas Landsbergis M. K. Čiurlionis
Politiskā sonāte II: deputāte un pianiste Erna Hennicot-Schopges
Piano and Politics II: Erna Hennicot-Schoepges - Luxembourg MEP
Kopš septiņdesmitajiem gadiem vadoša Luksemburgas politiķe, viņa ir pazīstama ar savu tiešumu.
Erna Hennicot-Schoepges: MEP, pianist and cultural advocate
Pēdējos 30 gadus Jūs esat nodevusies politikai.
She has also held the post of Cultural Minister of Luxembourg.
Politikas pasaule ir ļoti kreatīva un no šādas perspektīvas pieder mākslas pasaulei.
She is also - like fellow MEP Vytautas Landsbergis - a highly skilled pianist.
Vai mūzikas spēlēšanai nepieciešamā disciplīna, iemaņas, talants, tehnikas un taktikas var salīdzināt ar „darbarīkiem”, kas vajadzīgi politiskajā spēlē?
Are there any skills and talents that can be applied both to piano playing and politics?
Mūzika un politika, viena otru papildinot, ir ļoti labi savienojamas.
Music and politics are complementary.
Mūzikas skaņdarbs ikreiz liek sākt no tukšas vietas.
A piece of music obliges one to start from scratch every time.
Tas prasa lielu disciplīnu un pazemīgu attieksmi, jo, neatkarīgi no sasniegtā līmeņa, katrs skaņdarbs ir jauns izaicinājums.
This calls for a significant amount of discipline and an attitude of humility because irrespective of the music level reached, every piece is a fresh challenge each time.
Lai spēlētu mūziku, pastāvīgi un neatlaidīgi jāstrādā.
Playing music requires working consistently and insistently.
Politikā noteikti trūkst harmonijas un krāsu — mākslas piegriezt vērību detaļām, vērot un sajust, un visbeidzot — pietuvoties problēmām ar sirdi.
What is lacking in politics is certainly harmony and colours, the art of looking at details and of observation and feeling.
Politika ir bīstama tieši dēļ tā, ka tajā var zaudēt raksturu un iepīties stereotipos un tukšos vārdos.
The danger of politics lies precisely in the potential loss of one's character and the acquirement of wooden language.
Kāds ir Jūsu viedoklis šajā jautājumā?
Should politicians be involved in the arts?
Nevajadzētu jaukt kultūru ar mākslu.
One should not confuse culture with art.
Viena ir otras daļa, taču kultūra ir dziļa un pamatīga.
One forms part of the other but culture is profound.
Tā mūs atšķir no citiem, taču, it īpaši Eiropā, palīdz arī citus labāk iepazīt, veicina saskarsmi un dialogu.
It differentiates us from other species and gives us especially in Europe a better knowledge of others and a predisposition to dialogue.
Mākslā politikai nevajadzētu iejaukties attiecībā uz saturu, taču politikai ir jānodrošina apstākļi, lai tas varētu tikt īstenots.
In art politics should not interfere in the content but politics must ensure the conditions to carry it out.
Tādi negatīvi politiskās iejaukšanās piemēri kā, piemēram, nacismā un komunismā, vēl joprojām ir svaigi mūsu atmiņā.
Negative examples of political interference in art like in Nazism and Communism are still fresh in our minds.
Toreiz māksla tika atbalstīta un finansēta, lai nodrošinātu nacionālo slavu, taču maksa par to bija iejaukšanās saturā.
Back then art was encouraged and financed to ensure national glory, but at the cost of interference in its contents.
Mēs Eiropas Savienībā patlaban atrodamies divu virzienu krustcelēs.
In the EU we are now at a crossroads.
Tās ES valstis, kuras nepiedzīvoja komunismu, iepazina nepietiekošu finansējumu un sliktus, nestrukturētus mākslinieku sociālos apstākļus.
Those countries of the EU which did not experience communism knew insufficient financing and poor, unstructured social conditions for artists.
Citās valstīs, kur māksla reiz tika dāsni finansēta, mākslinieki piedzīvoja materiālo apstākļu pasliktināšanos.
In other countries which knew generous financing, artists have seen a regression in their material conditions.
Brīvība prasa briesmīgus upurus.
Freedom requires a terrible sacrifice.
Brīvības dēļ jāatsakās no naudas.
For liberty one has less money.
Tāpēc Eiropas Savienībai jāpanāk līdzsvars.
Thus the Union today must arrive at a balance.
Cits modelis ir ASV, kur kultūra ir pilnīgi privatizēta, taču sponsori ietekmē saturu.
The other model is that of the USA where culture is completely privatised and sponsors influence the contents.
Kultūra sniedz papildu vērtību.
Aside from music, culture is of great importance to you.
Vērtību, kas ne vienmēr aprēķināma naudas izteiksmē.
What do you hope to achieve in this field in the Parliament?
Kultūrai vajadzīgas investīcijas, kas veicina valsts sociālo kohēziju.
In Luxembourg I was a Culture Minister - in Parliament I can speak about and say things that others cannot say because they do not know the issue in depth.
Kultūra Jums daudz ko nozīmē.
My goal is to ensure that culture is admitted as a policy field in its own right.
Luksemburgā Jūs aiz sevis atstājāt ievērojamu kultūras mantojumu.
It is also a wide subject like the environment.
Ko Jūs vēlētos atstāt aiz sevis Eiropas Savienības līmenī?
One can speak about culture in law, industry and education.
Luksemburgā man kā ministrei bija izpildfunkcija.
Culture is everywhere.
Parlamentā es varu runāt un teikt to, ko citi nevar, jo viņi jautājumā nav iedziļinājušies.
In your experience, how compatible are artistic and political lifestyles?
Mans mērķis ir nodrošināt, ka kultūra tiek pieņemta kā patstāvīga politikas joma.
The political world is very creative and is like art in that respect.
Visbeidzot, kurš ir Jūsu iemīļotākais mūzikas skaņdarbs?
Finally, what is your favourite piece of music?
Tas ir delikāts jautājums…taču manu iemīļotāko skaņdarbu vidū ir Baha Goldberga variācijas.
A delicate question indeed...but one of my many favourites includes the Goldberg Variations of Bach.
20070705STO08861 Deputātes profils
20070705STO08861 Erna Hennicot-Schoepges
Skaista ir jaunība — Erasmus programmai aprit 20 gadi
As Erasmus turns 20 some MEPs share their memories
Šogad ES studentu apmaiņas programmai Erasmus aprit 20 gadi — no tās šajā laikā labumu guvuši un vairākus mēnešus ārzemēs zinības krājuši jau vairāk nekā 1,5 miljoni studenti no visas Eiropas.
Erasmus - the great 15th century theologian and humanist - has for the last two decades given his name to a programme that gives university students a chance to study abroad.
Šī pieredze ir zelta vērta ne tikai, lai apgūtu svešvalodas un iegūtu jaunus draugus, bet gan arī, pēc universitātes beigšanas meklējot darbu.
So far 1.5 million students have taken part from 31 European countries.
Arī daži no mūsu eirodeputātiem ir piedalījušies šajā programmā.
The most popular destinations are France and Spain.
Uzziniet, ko šī pieredze ir devusi viņiem.
As Erasmus turns 20, we spoke to three MEPs who in earlier years took advantage of the scheme.
Erasmus programmā, kas nosaukta filozofa, teologa un humānista Roterdamas Erasma (1465–1536) vārdā un kas tika uzsākta 1987. gadā, pirmajā gadā piedalījās tik vien kā 3244 studenti.
With increased funding for 2007, we also ask whether the scheme is just for wealthier students.
2005. gadā tie jau bija 144 032 studenti.
One of the most striking aspects of the Erasmus experience is the people you meet.
20 gadu laikā no Erasmus p rogrammas un stipendijām labumu guvuši vairāk nekā 1,5 miljoni studentu no visas Eiropas Savienības.
Belgian Socialist MEP Saïd El Khadraoui described the experience as "enriching" and that in 5 months in Paris in 1997 he made "friends for life".
2012. gadam nosprausts mērķis — 3 miljoni Erasmus studentu.
He also said that it taught him the importance of autonomy.
Tamdēļ palielināts arī programmas budžets — no 950 miljoniem eiro 2000. – 2006. gadam līdz 3,1 miljardam eiro 2007.–2013. gadam.
This sentiment was echoed by Alyn Smith, of the Scottish National Party - who was in Heidelberg in Germany in the 1990's.
Erasmus — uzskatāma Eiropas vienotība dažādībā
He said that "the studying part is important but mixing with people from other countries is just as much part of the Erasmus experience".
Itāļu deputāts Giusto Catania (Kreiso grupa) kā Erasmus students 1995. gadā uzturējās Amsterdamā: „Es atceros šo laika posmu ar lielu sajūsmu.
Another former Erasmus student - Italian Giusto Catania of the European United Left - said he had learned the importance of cultural exchange during his time in Amsterdam in 1995.
Es iemācījos, ka kultūras apmaiņa ir ļoti būtiska — Eiropas kultūrai un Eiropas identitātēm jāsajaucas.”
Erasmus hit the silver screen a few years ago with "L’auberge espagnole" which concentrated on the social and cultural aspects of the scheme.
Beļģu sociālists Saïd El Khadraoui 1997. gadā pabija Parīzē.
Ok, its good fun, but does it help get a job?