natgillin/translations-raw huggingface dataset:
“Parīzes klubs” — 19 kreditorvalstu grupa, no kurām 12 ir ES dalībvalstis, 2004. gada 21. novembrī Berlīnē vienojās samazināt Irākas parādus par 80 %, lai palīdzētu valsts atjaunošanai.
The 'Paris Club', a group of 19 creditor nations including 12 EU Member States, agreed on 21 November 2004 in Berlin to cut Iraq's debts by 80% in order to aid reconstruction of the country.
Šo parādu anulēs trijos posmos — 30 % nekavējoties, 30 % 2005. gadā un 20 % 2008. gadā.
The debt will be cancelled in three stages - 30% immediately, another 30% in 2005 and 20% in 2008.
Vajadzība stabilizēt Irāku ir saprotama, un nav šaubu, ka valsts parāda tik ievērojama samazināšana palīdzēs šiem centieniem.
The need to stabilise Iraq is understandable, and no doubt cutting the country's debt so drastically will help these efforts.
Tomēr, ņemot vērā, ka tik daudzām pasaules visnabadzīgākajām valstīm joprojām ir jāmaksā parādi, Parīzes kluba nodoms samazināt Irākas parādu ir apsveicams tikai gadījumā, ja tāda pati apņemšanās tiek attiecināta uz visu pasaules jaunattīstības valstu parādu anulēšanu.
Nevertheless, given that so many of the poorest countries in the world still have to service their debts, the moves of the Paris Club to cut Iraq's debt should be applauded only if the same commitment is shown to cancelling the debts of all the world's developing countries.
Ar neskaitāmām iniciatīvām ir mēģināts parādus padarīt vieglāk pārvaldāmus un mainīt prasības attiecībā uz procentu maksājumiem.
Countless initiatives have been taken to make debt more manageable and to change the requirements of servicing debt.
Lai gan dažas iniciatīvas ir mazinājušas parādu slogu, tomēr citu iniciatīvu rezultātā vairākas valstis izrādījās zaudētājas pieņemto parādu atvieglojumu piešķiršanas noteikumu dēļ.
Although some initiatives have lessened the burden on countries, others have meant some countries have lost out because of arbitrary rules for qualification for debt relief.
Vienīgais reālais risinājums ir visiem kreditoriem un jo sevišķi starptautiskajām institūcijām un valstu valdībām vienoties pakāpeniski samazināt pilnīgi visu jaunattīstības valstu parādus.
The only real way forward is for all creditors, and especially international institutions and national governments, to agree to phase out the debt of the developing world entirely.
Visas ANO dalībvalstis ir parakstījušas tūkstošgades attīstības mērķus.
All members of the UN signed up to the Millennium Development Goals.
Jaunattīstības valstu parādu maksājumu samazināšana un nodrošināšana, lai ietaupītie līdzekļi tiktu novirzīti pamatpakalpojumiem, tādiem kā veselība un izglītība, palīdzētu īstenot tūkstošgades attīstības mērķus.
Cutting debt payments from developing countries and ensuring that the money saved would go into core services such as health and education would go some way towards making the MDGs a reality.
Vai Padome piekrīt, ka, lai sasniegtu tūkstošgades attīstības mērķus, parādu atvieglojumi būtu jāpiešķir saskaņā ar vajadzībām, nevis ģeopolitisko svarīgumu?
Does the Council agree that in order to achieve the MDGs, debt relief should be given on the basis of need rather than geopolitical importance?
Ņemot vērā, ka tik daudzas ES dalībvalstis ir jaunattīstības valstu lielākie kreditori, vai Padome plāno veikt kādus pasākumus, lai nodrošinātu, ka neviena no ES dalībvalstīm nav atbildīga par jaunattīstības valstu parādu nesamazināšanu?
Given that so many of the EU Member States are major creditors to developing country debts, does the Council intend to take any measures in order to ensure that no EU Member State is responsible for continuing the debt of the developing world?
Vai Luksemburga savas prezidentūras laikā varētu šīs problēmas risināšanu izvirzīt par vienu no attīstības pamatmērķiem?
Could the Luxembourg Presidency make this issue a key development goal for its semester?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0085/04/pārsk.2
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0085/04/rev.2
, PPE-DE grupas vārdā,
, on behalf of the PPE-DE Group,
Par regionālās politikas jaunajiem uzdevumiem
Subject: The new challenges of the regional policy
Nesen notikusī paplašināšanās bija vēsturisks pagrieziens ES attīstībā, par to mēs visi esam pārliecināti.
The recent enlargement constitutes a historic choice for the EU of which we are all convinced.
Eiropas Savienībai tomēr jānodrošina pietiekami finansiālie līdzekļi, lai nodrošinātu jauno partneru konverģenci.
The Union needs nevertheless to provide the sufficient financial resources in order to guarantee the convergence of our new partners.
Vienlaikus mums jāpanāk vienmērīgu paplašināšanās finansiālo seku sadalījumu starp visām vecajām dalībvalstīm.
At the same time, we need to assure that the financial consequences of enlargement are distributed in a balanced way among all the old Member States.
It īpaši jānodrošina, lai paplašināšanās sekām nebūtu nelabvēlīgas ietekmes uz vecajām “kohēzijas valstīm” un atpalikušajiem reģioniem, kur vēl nav noslēdzies ekonomikas konverģences process, salīdzinājumā ar pārtikušākām valstīm un reģioniem.
In particular, the old cohesion countries and regions lagging behind, which have not yet completed the process of economic convergence, should not be more adversely affected by the cost of enlargement, compared to the most prosperous States and regions.
Vai Komisija varētu izklāstīt, kāda dalībvalstu starpā būs paplašināšanās ietekme uz iemaksām 2007.–2013. gada budžetos atbilstīgi Komisijas priekšlikumam?
Could the Commission state the impact of enlargement on the contributions to the 2007-2013 EU budgets among Member States, according to its proposal ?
Vai šajā saistībā Komisija uzskata, ka paplašināšanās izmaksu sadale, kas atspoguļojas neto atlikumos, starp dalībvalstīm ir taisnīga?
In this regard, does the Commission consider that the distribution of the costs of enlargement reflected in net balances is equitable among all Member States?
Gadījumā, ja izmaksu daļa, kas radusies paplašināšanās rezultātā, dažām no 15 sākotnējām ES dalībvalstīm ir pārmērīgi liela, vai Komisija ir gatava ierosināt un pamatot mehānismu, lai novērstu finanšu trūkumus un kompensētu potenciālo diskrimināciju.
In the case that share of the costs derived from enlargement among the original 15 is excessively heavy for some Member State in particular, is the European Commission ready to propose and defend some mechanism to resolve financial imbalances and compensate potential discrimination?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0086/04
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0086/04
Par ES un ASV attiecībām
Subject: EU-US relations
ASV prezidents Džordžs Bušs ir darījis zināmu savu nodomu ierasties Eiropā 2005. gada sākumā, lai tiktos ar NATO un Eiropas Savienības pārstāvjiem.
The US President, George W. Bush, has announced his intention of coming to Europe in early 2005 in order to hold meetings with NATO and the European Union.
Tā kā sagaidāms, ka laikā no 2005. līdz 2008. gadam gan ES, gan ASV būs tā pati administrācija, kādas prioritātes tiek izskatītas, lai partneri abās Atlantijas okeāna pusēs varētu padziļināt savu sadarbību un tādējādi ilgtermiņā nostiprināt transatlantisko partnerību?
Given the prospect of the EU and US Administrations being in power between 2005 and 2008, what priorities are being considered so that the powers on both sides of the Atlantic may deepen their mutual cooperation and thereby strengthen the Transatlantic Partnership in the long term?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0087/04
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0087/04
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0088/04
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0088/04
Par parādu atvieglojumiem jaunattīstības valstīm pēc Irākas parādu samazināšanas
Subject: Debt relief for developing countries following Iraqi debt reduction
Novembrī “Parīzes klubs” pieņēma lēmumu norakstīt 80% no Irākas ārējiem parādiem, t.i., 96 miljardus USD.
In November the 'Paris Club' decided to write off 80% of Iraq's foreign debt, i.e. USD 96 bn.
Tomēr ir skaidrs, ka šis pasākums ir vairāk saistīts ar ģeopolitiskajiem kritērijiem, nevis ar kādu patiesi vispārēju stratēģiju, kuras mērķis būtu samazināt vai atcelt jaunattīstības valstu parādus, kā to 2004. gada 18. maija rezolūcijā aicināja Eiropas Parlaments, tādējādi dodot nabadzīgākajām valstīm iespēju ieguldīt līdzekļus iedzīvotāju dzīves līmeņa uzlabošanā.
However, it is quite clear that this measure has more to do with geopolitical criteria than any genuine overall strategy aimed at reducing or cancelling the debt of developing countries, as called for by the European Parliament in its resolution of 18 May 2000, and thus enabling the poorest countries to invest in improving their citizens' living conditions.
Saskaņā ar esošo informāciju, 42 valstu ar vislielākajiem parādiem kopējais parādu apjoms ir vienlīdzīgs 35 miljardiem USD, un pat Pasaules Banka uzskata, ka nekavējoties ir jāpiešķir papildu 2,3 miljardi USD parādu atvieglojumiem, lai nepieļautu, ka sabrūk tās programma nabadzīgām valstīm ar lielu parādu slogu.
According to the available data, the debt of the 42 most indebted countries is equal to USD 35 bn, and even the World Bank considers that a further USD 2.3 bn must immediately be devoted to debt relief in order to avoid the collapse of its programme for heavily indebted poor countries.
Tūkstošgades attīstības plānu 8. nodaļā ir teikts, ka jaunattīstības valstu parādu problēmu ir jārisina ar valstu un starptautisku pasākumu palīdzību, lai padarītu šo valstu parādu ilgtspējīgu ilgstošā laika posmā.
Chapter 8 of the Millennium Development Goals states that the developing countries' debt problems must be tackled by national and international measures in order to make their debt sustainable in the long term.
Ņemot vērā, ka Eiropas Savienība ir apņēmusies piedalīties Tūkstošgades attīstības plānu īstenošanā, vai Padome veiks praktiskus pasākumus gan Eiropas, gan dalībvalstu līmenī, lai nodrošinātu, ka kritērijus, ko izmantoja Irākas ārējā parāda samazināšanai, izmanto arī attiecībā uz lielu parādu apgrūtinātu valstu parādiem?
Given that the European Union has committed itself to the MDGs, will the Council take practical steps, at European and international level, to ensure that the criteria on which the reduction of Iraq's foreign debt was based are applied to the HIPCs' debt?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0089/04
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0089/04
Par Aušvices atceres gadadienu
Subject: Commemoration of Auschwitz
Šodien mēs atzīmējam Aušvices nāves nometnes atbrīvošanas 60. gadadienu — 1945. gada 27. janvārī pēc nacistu aizbēgšanas sabiedroto spēki atbrīvoja nometnē ieslodzītos; cīņā pret genocīdu tas ir simbolisks datums.
Today we commemorate the 60th anniversary of the opening of the gates of Auschwitz extermination camp on 27 January 1945 by allied forces after the Nazis had fled, a symbolic date in the fight against genocide.
Cik lielā mērā Eiropadome apzinās to, ka šī cīņa vēl nav galā, jo antisemītisma, ksenofobijas un atklāta rasisma izpausmes atkārtojas?
How aware is the Council of the fact that this fight is not over, given the resurgence of anti-Semitism, xenophobia and openly racist events?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0090/04
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0090/04
Cik lielā mērā Eiropas Komisija apzinās to, ka šī cīņa vēl nav galā, jo antisemītisma, ksenofobijas un atklāta rasisma izpausmes atkārtojas?
How aware is the European Commission of the fact that this fight is not over, given the resurgence of anti-Semitism, xenophobia and openly racist events?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0001/05
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0001/05
Par Lībijā apcietinātajiem veselības aprūpes darbiniekiem
Subject: Health workers detained in Libya
Lībijas tiesa 2004. gada maijā piesprieda nāves sodu piecām bulgāru medicīnas māsām un vienam palestīniešu ārstam, un kopš tā laika viņi gaida pārsūdzības izskatīšanu Augstākajā tiesā.
Five Bulgarian nurses and one Palestinian doctor were sentenced to death in May 2004 by a Libyan court and have, since then, been waiting for the appeal hearings to begin before the Supreme Court.
Šie veselības aprūpes darbinieki ir bijuši apcietinājumā kopš 1999. gada un viņus apsūdz par to, ka viņi ar nodomu Al Fateh slimnīcā Bengāzī ir inficējuši apmēram 400 bērnus ar HIV.
Detained since 1999, these health workers stand accused of having deliberately infected some 400 children with HIV at the Al Fateh Hospital in Benghazi.
Tiesas procesu ir apgrūtinājuši procesuāli trūkumi, apsūdzības par spīdzināšanu, un starptautiski eksperti ir konstatējuši, ka visticamākais infekcijas avots ir infekcija slimnīcas iekšienē.
The judicial process has been marred by procedural shortcomings and accusations of torture, while international expertise has identified in-hospital infection as the most probable source of infection.
Vai Padome varētu izklāstīt pasākumus, ko Eiropas Savienība ir veikusi, lai palīdzētu rast apmierinošu risinājumu šim jautājumam?
Could the Council outline the measures taken by the European Union to assist the search for a satisfactory solution to this matter?
Vai pašreizējā prezidentūra ir apmierināta ar to, cik lielā mērā ES ir solidarizējusies ar Bulgāriju, un kādus turpmākus pasākumus Eiropas Savienība varētu veikt?
Is the Presidency-in-office satisfied with the level of EU solidarity with Bulgaria, and what further measures could be taken by the European Union?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0002/05/pārsk.1
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0002/05
Par pasažieru personas datu nodošanu
Subject: Transfer of passenger data
Kaut arī Eiropas Parlaments 2003. un 2004. gadā pauda nopietnas bažas par to, ka ASV iestādēm ir sistemātiska pieeja Eiropas gaisa pasažieru datiem (PNR), tāpēc ir notikusi vēršanās Eiropas Kopienu Tiesā, Eiropas Kopiena un Amerikas Savienotās Valstis 2004. gada 28. maijā parakstīja starptautisku nolīgumu, kas padara iespējamu gaisa pasažieru datu nodošanu Amerikas Savienotajām Valstīm.
In 2003 and 2004 Parliament strongly challenged on several occasions, including before the Court of Justice, systematic access by the US authorities to certain air passenger data (PNR) for security reasons.
Turklāt Eiropas Parlaments pieņēma grozījumus 2005. gada budžeta 06 02 04 02. pozīcijā (pasažieru tiesības) un zināmu daļu apropriāciju iekļāva rezervē, kamēr nebūs izstrādāta “PUSH” sistēma.
Subsequently, Parliament adopted an amendment to budget line 06 02 04 03 (rights of passengers) during the procedure for the adoption of the 2005 budget, placing some appropriations in the reserve pending the establishment of the 'PUSH' system.
Ņemot vērā ASV apņemšanos aizsargāt nodotos datus, vai Komisija varētu Parlamentam sniegt informāciju par šādiem jautājumiem.
In view of its powers under the Treaty and the 'undertakings', will the Commission state:
Kāds ir pašreizējais stāvoklis katra šīs apņemšanās punkta īstenošanā?
how far implementation of each of the 'undertakings' has reached;
Kādā veidā Komisija un dalībvalstu datu aizsardzības iestādes (“29. panta darba grupa”) spēj pārbaudīt, kā faktiski darbojas šī apņemšanās?
in what way it and the national data protection authorities (Article 29 Group) can monitor the day-to-day operation of the 'undertakings';
Cik daudz pasažieru personas datu ir pieejami ASV iestādēm, vai ir efektīvi filtri attiecībā uz sensitīviem datiem (apņemšanās 10. punkts) un vai Eiropas iekšējie avioreisi ir izņēmums?
what volume of data has been collected by the US authorities, whether there is any actual filtering of sensitive data (point 10 of the 'undertakings') and, above all, whether intra-Community flights are being excluded;
Cik aizdomās turami teroristi vai nopietni kriminālnoziedznieki ir identificēti kopš nolīguma īstenošanas?
how many terrorist suspects or perpetrators of serious crimes it has been possible to detect since the agreement entered into force;
Vai pasažieri no Eiropas ir pienācīgi informēti par personas datu nodošanu un vai ir efektīvi līdzekļi kļūdainu personas datu izlabošanai?
whether European passengers have been properly informed and whether there have been complaints regarding the collection or rectification of such data;
Vai pasažieru personas dati ir nodoti trešām valstīm un, ja ir, tad cik daudz?
whether any data relating to EU passengers have been transferred by the United States to third countries and, if so, in how many instances?
Vai Komisija ir sākusi sarunas ar ASV par jaunu projektu, kas aizstās “CAPPS II”?
whether further negotiations have been initiated with the United States regarding the project to replace 'CAPPS II';
Kāda ir pašreizējā situācija attiecībā uz ES globālo pieeju PNR jautājumā ( KOM(2003)0826 /galīgais) un kāpēc Komisija, no vienas puses, nav noslēgusi starptautisku nolīgumu ar Austrāliju, un, no otras puses, ir gatava apspriest ar Kanādu noteikumus, kas pilnībā atšķiras no tiem, kuri attiecas uz ASV?
what stage has been reached in the EU Strategy on PNR ( COM(2003)0826 /final) and why the Commission, on the one hand, has not yet approved the agreement with Australia (despite the fact that it had been accepted by the Article 29 Group in 2003) and, on the other hand, is preparing to negotiate with Canada standards different again from those agreed with the United States?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0003/05
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0003/05
Par ES attiecībām ar Vidusjūras reģionu
Subject: EU relations with the Mediterranean region
Eiropadome 2004. gada 4. un 5. novembrī pieņēma lēmumu līdz 2006. gadam pagarināt 2000. gada jūnijā pieņemtās ES Kopējās stratēģijas īstenošanu attiecībā uz Vidusjūras reģionu.
The European Council of 4 and 5 November 2004 decided to extend to 2006 the implementation of the EU Joint Strategy for the Mediterranean region, adopted in June 2000.
Kādus pasākumus un veicinošus līdzekļus Padome var paredzēt, lai atbalstītu šo politiku un īstenotu tās mērķus, kā arī, lai aktivizētu Barselonas procesu, saglabātu un stiprinātu tās garu, vienlaikus īstenojot t.s. kaimiņattiecību politiku?
What measures and resources can the Council provide to stimulate and support this policy and achieve its objectives, and, at the same time, revitalise the Barcelona Process and preserve and strengthen its spirit and apply ‘neighbourhood’ policy?
Vai Padome neuzskata, ka pēc desmit gadiem kopš Barselonas Deklarācijas pieņemšanas ir laiks noteikt vispārēju stratēģiju, lai ES un Vidusjūras reģiona partnerattiecībām noteiktu iestādei pielīdzināmu statusu un šajā nolūkā sarīkotu reģiona valstu vadītāju tikšanos?
Ten years after the Barcelona Declaration, does the Council think that the time has come to establish a global strategy to provide the Euro-Mediterranean partnership with a quasi-institutional framework, and to this end, to bring together the region's Heads of State?
Kādas iniciatīvas Padome paredz saistībā ar drošību un sadarbību ar Vidusjūras reģiona partneriem, lai nostiprinātu uzticēšanās un dialoga attiecības, risinot kopīgos uzdevumus, ieskaitot cīņu pret terorismu un masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu, kā arī jautājumus saistībā ar cilvēktiesību ievērošanu un demokrātijas veicināšanu?
What initiatives does the Council plan in the field of security and cooperation with the Mediterranean partner countries to consolidate a climate of confidence and dialogue in the face of the challenges shared by both parties, including the fight against terrorism, the proliferation of weapons of mass destruction, respect for human rights, and the promotion of democracy?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0004/05
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0004/05
Kādus pasākumus un veicinošus līdzekļus Komisija var paredzēt, lai atbalstītu šo politiku un īstenotu tās mērķus, kā arī, lai aktivizētu Barselonas procesu, saglabātu un stiprinātu tās garu, vienlaikus īstenojot t.s. kaimiņattiecību politiku?
What measures and resources can the Commission provide to stimulate and support this policy and achieve its objectives, and, at the same time, revitalise the Barcelona Process and preserve and strengthen its spirit and apply 'neighbourhood' policy?
Vai Komisija neuzskata, ka pēc desmit gadiem kopš Barselonas Deklarācijas pieņemšanas ir laiks noteikt vispārēju stratēģiju, lai ES un Vidusjūras reģiona partnerattiecībām noteiktu iestādei pielīdzināmu statusu un šajā nolūkā sarīkotu reģiona valstu vadītāju tikšanos?
Ten years after the Barcelona Declaration, does the Commission think that the time has come to establish a global strategy to provide the Euro-Mediterranean partnership with a quasi-institutional framework, and to this end, to bring together the region's Heads of State?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0005/05
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0005/05
Saskaņā ar jaunākajiem ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) publicētajiem datiem katru gadu neselektīvas zvejas dēļ visā pasaulē izbrāķē 7,3 miljoni tonnu blakussugu jūras dzīvnieku.
According to the most recent data published by the UN Food and Agriculture Organisation (FAO), 7.3 million tonnes of non-target marine species are discarded globally each year as a result of unselective fishing practices.
Ir steidzami vajadzīgs starptautisks rīcības plāns piezvejas samazināšanai, un tas varētu būt izšķirošs piezvejas samazināšanā starptautiskā līmenī.
The adoption of an IPOA on Bycatch Reduction is urgently required and could play a pivotal role in reducing bycatch internationally.
NVO un 180 vadošie jūras zinātnieki uzskata, ka piezvejas samazināšanai jāpieņem IPOA, un vairākas FAO dalībvalstis jau ir apņēmušās FAO Zivsaimniecības komitejas (COFI) nākamajā sanāksmē 2005. gada martā atbalstīt šādu priekšlikumu.
180 leading marine scientists and NGOs advocate the adoption of an IPOA on Bycatch Reduction and several member nations of the FAO have already committed to supporting such a proposal at the next meeting of the FAO Committee on Fisheries (COFI) in March 2005.
Ņemot vērā, ka Eiropas Savienībai ir ievērojama nozveja, vai Eiropas Komisija tāpēc gatavojas FAO Zivsaimniecības komitejas 26. sanāksmē uzņemties vadību starptautiskā rīcības plāna piezvejas samazināšanai ierosināšanā?
Given that the EU is a major fishing power, is the European Commission therefore committed to taking a lead in proposing an IPOA on Bycatch Reduction at the 26th COFI Session of the FAO?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0006/05
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0006/05
, Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja s vārdā
, on behalf of the Committee on Women's Rights and Gender Equality
Par Ceturtajā pasaules konferencē par sievietēm pieņemtās rīcības platformas (Pekina + 10) izvērtējumu
Subject: Follow-up to the Fourth World Conference on Women - Platform for Action (Beijing + 10)
Eiropas Parlaments 2000. gada 18. maijā pieņēma rezolūciju par Pekinas rīcības platformas izvērtējumu .
On 18 May 2000, the European Parliament adopted a resolution on the follow up to the Beijing Action Platform .
Jautājumi tiek uzdoti, ņemot vērā šo rezolūciju un Pekinas rīcības platformas 12 būtiskākās jomas.
In the light of this resolution and of the 12 critical areas of the Beijing Platform for Action:
Vai Padome plāno pasludināt 2006. gadu par Eiropas gadu cīņā pret vardarbību pret sievietēm, kā to vairākkārt pieprasījis Eiropas Parlaments?
VIOLENCE AGAINST WOMEN: Does the Council intend to designate 2006 as the European Year against violence against women, as repeatedly requested by the European Parliament?
Lai varētu īstenot saskaņotāku politiku sociālās aizsardzības jomā, vai Padome ir iecerējusi noteikt tādus rādītājus, kuros dzimumi aplūkoti atsevišķi un kas būtu saistīti ar nabadzības feminizāciju?
WOMEN AND POVERTY: In order to pursue a more concerted policy in the field of social protection, does the Council intend to adopt gender-specific indicators related to the feminisation of poverty?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0007/05
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0007/05
Eiropas Parlaments 2000. gada 18. maijā pieņēma rezolūciju par Pekinas rīcības platformas izvērtējumu .
On 18 May 2000, the European Parliament adopted a resolution on the follow-up to the Beijing Action Platform .
Vai Komisija ierosinās normatīvus aktus, kas palīdzētu savienot privāto dzīvi un darbu?
Would the Commission propose legislative measures designed to achieve reconciliation between private and working life?