natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Delegācijas vadītājs Pannayiotis Demetriou (Eiropas Tautas partijas grupa, Kipra) mums pastāstīja, ka minētā problēma nopietni ietekmē vecāku spēju uzaudzināt bērnus.
The main concern raised by MEPs was the length of time that refused asylum seekers (who refuse to return their country of origin), spend in the centres without any certainty about their future.
Referente Martine Roure (Sociāldemokrātu grupa, Francija) piebilda, ka problēmas sekas varētu būt sociāli nepilnvērtīgi bērni.
It also has serious consequences for the parent’s ability in bringing up their children.
Viņš pauda nožēlu, ka nav bijusi iespēja attiecīgos Dānijas likumus apspriest ar valsts integrācijas ministri Birthe Rønn Hornbech.
The delegation members expressed regret that they had not been able to meet the Danish Minister for Integration, Birthe Rønn Hornbech.
Eiropas Parlamenta delegāciju vizīšu mērķis ir pārliecināties, ka ES dalībvalstīs tiek ievēroti ES standarti.
The aim of the EP missions is to check whether Community standards are being followed in EU states.
Līdz šim delegācijas apmeklējušas aizturēšanas centrus Itālijā, Spānijā, Francijā, Maltā, Grieķijā, Beļģijā, Apvienotajā Karalistē, Nīderlandē un Polijā.
So far, delegations from the Civil Liberties Committee have visited detention centres in Italy, Spain, France, Malta, Greece, Belgium, the UK, the Netherlands, Poland and now Denmark.
Nākamā vizīte paredzēta Kiprā.
Their next destination will be Cyprus.
Nākamajā rakstā pievērsīsimies galvenajām problēmām, ar ko patvēruma meklētāji saskaras ikdienas dzīvē.
In our next article on immigration we will take a closer look at the main problems that asylum seekers face in their daily lives.
20080414STO26476 Parlamenta delegācija apmeklē imigrantu aizturēšanas centrus Dānijā EP Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja Parlamenta delegācija: imigranti Polijā izmitināti pienācīgos apstākļos Dānijas Imigrācijas dienests
20080414STO26476 Civil Liberties Committee Danish Immigration Service Head of delegation, Pannayiotis Demetriou Rapporteur Martine Roure MEP
Klauvējot pie Eiropas durvīm ─ delegācija uz Dāniju
Knocking on Europe's door - A delegation to Denmark
Parlamenta delegācija apmeklēja Dānijas patvēruma meklētāju centrus Pēdējo mēnešu laikā uz dažādām ES dalībvalstīm devās Eiropas Parlamenta Pilsoņu brīvību, iekšlietu un tieslietu komiteja delegācijas, lai analizētu apstākļus, kādos izmitināti patvēruma meklētāji.
Empathy - Jeanine Hennis-Plasschaert MEP and an asylum seeker ©Kongsted Uff Asylum seekers and the detention of immigrants fell under the spotlight as MEPs from the Civil Liberties Committee visited detention centres in Demark on 9-10 April.
Vēl šogad Eiropas Parlaments pieņems nostāju par šo vizīšu rezultātiem.
The visit is a part of a series of visits they are making across Europe to assess conditions.
Pagājušonedēļ komitejas delegācija apmeklēja imigrantu un patvēruma meklētāju izmitināšanas centrus Dānijā.
During their time there they visited the Sandholm Camp for asylum seekers, the Ellebæk Detention Centre and the Kongelunden Centre, all located in the Copenhagen area.
To pavadīja mūsu reportieris.
In this feature we look at MEPs reactions to their visit to Denmark.
Uzziniet, ko domā delegācijas locekļi par Dānijā izmitināto imigrantu un patvēruma meklētāju dzīves apstākļiem, kā arī ar kādām problēmām sastopas šo ieceļotāju bērni.
We also spoke to some of the people who are in asylum system - an Iraqi women waiting for her case to be heard and the plight of children whose parents are claiming asylum.
Lasiet intervijas ar delegācijas vadītāju Panayiotis Demetriou , lai labāk izprastu šo vizīšu mērķus, un ar kādu irākieti, kura patvēruma meklētāju centrā pavadījusi trīs gadus.
The European Parliament's role in immigration policy is to give its opinion on the criteria necessary for individuals to be given the status of asylum seekers.
Parlamenta delegācija novērtē patvēruma meklētāju dzīves apstākļus
MEPs satisfied with conditions in Danish detention centres
Vizīte patvēruma meklētāju nometnē: Panayiotis Demetriou un Martine Roure Viesojoties patvēruma meklētāju un imigrantu centros Dānijā, eiroparlamentārieši atzinīgus vārdus veltīja ieceļotāju dzīves apstākļiem un piekļuvi medicīniskajai aprūpei, taču pauda bažas par daudzu patvēruma meklētāju centros pavadītā laika ilgumu.
Panayiotis Demetriou MEP (centre) and to his right Martine Roure MEP Living conditions and access to medical facilities in Danish asylum centres are very good, although there are concerns about how long people remain there.
Tas liedz patvēruma meklētājiem iekļauties sabiedrībā un var kavēt bērnu sociālo attīstību.
Last Thursday, MEPs visited Sandholm Camp for asylum seekers, Ellebæk Detention Centre and Centre Kongelunden, all located in the Copenhagen area.
Vairums delegācijas locekļu atzina, ka dzīves apstākļi Dānijas centros, salīdzinot ar situāciju citās ES dalībvalstīs, ir priekšzīmīgi.
Following the visit, most of the delegation members agreed that the physical living conditions in the Danish centres were outstanding, comparing favourably with the situation observed in other European Union countries.
Īpaši tika izcelta piekļuve izglītībai un medicīniskajai aprūpei. „Sarkanais krusts veic kolosālu darbu, padarot patvēruma meklētāju dzīves apstākļus šajos centros pēc iespējas normālākus,” teica dāņu deputāte Britta Thomsen (Sociāldemokrātu grupa).
Access to education and medical help within the centres was also highlighted: “The Red Cross is doing a terrific job in making the living conditions as normal as possible for the asylum seekers in the centres”, said Danish Socialist Britta Thomsen.
Galvenā problēma, uz kuru uzmanību vērsa deputāti, ir noraidīto patvēruma meklētāju centros pavadītais laiks.
Some in centres for 8 years The main concern raised by MEPs was the length of time that refused asylum seekers (who refuse to return their country of origin), spend in the centres without any certainty about their future.
Viņš pauda nožēlu, ka nav bijusi iespēja attiecīgos Dānijas likumus apspriest ar valsts integrācijas ministri Birthe Rønn Hornbech .
The delegation members expressed regret that they had not been able to meet the Danish Minister for Integration, Birthe Rønn Hornbech.
Neziņa un galvassāpes — dzīve patvēruma meklētāju centrā
MEPs hear about life as an asylum seeker: Zina Rasam's story
Zina Rasam ar ģimeni Gadiem ilgi dzīvot patvēruma meklētāju centrā nošķirtam no ģimenes un draugiem ir smaga pieredze, ko uz savas ādas izjutusi arī Zina Rasam.
Zina Rasam and her family have spent the last three years in the Sandholm Camp Spending years in an asylum centre separated from family and friends and unable to work in the outside community - this is the distressing story that many asylum seekers in Europe currently face.
Pēc pasākuma mums bija iespēja viņai uzdot dažus jautājumus.
After the meeting she shared some of her experiences with us.
Zina Rasam, pēc izglītības inženiere, dzīvo Sandholmas nometnē kopš 2005. gada, kad viņa kopā ar 10 gadus veco meitu tur pievienojās savam vīram.
Zina and her 10 year old daughter joined her husband, who had been in the camp since 2000, at Sandholm over three years ago.
Pēc tam, ka pirmais patvēruma pieprasījums tika noraidīts, lieta atkal tika atvērta, taču ģimenes nākotne joprojām ir miglā tīta.
She is waiting to hear if her appeal to be granted asylum will be accepted after her initial request was rejected.
Ilggadīga uzturēšanās centrā rada lielu stresu un nervozitāti.
The waiting and uncertainty as to their ultimate fate can take a physical toll.
Ļoti parasti veselības traucējumi ir galvassāpes, gremošanas problēmas un augsts asinsspiediens.”
Zina explained that "illnesses like headaches, stomach cramps and high blood pressure are very common".
Patvēruma meklētājiem piešķirto uzturēšanās atļauju skaits Dānijā pieaudzis — 2006. gadā tās saņēma 1095 ieceļotāji, bet 2007. gadā — 1275.
Last year the Danish authorities granted asylum to 1275 individuals and gave out a total of over 37,000 residence permits.
Ārvalstu darbiniekiem un studentiem 2007. gadā tika piešķirtas 37 476 uzturēšanās atļaujas.
Zina Rasam and her family are hoping that this year they will be among the lucky ones granted asylum.
Bērni patvēruma sistēmas gūstā
The plight of children stuck in the asylum system
B. Thomsen (pa kreisi) un J. Hennis-Plasschaert Sandholmas nometnes bērnudārzā Vairums patvēruma meklētāju bērni pirms ierašanās ES valstīs pārdzīvojuši traumatiskus notikumus — karu, vardarbību, spīdzināšanu vai zaudējuši kādu no vecākiem.
MEPs Thomsen MEP (left) and Hennis-Plasschaert meet children in Denmark.
Piedzīvotais bieži atstāj nelabvēlīgas sekas uz bērna spējām mācīties un veidot attiecības ar citiem.
One aspect that a recent visit to asylum centres in Denmark brought home was the fate of children in such centres around Europe.
Kā norāda nevalstiskās organizācijas, vislielākās problēmas tomēr rodas tad, kad bērnu vecāki patvēruma meklētāju nometnēs garīgi saslimst.
As Cypriot MEP Panayiotis Demetriou (EPP-ED) said after seeing the Danish system, the time spent waiting for asylum requests to be processed can be seriously detrimental not only to parenting skills but also for children.
Saskaņā ar kāda Dānijas medicīnas žurnāla publicētajiem datiem 35% patvēruma meklētāju bērnu vecumā no 4 līdz 16 gadiem novērojamas psihiskās saslimšanas pazīmes, bet vecuma grupā no 11 līdz 16 gadiem šādi traucējumi ir 58% bērnu.
Last year there were 466 children in asylum centres in Denmark alone and on average their wait will be 2.4 years before their case is resolved.
Laikposmā no 2001. līdz 2007. gadam Dānijas patvēruma meklētāju izmitināšanas nometnēs pašnāvību mēģinājuši izdarīt 43 vecāki.
During the MEPs' visit to Denmark leading medical experts and NGO's warned of the psychological effect on children.
Vidējais laiks, ko bērni pavada šajos centros ir 2,4 gadi. „Bērni ir lielākie zaudētāji” Psihiatre Bente Reich , kas uzstājās Eiropas Parlamenta Kopenhāgenas Informācijas biroja rīkotajā sanāksmē, uzsvēra, ka ilgstoša uzturēšanās patvēruma meklētāju izmitināšanas centros atstāj nopietnas sekas uz vecāku spēju uzaudzināt bērnus. „Bērni ir lielākie zaudētāji, jo viņi ir atkarīgi no ģimenes vides,” viņa paskaidroja.
Psychiatrist Bente Reich told a meeting of MEPs and asylum experts in Copenhagen on 10 April that "the children are the big losers, because they are very dependent on the environment in the family".
B. Reich arī norādīja, ka nestabila ģimenes vide ļoti negatīvi ietekmē bērna sociālās un izglītošanās spējas. „Labākais veids, ka uzsākt rehabilitāciju, ir sniegt viņiem drošību par nākotni,” viņa uzsvēra.
Children showing signs of metal illness She warned of the dangers of depressed parents - "if the parents for instance are suicidal, the children will do anything to protect them".
Nevalstiskās organizācijas „ Grandparents for Asylum ” (Vecvecāki par patvērumu”) pārstāvis Gerd Gotlieb pozitīvi novērtēja to, ka visiem patvēruma meklētāju bērniem ir tiesības iet skolā, taču pauda neapmierinātību ar to, ka vairumam nav pieejama parastā Dānijas skolu sistēma ārpus nometnēm.
The risks of parents committing suicide is a very real one - figures for the period 2001-2007 showed that 43 parents in the Danish asylum system tried to commit suicide.
Nevalstiskās organizācijas „ Save the children ” (Glābiet bērnus”) pārstāve Inger Neufeld pastāstīja, ka bieži vien tad, kad bērniem paziņo, ka viņiem jāatgriežas dzimtene, viņi pazūd.
According to Ms Reich, an unstable family environment also affects the children’s social and educational abilities in a very negative way.
Tādējādi viņi nereti kļūst par cilvēku tirdzniecības upuriem.
"The best way to start rehabilitation is to give them certainty about their future."
Kipras deputāts Panayiotis Demetriou (Eiropas Tautas partijas grupa) pauda bažas par centros pavadītā laika ilgumu, norādot, ka bērni ir visvērtīgākās būtnes un ka par tām jārūpējas vairāk, viņpus noteikumiem un likumiem.
Fear of "socially handicapped children" Gerd Gotlieb of “Grandparents for Asylum and Asylum Now” said that although all asylum children in Denmark have the right to go to school, the majority have no access to the normal Danish school system.
Franču sociāliste Martine Roure piekrita P. Demetriou un uzsvēra, ka ilgstoša uzturēšanās minētajos centros rada „sociāli nepilnvērtīgus” bērnus.
French Socialist Martine Roure agreed with Mr Demetriou, and added that long stays in the centres create "socially handicapped children".
"Mans sapnis ir kļūt par advokāti" 20 gadus vecā irākiete Merna Samir Sandholmas nometnē ir pavadījusi sešus gadus.
Merna Samir's story: "My dream is to become a lawyer" Merna Samir is 20 years old and has spent the last six years in the Sandholm Camp.
Viņas tēvu pirms vairākiem gadiem nogalināja Sadama Huseina vadītās Irākas varas iestādes.
Her father was killed many years ago by the Iraqi authorities under Saddam Hussein's regime.
Panayptis Demetriou: vajadzīga vienota ES politika par imigrāciju
Panayiotis Demetriou MEP: "unified policies on immigration" needed
Pannayiotis Demetriou EP Pilsoņu brīvību, iekšlietu un tieslietu komitejas delegāciju uz Dāniju vadīja Kipras deputāts Panayiotis Demetriou (Eiropas Tautas partijas grupa), kas piedalījies līdzīgās misijās Apvienotajā Karalistē un Grieķijā.
Cypriot MEP Panayiotis Demetriou who headed the delegation to Denmark Asylum seekers and detention of immigrants was under the spotlight when MEPs from the Civil Liberties Committee visited asylum and detention centres in Demark 9-10 April.
Mēs vēlējāmies uzzināt viņa viedokli par apstākļiem, kādos dzīvo patvēruma meklētāji Dānijā un par eirodeputātu vizīšu laikā veiktās analīzes rezultātiem.
We asked him about his view on the conditions for asylum seekers in Denmark, and what he thinks will come out of these visits to detention centres around Europe.
Kā Jūs aprakstītu imigrantu un patvēruma meklētāju dzīves apstākļus Dānijas aizturēšanas centros salīdzinājuma ar situāciju citās ES dalībvalstīs, kuras līdz šim apmeklējušas EP Pilsoņu brīvību, iekšlietu un tieslietu komitejas delegāti?
After having seen the detention centre and the asylum centre in Denmark, how would you describe the conditions compared to the situation in the other countries the Civil Liberties committee has visited?
Apstākļi šajos centros ir diezgan labi.
The conditions in those centres are fairly good.
Lai kā, ieslodzījums tomēr paliek ieslodzījums ─ tiek zaudēta normāla, brīva dzīve.
However confinement is a confinement - namely deprivation of normal free life.
Ieslodzījuma ilgums, pilnīgā neziņa par nākotni un ārkārtīgi stingrie Dānijas likumi un iedibinātā prakse, kas regulē patvēruma piešķiršanu, ir psihisku ciešanu avots.
The length of time of confinement, the complete uncertainty as to the future and the extremely strict rules and practices regulating asylum in Denmark are the source of psychological suffering of people living in those centres.
Tas, ka bērni netiek normāli audzināti un izglītoti, padara situāciju vēl smagāku.
The lack of normal education of the children aggravates the situation.
Kādi, Jūsuprāt, būs šo Eiropas Parlamenta delegāciju vizīšu rezultāti?
What do you expect will come out of these EP-delegations?
Vairums aizturēšanas centru ES dalībvalstīs, kuras apmeklējušas EP Pilsoņu brīvību, iekšlietu un tieslietu komitejas delegācijas, uzņem galvenokārt nelegālos imigrantus.
Most of the detention centres in the Members States, which delegations have visited, entertain mainly illegal immigrants.
Centri, kurus apmeklējām Dānijā, izmitina gandrīz vienīgi patvēruma meklētājus, kuru pieprasījumi ir noraidīti vai atrodas šajā procesā.
In Denmark the centres visited entertain almost exclusively asylum seekers whose applications are rejected or are in process.
Psiholoģiskā ziņā atmosfēra patvēruma meklētāju centros atšķiras no atmosfēras imigrantu aizturēšanas centros.
Psychologically the climate differs in asylum seekers centres from that in illegal immigrant's detention centres.
Iedibinātās prakses un noteikumu daudzveidība dažādās dalībvalstīs atspoguļojas attiecīgo aizturēšanas centru apstākļos.
The variety of practices and rules prevailing in each Member State is reflected in the conditions of the relevant detention centres in the Member States.
Tāpēc pēc iespējas drīzāk jāpieņem vienota ES politika imigrācijas jautājumos.
Therefore basic unified policies on immigration should be adopted by European Union as soon as possible.
Brīvdienu pakete — kā ir ar apdrošināšanu?
Package holidays - EP study looks at insurance coverage
Uzklikšķiniet, lai palielinātu attēlu
Broken bones - not the return flight one would like…
Brīvdienu paketes ir neticami populāras miljonu eiropiešu acīs.
Package holidays are incredibly popular for millions of people around Europe.
Lielākajai daļai tās saistās ar nedēļas atpūtu pludmalē un laiku, ko pavadīt ar draugiem un ģimeni.
For most it is a week away in the sun, a time to relax and be with family and friends.
Tomēr neparedzēti nelaimes gadījumi var izbojāt jebkuras brīvdienas.
However, for a minority it can be ruined by an accident or injury.
Nesens Parlamenta Iekšējā tirgus komitejas pētījums ir pievērsies apdrošināšanas segumam šādos gadījumos.
A study for Parliament's Internal Market committee has just looked into the state of insurance liability for such holidays.
2004. gadā Vācijā tika pārdoti 24,5 miljoni pakešu, bet Apvienotajā Karalistē — 10,1 miljoni.
In 2004 in Germany 24.5 million package holidays were sold while in the UK the figure was 10.1 million.
Uz šo problēmu norāda jau 2007. gada novembrī pieņemtā Parlamenta rezolūcija par tūrisma politiku.
In November last year, MEPs adopted a resolution on tourism policy in which they "regretted that there is no explicit safety provision in existing legislation".
Tūroperatoram tomēr nebūtu jāuzņemas atbildība terorisma aktu vai dabas katastrofu gadījumā.
Finally, in the unlikely event of terrorism or of a natural disaster it says a tour operator and customer should also have the right to cancel but that the operator should monitor general risks and inform customers.
20080415STO26610 Pētījuma rezultāti EP rezolūcija par atjaunināto ES tūrisma politiku
20080415STO26610 "Safety and liability issues relating to package travel" Resolution - November 07
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0399 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0399 0 NOT XML V0//EN
Uzklikšķiniet, lai palielinātu attēlu
Waiting for asylum: Zina Rasam and family
Gadiem ilgi dzīvot patvēruma meklētāju centrā nošķirtam no ģimenes un draugiem ir smaga pieredze, ko uz savas ādas izjutusi arī Zina Rasam.
Spending years in an asylum centre separated from family and friends and unable to work in the outside community - this is the distressing story that many asylum seekers in Europe currently face.
Zina Rasam , pēc izglītības inženiere, dzīvo Sandholmas nometnē kopš 2005. gada, kad viņa kopā ar 10 gadus veco meitu tur pievienojās savam vīram.
Zina and her 10 year old daughter joined her husband, who had been in the camp since 2000, at Sandholm over three years ago.
Mokošā neziņa
Waiting exacts a mental and physical toll
Zina salīdzina dzīvi patvēruma meklētāju centrā ar cietumu: „Vissmagākais ir tas, ka nezinām, kad no šejienes tiksim prom.
Although conditions at the camp were found to be good by visiting MEPs, the fact that Zina cannot leave means that to all intents and purposes the centre has become a prison.
Starptautiski pētījumi liecina, ka pašnāvības mēģinājumu skaits patvēruma meklētāju centros ir sešas reizes lielāks nekā apkārtējā sabiedrībā.
She told the meeting that "living in an asylum centre for years has serious consequences for the physical and mental health of the asylum seekers".
„Ceru kaut ko dot sabiedrībai”
A strong desire to work and "contribute to society"
20080415STO26611 Sandholmas patvēruma meklētāju nometne
20080415STO26611 The Danish Immigration Service Sandholm centre Parliament's Civil Liberties Committee Poland's closed centres open to MEPs
Guy Bono: liegt pirātiem piekļuvi internetam pretrunā ar cilvēktiesībām
Bono and the internet pirates
Uzklikšķiniet, lai palielinātu attēlu
Guy Bono MEP doesn't want non-profit pirates criminalised
Tiešsaistes pirātisms rada zaudējumus vairāku miljardu eiro apmērā, apgalvo mūzikas un kino industrija.
The music and film industry is reeling from the impact of online piracy.
Lai to apkarotu, dažas Eiropas valstis vēlas ieviest stingrus likumus.
The film industry alone believes it loses up to 40% of revenue a year.
Par pareizo līdzsvaru starp piekļuvi kultūrai un mākslinieku tiesībām uz pienācīgu samaksu sarunājāmies ar referentu Guy Bono.
On 10 April MEPs backed a report by French Socialist Guy Bono against criminalising people who are not committing piracy for profit.
Parlamenta pieņemtā rezolūcija aicina ES dalībvalstis „nepieļaut … piemēram, Internet piekļuves pārtraukšanu”.
Your report calls on EU states to avoid measures such as the "interruption of internet access" to fight digital piracy.
Kādēļ bloķēt pirātu piekļuvi internetam nav pareizais risinājums?
Why are you against blocking access to the internet for software pirates?
80% lejupielādētāju ir jaunieši, kas neuzskata, ka viņi dara ko briesmīgi nelikumīgu.
Around 80% of people who download materials are youngsters who do not feel they are doing something really illegal.
Pāris brīdinājumu viņus no tā neatturēs.
A couple of warnings will not stop them from doing that.
Ir dabiski, ka cilvēki izsmeļ interneta iespējas!
It is natural that people exploit the possibilities of the internet!
Manos laikos šī pati problēma bija ar kasetēm — mēs varējām aizņemties kompaktdisku no draugiem un to pārrakstīt uz kasetes.
In my youth there was a similar problem with cassettes: we would get a CD from friends and copy it to a tape.
Tas neiznīcināja disku!
This did not kill the disc.
Ierosinātie pasākumi ir neproporcionāli lejupielādēšanas darbībai.
Some measures which have been suggested are disproportionate to the act of downloading.
Liegt jauniešiem piekļuvi internetam ir katastrofāli — kurš gan šodien var atrast darbu bez interneta palīdzības?
Depriving young people of the internet is a disaster: who can find a job without the internet these days?
Protams, ja šī persona no tā gūst finansiālu labumu, jāpiemēro sankcijas.
Of course, if a person profits, sanctions have to be applied.
Taču šajā gadījumā, lai uzzinātu, kurš to izdarījis, nav nepieciešama piekļuve jūtīgiem datiem.
But in that case there is no need to access sensitive data to know who did it.
Nelikumīgu lejupielādi veic tikai 13% iedzīvotāju — tas nav tik katastrofāli, kā tiek apgalvots.
Illegal downloading is done by only 13% of population – it is not as catastrophic as they say.
Interneta lietotāju kriminalizēšana neatrisinās disku industrijas krīzi!
Criminalising internet users won't solve the industry crisis.
Kurš ir visefektīvākais veids, lai apkarotu digitālo pirātismu?
What is the most efficient way to combat digital piracy?
Es uzskatu, ka mums jāpulcē patērētāji, mākslinieki un telekomunikāciju operatori ap vienu galdu.
I think that we need to gather consumers, artists and telecom operators around the table.
ES varētu disku industrijai izveidot programmu, kas līdzvērtīga MEDIA (kura atbalsta kino).
The EU could set up a program equivalent to MEDIA (which supports cinema) for the disc industry.
Varētu samazināt PVN kultūras produktiem.
VAT rates for cultural products could be decreased.
Arī telekomunikāciju operatoriem jāmaksā sava daļa — internets viņiem ir pamatīgu ienākumu avots, vienlaicīgi sagādājot zaudējumus māksliniekiem.
Telecom operators also have their share to pay: the internet is a source of major revenue for them while creating losses for artists.
Būsim bargi pret tiem, kas gūst finansiālu labumu, taču iztiksim bez cietuma, tā nav slepkavība!
Let's be harsh with those making money from piracy, but let's not have imprisonment - it is not murder!
Lejupielādēšanu jāpavada finansiālai kompensācijai.
Downloading must be accompanied by financial compensation.
Nelegālā lejupielāde līdzinās televizoram, kas pieejams bērnam, kuram pateikts, ka viņam nav tiesību to aiztikt.
Illegal downloading resembles leaving a TV within a reach of a child saying that he has no right to touch.
Tā ir cilvēka daba — viņš to beigās izdarīs!
It's human nature – we end up doing it.