natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kādus pasākumus šajā kontekstā Komisija gatavojas pieņemt, lai mazinātu negatīvo ietekmi uz reālo ekonomiku un uz šīs nozares izmantotājiem, ja Eiropas Savienībā tiks ieviesti finanšu darbības nodokļi?
In the event that a tax on financial activities in the EU is introduced, what steps will the Commission take to limit the adverse effects of this on the real economy and on financial services users?
Jautājums jautājumu laikam H-0538/2010
Question for Question Time H-0538/2010
(PPE) Temats: Īrijas uzņēmumu ienākumu nodokļu likme
(PPE) Subject: Ireland's corporation tax rate
Starptautiskajos plašsaziņas līdzekļos notiek ievērojama spekulācija par to, ka krīzes periodā pozitīvs signāls starptautiskajos tirgos būtu tas, ja neviens Komisijas priekšlikums nekādā veidā neietekmētu šo Īrijas ekonomiskā modeļa pamatelementu.
There is a considerable amount of speculation ongoing in international media so it would provide a welcome signal to international markets in a time of crisis that this key element of Ireland’s economic model will not be affected in any way by any proposal by the Commission.
Vai Komisija var skaidri un nepārprotami norādīt, ka ES neizvirzīs nekādus pasākumus, kas kaut kādā veidā ietekmētu Īrijas uzņēmumu ienākumu nodokļa likmi?
Can the Commission outline clearly and unequivocally that the EU will not bring forward any measures that have any influence on Ireland’s corporation tax rate?
Jautājums jautājumu laikam H-0539/2010
Question for Question Time H-0539/2010
(S&D) Temats: Sofijas pilsētas atkritumu apstrāde un uzglabāšana
(S&D) Subject: Waste processing and storage in the city of Sofia
2009. gada beigās Komisija izdeva pamatotu atzinumu ar mērķi lietu par Sofijas atkritumiem nodot Eiropas Savienības Tiesai.
In late 2009, the Commission announced that it had issued a reasoned opinion referring the waste situation in Sofia to the Court of Justice.
Ir pagājis gads, bet problēma joprojām nav atrisināta, lai gan 2010. gada aprīlī ir iesniegts finansējuma pieprasījums jaunai galvaspilsētas atkritumu pārstrādes rūpnīcai.
One year on, the problem continues, despite the application for financing of the future factory for processing the capital’s waste having been made in April 2010.
Vai tiks atcelta pienākumu neizpildes procedūra un iespējamā vēršanās pret Bulgāriju par atkritumu direktīvas nepiemērošanu, ja tā pabeigs pēdējos iesniegtā projekta administratīvos pasākumus un posmus, kas jāīsteno pirms tā realizācijas?
Will infringement proceedings and any legal action against Bulgaria for failure to comply with the Waste Directive be suspended if it concludes the final administrative formalities for the project it has submitted and begins to implement it?
Vai Komisija zina, kā tiks organizēta atkritumu glabāšana Sofijas pilsētas teritorijā, kamēr tiks uzbūvēta atkritumu apstrādes rūpnīca un uzsākta tās darbība?
Does the Commission know how waste is to be stored in the city of Sofia until such time as the processing factory is constructed and enters into operation?
Jautājums jautājumu laikam H-0540/2010
Question for Question Time H-0540/2010
(S&D) Temats: Pētījums par atsevišķajiem kravas vagoniem
(S&D) Subject: Launch of a study on single wagon loads
Valsts dzelzceļa sabiedrība 2009. gada septembrī Verona plāna pēctecības sakarībā nāca klajā ar programmu, kas nosaka preču pārvadājumu attīstības pamatnostādnes turpmākajiem gadiem un paredz par aptuveni 60 % samazināt atsevišķo kravas vagonu pārvadājumus.
In September 2009 the French railways company (SNCF), as part of the ongoing ‘plan Veron’, put forward a master plan outlining the main parameters for the development of freight transport over the years to come, which includes withdrawing about 60 % of single wagon services.
Tomēr pašlaik šie pārvadājumi aizņem 42 % no visa dzelzceļa pārvadājumu apjoma, un tiem ir ievērojams attīstības potenciāls.
However, this traffic currently makes up 42 % of the volume of rail freight and has great potential for development.
Šis lēmums konkrēti paredz pārcelt no dzelzceļa uz ceļu 255 000 vagonu kravas un īsā laikā dzelzceļa kravas pārvadājumu apjomu samazināt par trešdaļu salīdzinājumā ar 2008. gadu.
In practice, this decision will lead to 255 000 wagon loads of freight being diverted to road transport and in the short term will reduce the volume transported by a third in comparison with 2008.
Tas kopumā palielinās ceļu satiksmi par 1 200 000 kravas automobiļiem, kas saskaņā ar Francijas Valsts dzelzceļa sabiedrības veikto pētījumu katru gadu radīs 300 000 tonnu CO2.
In total, this will be equivalent to increasing road traffic by 1 200 000 lorries, which, according to a study carried out by SNCF, means 300 000 tonnes of CO2 equivalent per year.
Šos draudus videi nenovēršami papildinās darba vietu skaita samazināšana, kas šajā krīzes periodā nav pieļaujams.
These environmental risks will inevitably go hand in hand with job losses, which are unacceptable at this time of crisis.
Vai Komisija var norādīt, vai tā joprojām paredz līdz 2011. gadam veikt visaptverošu pētījumu par atsevišķajiem kravas vagoniem?
Can the Commission say if it still plans to launch a complete study on single wagon loads by 2011?
Jautājums jautājumu laikam H-0541/2010
Question for Question Time H-0541/2010
(Verts/ALE) Temats: ACTA nolīgums - izpildraksta izdošanas pilnvaras, kas pārsniedz ES tiesību aktos paredzētās pilnvaras
(Verts/ALE) Subject: ACTA - injunction powers going beyond those provided for in the EU acquis
Viltošanas novēršanas tirdzniecības nolīguma ( ACTA ) sadaļas par civiltiesisko piemērošanu 2.X panta 1. punktā ir teikts, ka, izmantojot izpildrakstus, tiesu iestādes var izdot pavēli (rīkojumu), ar ko pieprasa, lai puse vai trešā puse novērstu to preču iekļūšanu tirgus apritē, kuras kalpojušas pārkāpuma izdarīšanai.
In the Civil Enforcement section of the Anti-Counterfeiting Trade Agreement (ACTA), paragraph 1 of Article 2.X: Injunctions allows judicial authorities to issue an order (injunction) against a party, or a third party, to ‘prevent infringing goods from entering into the channels of commerce’.
Šīs pilnvaras izdot izpildrakstu ievērojami atšķiras no ES tiesību aktos noteiktajām pilnvarām (9. pants direktīvā par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu (Direktīva 2004/48/EK)), saskaņā ar kurām tiek izdots izpildraksts, lai novērstu jebkādus „iespējamus intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumus”.
This injunction power is considerably different from that existing under the EU acquis (Article 9 of the Intellectual Property Rights Enforcement Directive (Directive 2004/48/EC)), which permits injunctions ‘to prevent any imminent infringement’.
Turklāt ir paredzēts, ka trešā puse ir iesaistīta pārkāpumā („attiecībā uz starpnieku, kura pakalpojumus kāda trešā persona izmanto”).
Furthermore, the third parties need to be involved in the infringement (‘against an intermediary whose services are being used’).
Ar ACTA nolīguma tekstu būtībā atceļ minēto pilnvaru piemērošanas robežas, kas pašlaik ir spēkā saskaņā ar ES tiesību aktiem.
The ACTA text essentially eliminates the thresholds for injunction powers that exist under the EU acquis .
Kā Komisija saglabās spēkā esošajos ES tiesību aktos noteiktās robežas?
How will the Commission safeguard the thresholds currently provided for in the EU acquis ?
Jautājums jautājumu laikam H-0542/2010
Question for Question Time H-0542/2010
(S&D) Temats: Ar ĢMO saistīto lēmumu uzticēšana dalībvalstu valdībām
(S&D) Subject: GMO decision-making shift to national governments
Ģenētiski modificētu kultūraugu audzēšana ir jautājums, ko katra dalībvalsts risina atšķirīgi.
The issue of the cultivation of GM crops is dealt with differently from Member State to Member State.
Tomēr Komisija ir sagatavojusi priekšlikumu, saskaņā ar kuru lēmumus attiecībā uz atļaujām ĢMO audzēšanai pieņem dalībvalstis.
However, the Commission has come up with a proposal to devolve decision-making on the authorisation of GMOs to national governments.
Ja dalībvalstīm uzticētu lemt par attiecīgo atļauju piešķiršanu, tā būtu atgriešanās pie ES politikas nacionalizēšanas, un tas varētu nopietni ietekmēt vienoto tirgu.
Allowing authorisation by each country could mark the beginning of a re-nationalisation of EU policy and might have serious implications for the single market.
Kāda ir Beļģijas prezidentūras nostāja šajā jautājumā?
What is the position of the Belgian Presidency on this particular issue?
Vai prezidentūra atbalsta to, ka ES līmenī pieņem skaidrus noteikumus par ģenētiski modificētu un nemodificētu kultūraugu līdzāspastāvēšanu, piešķirot Komisijai galveno lomu, vai arī tā atbalsta, ka lēmumus pieņem dalībvalstis?
Is the Presidency in favour of clear rules on the co-existence of GM and non-GM crops at EU level, with the Commission playing a major role, or in favour of decision-making at national level?
Jautājums jautājumu laikam H-0543/2010
Question for Question Time H-0543/2010
(S&D) Temats: Bioloģiskā drošuma garantēšana dalībvalstīs
(S&D) Subject: Guarantee of biological security in the Member States
Komisija atļāvusi Eiropas Savienībā rūpnieciskiem mērķiem kultivēt ģenētiski modificētu kartupeļu šķirni „Amflora”.
The Commission has authorised the cultivation of ‘Amflora’ genetically modified potatoes in the European Union for industrial purposes.
Šīs šķirnes kartupeļus pašlaik audzē Vācijā, Zviedrijā un Čehijā.
These are currently grown in Germany, Sweden and the Czech Republic.
Konstatēts, ka Zviedrijas laukos blakus „Amflora” šķirnes kartupeļiem audzē arī „Amadea” šķirnes kartupeļus, kuru kultivēšana ir aizliegta.
Potato plants of the ‘Amadea’ variety, which is not authorised for cultivation, have been discovered growing next to ‘Amflora’ potatoes in fields in Sweden.
Šāds fakts rada nopietnas bažas par bioloģiskā drošuma garantiju vērā ņemamu trūkumu Savienībā.
This discovery raises serious concerns about the obvious lack of guarantees regarding biological security in the European Union.
Kādus pasākumus Komisija ir veikusi, lai izmeklētu minēto gadījumu, un kādi ir iegūtie rezultāti?
What measures has the Commission taken to investigate the above-mentioned case, and what was the outcome?
Kā Komisija gatavojas garantēt, ka Savienībā aizliegtas ģenētiski modificētu augu sugas nenonāk iekšējā tirgū?
How does the Commission intend to guarantee that genetically modified plant varieties that are not authorised in the EU will not end up on the EU market?
Vai Komisija neuzskata, ka no dalībvalstīm būtu jāprasa lielāka atbildība, ja tiek konstatēts, ka to teritorijā audzē ES aizliegtas ģenētiski modificētu augu sugas?
Does the Commission not consider that Member States should be more accountable if genetically modified crops that are banned in the EU are found on their territory?
Jautājums jautājumu laikam H-0544/2010
Question for Question Time H-0544/2010
(EFD) Temats: Azbesta iedarbībai pakļauto strādājošo un iedzīvotāju aizsardzības uzlabošana
(EFD) Subject: Improved protection for workers and members of the public exposed to asbestos
Kā labi zināms, azbests ir ārkārtīgi kaitīga un bīstama viela, kas var izraisīt elpošanas orgānu slimības un dažādu veidu vēža saslimšanas, tostarp plaušu plēves mezoteliomu.
As is well-known, asbestos is an extremely harmful and hazardous substance which can provoke respiratory diseases and various types of cancer, including mesothelioma of the pleura.
Itālijā tirgū ir apmēram 32 miljoni tonnu azbesta cementa, kamēr ik gadu 3000 cilvēku cieš no slimībām, kuras izraisa azbesta iedarbība.
In Italy, there are some 32 million tonnes of asbestos cement on the market, while every year 3000 people fall victim to asbestos-related illnesses.
Nīderlandē ik gadu tiek diagnosticēti 1000 gadījumu, kas saistīti ar šīs vielas iedarbību, turpretim Francijā ikgadējais cietušo skaits saglabājas ap 3000.
In the Netherlands 1000 exposure-related cases are diagnosed each year, while in France the annual number of victims stands at 3000.
Ņemot vērā to, ka ES tiesību aktos šis jautājums apskatīts Direktīvā 2009/148/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar pakļaušanu azbesta iedarbībai darba vietā, vai Komisija paredzējusi pieņemt stingrākus pasākumus, lai nodrošinātu taisnīgumu iedzīvotājiem, kas cieš no slimībām, kas radušās azbesta iedarbības rezultātā, un no tām mirušo radiniekiem?
Given that the EU has addressed the matter in Directive 2009/148/EC on the protection of workers from the risks related to exposure to asbestos at work, does the Commission intend to adopt stronger measures with a view to ensuring justice for citizens suffering from illnesses related to exposure to asbestos and for the relatives of mortal victims?
Vai Komisija ir arī paredzējusi finansējumu, lai veiktu piesārņoto vietu attīrīšanu?
Will it also provide financing to guarantee the cleaning-up of contaminated sites?
Jautājums jautājumu laikam H-0545/2010
Question for Question Time H-0545/2010
(GUE/NGL) Temats: Pielāgošanās klimata pārmaiņām un jaunattīstības valstu ārējais parāds
(GUE/NGL) Subject: Adaptation to climate change and external debt of developing countries
Eiropadome 2009. gada beigās nolēma, ka ES un tās dalībvalstis sniegtu lielāku finanšu ieguldījumu jaunattīstības valstu pielāgošanās procesā klimata pārmaiņām, piešķirot tūlītēju finansējumu EUR 2,4 miljardu apjomā laikposmam no 2010. līdz 2012. gadam.
At the end of 2009 the European Council decided that the EU and its Member States would contribute financing on an annual basis to adaptation to climate change in developing countries, in the form of 'fast-start funding' of EUR 2.4 billion per annum, for the period 2010-2012.
Tā arī atbilst mazāk kā 1 % no visu Āfrikas valstu ārējā parāda (saskaņā ar 2006. gada datiem).
It also represents less than 1% of the value of the external debt of all of the African countries (on 2006 figures).
Kādas summas līdz šim ir piešķirtas jaunattīstības valstīm saistībā ar tūlītējo finansējumu, kas paredzēts laikposmā no 2010. līdz 2012. gadam?
Can the Council state what amounts have been channelled so far to developing countries as 'fast-start funding' for the period 2010-2012?
Kādas summas tiks pārskaitītas divu nākamo gadu laikā?
What sums will be transferred over the next two years?
Kādā konkrētā veidā šis finansējums tiks piešķirts?
What concrete forms will this funding take?
Vai ir paredzēts palielināt šīs summas?
Is the Council considering the possibility of increasing the funding?
Vai Padome uzskata, ka ārējais parāds un tā apkalpošana rada jaunattīstības valstīm ievērojamus šķēršļus to attīstībai un ka turklāt tas jau ir licis šīm valstīm piešķirt būtiskus resursus šo parādu apkalpošanai, kurus vajadzētu norakstīt?
Does the Council not believe that the external debt and debt servicing of the least developed countries represents an enormous constraint on their development, which has already obliged them to dedicate a large proportion of their resources to servicing a dent which should, surely, now be written off?
Jautājums jautājumu laikam H-0546/2010
Question for Question Time H-0546/2010
(S&D) Temats: Struktūrfondi un invaliditāte
(S&D) Subject: Structural Funds and disability
Daudzi ziņojumi par struktūrfondu izmantošanu apliecina, ka pat tad, ja līdzekļi sasniedz tos, kuriem tie visvairāk vajadzīgi, tas netiek darīts ne veidā, kāds šiem saņēmējiem sniegtu vislielāko labumu, nedz arī veidā, ar kuru varētu panākt viņu dzīves kvalitātes patiesu uzlabošanos.
Many reports on the use of the Structural Funds show that, even if resources reach those who need them most, this is not done in the manner that would be most beneficial for them or in such a way as to bring about a genuine improvement in the quality of their lives.
Kā Komisija paredzējusi novērst to, ka struktūrfondus izmanto, lai finansētu cilvēku ar invaliditāti ievietošanu aprūpes iestādēs?
How does the Commission plan to prevent the Structural Funds being used to finance the institutionalisation of people with disabilities?
Kā tā plāno veicināt līdzekļu izmantošanu, lai finansētu uz kopienām balstītas alternatīvas institucionālai aprūpei un veicinātu cilvēku ar invaliditāti sociālo integrāciju?
How does it plan to encourage their use to finance community-based alternatives to institutional care and promote the social inclusion of people with disabilities?
Jautājums jautājumu laikam H-0547/2010
Question for Question Time H-0547/2010
(S&D) Temats: Atbalsts "inteliģento" tīklu ieviešanai
(S&D) Subject: Support for the establishment of 'smart grids'
Pēdējos gados dalībvalstis ir piešķīrušas vairākus miljardus eiro gadā pasākumiem, kas paredzēti atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanai.
In recent years, Member States have granted billions of euro each year for the use of renewable energy sources.
Tomēr atsevišķu ražošanas līdzekļu, kas tika radīti, pateicoties šiem pasākumiem, darbība ir apturēta, tādēļ ka elektriskie tīkli nespēj uzņemt šādi saražoto elektroenerģiju.
Subsequently, some of the production capacity thus created was shut down due to the inability of the power grids to take over the electricity produced.
Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm jāveic ieguldījumi elektronerģijas infrastruktūras modernizēšanā, lai tā var uzņemt un pārvadīt saražoto elektroenerģiju un tādējādi padarīt rentablus ieguldījumus, kas izdarīti uz atjaunojamiem enerģijas avotiem balstītas ražošanas infrastruktūrā.
The EU and the Member States should invest in the modernisation of electricity infrastructure so that it is able to deal with the energy produced and thus make investments in renewable energy infrastructure more profitable.
Komisija savā darba programmā 2011. gadam apņēmusies pēc ietekmes pētījuma veikšanas iepazīstināt ar likumdošanas iniciatīvu par atbalsta pasākumiem t.s. „inteliģento” tīklu ieviešanai.
In its work programme for 2011 the Commission pledged to submit, after conducting an impact study, a legislative initiative concerning support measures for the implementation of so-called smart grids.
Vai Komisija varētu nosaukt svarīgākos pasākumus, ko tā plāno iekļaut šajā iniciatīvā?
Can the Commission say what the key measures in this initiative will be?
Jautājums jautājumu laikam H-0548/2010
Question for Question Time H-0548/2010
(ALDE) Temats: Neatbildēts rakstisks jautājums E-7329/2010 par "WikiLeaks"
(ALDE) Subject: Unanswered Written Question E-7329/2010 concerning WikiLeaks
Izmantojot steidzamības procedūru, es šā gada 13. augustā nosūtīju rakstisku jautājumu Komisijai un Padomei par tematu „ WikiLeaks” lieta — pārredzamība, preses brīvība un piekļuve informācijai ES”.
On 13 August I sent a written question to the Commission and the Council with the subject line 'WikiLeaks case, transparency, press freedom and access to information in the EU' through the urgent procedure.
Sākotnēji Komisijai iesniegtā jautājuma, uz kuru jāatbild rakstiski, statuss vēlāk mainījās, kļūstot par vienkāršu rakstisku jautājumu.
The status of the written question for the Commission was subsequently changed to that of a regular written question.
Sešu nedēļu termiņš, kura laikā bija jāsniedz atbilde uz maniem jautājumiem, beidzās 1. oktobrī.
The period of six weeks to answer my questions lapsed on 1 October.
Lūdzu ņemt vērā, ka Padomes sniegtā atbilde nav apmierinoša („Padomes politika paredz nesniegt komentārus par rakstiem presē [..]”).
Please note that the answer given by the Council is not a satisfactory one (‘ It is Council policy not to comment on articles in the Press [...]’).
Kāpēc Komisija nav atbildējusi uz manu rakstisko jautājumu paredzētajā termiņā?
Why has the Commission failed to answer my written question within the deadline?
Jautājums jautājumu laikam H-0549/2010
Question for Question Time H-0549/2010
(PPE) Temats: ES un Dienvidāfrikas tirdzniecības attiecības
(PPE) Subject: EU - South Africa trade relations
Kādas ir Dienvidāfrikas izredzes noslēgt ekonomisko partnerattiecību nolīgumu ar ES?
What are the prospects of South Africa concluding an Economic Partnership Agreement (EPA) with the EU?
Vai ES un Dienvidāfrikas augstākā līmeņa sanāksme, kas notika 2010 gada 28. septembrī, ir nodrošinājusi kādu attīstību šajā sakarā?
Has the EU-South Africa summit, held on 28 September 2010, provided any breakthroughs in this regard?
Kādi ir vislielākie sarežģījumi un problemātiskie jautājumi šajā procesā?
What are the most acute obstacles and contentious issues in this process?
Vai ir iespēja šādu nolīgumu noslēgt līdz šā gada beigām?
What is the chance that such an agreement could be concluded before the end of this year?
Jautājums jautājumu laikam H-0550/2010
Question for Question Time H-0550/2010
(PPE) Temats: Strukturālo un kohēzijas fondu apgūšana
(PPE) Subject: Absorption of Structural and Cohesion Funds
Tā kā ES drīzumā veiks finanšu plāna 2007.–2013. gadam vidusposma pārskatu, ir īstais brīdis novērtēt, kā dalībvalstīs tiek apgūti strukturālie un kohēzijas fondi.
As the EU approaches the midterm review of the 2007-2013 financial perspective, it is timely to assess the absorption record of the Structural and Cohesion Funds in different Member States.
Kurās valstīs fondi tiek apgūti vislabāk?
Which countries are the leaders in terms of absorbing the funds?
Kāds ir risks, ka atsevišķas dalībvalstis varētu nespēt pilnībā izmantot tām rezervētos fondus šā finanšu plāna laikā?
What is the risk that some Member States might not be able to fully use the funds earmarked for them in the current financial perspective?
Ko varētu darīt, lai uzlabotu dalībvalstu spēju apgūt šos fondus?
What can be done to improve the absorption capacity in different Member States?
Kā šajā jomā līdz šim veicies Lietuvai?
What is the record of Lithuania in this regard thus far?
Jautājums jautājumu laikam H-0551/2010
Question for Question Time H-0551/2010
(ALDE) Temats: Mazās uzņēmējdarbības akts
(ALDE) Subject: The Small Business Act
Mazās uzņēmējdarbības akta pārskatīšana ir Beļģijas ES prezidentūras prioritāte.
The review of the Small Business Act is a priority of the Belgian Presidency of the EU.
Vai Padome varētu izklāstīt, kādus pasākumus tā ir veikusi, lai šo iniciatīvu pārskatītu, tādējādi uzlabojot MVU konkurētspēju ES?
Can the Council outline what actions it has undertaken to review this initiative so as to improve the competitiveness of SMEs in the EU?
Jautājums jautājumu laikam H-0552/2010
Question for Question Time H-0552/2010
(ALDE) Temats: Kopējā konsolidētā uzņēmumu ienākuma nodokļa bāze
(ALDE) Subject: Common Consolidated Corporate Tax Base (CCCTB)
Vai Komisija varētu sniegt paziņojumu, apliecinot, ka ierosinātā kopējās konsolidētā uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes iniciatīva nekavēs dalībvalstis noteikt savu uzņēmumu ienākuma nodokļa likmi?
Can the Commission make a statement confirming that the proposed CCCTB initiative will not impact upon the ability of Member States to set their individual corporation tax rate?
Jautājums jautājumu laikam H-0553/2010
Question for Question Time H-0553/2010
(ALDE) Temats: ES un ASV augstākā līmeņa sanāksme 2010. gada 20. novembrī
(ALDE) Subject: EU-US Summit - 20 November 2010
Vai Padome varētu sniegt pārskatu par galvenajām politiskajām vienošanās, kas panāktas 2010. gada 20. novembra ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmē?
Can the Council provide an overview of the key political agreements reached at the recent EU-US Summit on 20 November 2010?
Jautājums jautājumu laikam H-0554/2010
Question for Question Time H-0554/2010
(ALDE) Temats: Programma "Erasmus Mundus"
(ALDE) Subject: The Erasmus Mundus programme
Vai Komisija varētu izklāstīt, kādu stratēģiju tā īsteno, lai ES panāktu lielāku līdzdalību programmā „Erasmus Mundus”?
Can the Commission outline what strategies it is pursuing to increase levels of participation in the Erasmus Mundus programme in the EU?
Jautājums jautājumu laikam H-0555/2010
Question for Question Time H-0555/2010
(GUE/NGL) Temats: Antikomunistiskā kampaņa Gruzijā
(GUE/NGL) Subject: Anti-communist campaign in Georgia