natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(GUE/NGL) Temats: Saprašanās memorands, ko Grieķija noslēgusi ar ES un SVF, un strauji augošā inflācija
(GUE/NGL) Subject: Memorandum of Understanding concluded by Greece with the EU and IMF and rocketing inflation
Saprašanās memorandā, ko Grieķija parakstījusi ar ES un SVF, ir īpaši noteikts, ka viens no Grieķijas valdības uzdevumiem ir samazināt inflāciju, lai tā būtu zemāka par eurozonā vidējo līmeni, tādējādi paaugstinot šīs valsts tautsaimniecības konkurētspēju.
The Memorandum of Understanding with the IMF and EU signed by Greece specifically states that one of the obligations of the Greek Government is to reduce inflation to below the average for the euro area in order to make its economy more competitive.
Tomēr maijā inflācija bija 5,4 % salīdzinājumā ar 1,6 % eurozonā, un tas vēl vairāk samazināja Grieķijas algoto darbinieku izmantojamo ienākumu un būtiski vājināja šīs valsts tautsaimniecības konkurētspēju.
In May, however, inflation reached 5.4% compared with 1.6% for the euro area, thereby further eroding the disposable income of Greek wage earners and significantly undermining the competitiveness of the Greek economy.
Šo ievērojamo inflācijas pieaugumu ir radījuši ES un SVF uzliktie tiešie un netiešie nodokļi, kā arī joprojām notiekošās un neierobežotās spekulācijas.
This hefty rise in inflation has been caused by increased direct and indirect taxation imposed by the EU and IMF, as well as by ongoing and unrestrained speculation.
Vai Padome piekrīt viedoklim, ka ES un SVF noteiktie fiskālie pasākumi ir ievērojami veicinājuši šo inflācijas spirālveida attīstību, kas vēl vairāk apdraud Grieķijas tautsaimniecības konkurētspēju?
Does the Council agree that the fiscal measures imposed by the EU and IMF have largely contributed to this inflationary spiral which is further undermining the competitiveness of the Greek economy?
Kādus strukturālos pasākumus tā ieteiks Grieķijas valdībai, lai inflāciju apturētu?
What structural measures will it recommend to the Greek Government with a view to containing it?
Jautājums jautājumu laikam H-0367/2010
Question for Question Time H-0367/2010
(S&D) Temats: Nord Stream gāzes cauruļvads
(S&D) Subject: Nord Stream gas pipeline
Šobrīd tiek būvēts Nord Stream gāzes cauruļvads, tomēr naftas noplūdei Meksikas līcī vajadzētu mūs brīdināt par šī daudznacionālā projekta riskiem.
The Nord Stream gas pipeline is under construction, and the sad example of the Gulf of Mexico oil slick must alert us to the risks of this multinational project.
Tāpēc es vēlētos uzdot vairākus jautājumus.
That is why I would like to put a number of questions.
Uzņēmums British Petrolium acīmredzami nav pienācīgi reaģējis.
There has been an obvious lack of appropriate responses by BP.
Vai Komisija ir informēta par krīžu pārvarēšanas procedūrām, kas paredzētas negadījumiem Nord Stream gāzes cauruļvadā?
Is the Commission familiar with the crisis management procedures provided for in the event of an accident at the Nord Stream gas pipeline?
Vai Komisija ir gatava sniegt atbalstu Nord Stream krīzes pārvarēšanai, ja notiks šāds negadījums?
Is the Commission prepared to help Nord Stream with crisis management if any accident occurs?
Kura valsts būtu atbildīga par negadījumu, un kurš finansētu darbības katastrofas nodarītā kaitējuma novēršanai?
What state would be responsible in the event of an accident, and who would finance action to rectify damage caused by a disaster?
Turklāt Krievija nav ratificējusi Espo Konvenciju, lai gan Krievija ir stratēģisks un svarīgs partneris Nord Stream projektā.
Furthermore, Russia has not ratified the Espoo Convention, though it is a strategic and essential Nord Stream partner.
Kā Komisija vērtē šo situāciju, ņemot vērā, ka savā runā 2008. gada 8. jūlijā komisārs Stavros Dimas apgalvoja, ka „mēs vienmēr mudinām trešās valstis ratificēt nolīgumus vides aizsardzībai”?
What is the Commission's assessment of this situation, bearing in mind that, in his speech on 8 July 2008, Commissioner Stavros Dimas gave an undertaking that 'we always put pressure on third-party countries to ratify agreements of environmental interest'?
Jautājums jautājumu laikam H-0368/2010
Question for Question Time H-0368/2010
(PPE) Temats: Beļģijas prezidentūras prioritātes attiecībā uz ANO un tās struktūrām
(PPE) Subject: Priorities of the Belgian Presidency regarding the UN and its bodies
Kādas ir ES Beļģijas prezidentūras prioritātes attiecībā uz ANO kopumā un jo sevišķi attiecībā uz ANO Cilvēktiesību padomi?
What are the priorities of the Belgian EU Presidency with regard to the UN in general and the UN HRC in particular?
Vai Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Komisijas pārstāvniecības Ženēvā jau apvienotas vai arī šis process vēl turpinās?
Have the representations of the EU Council and the European Commission in Geneva already merged or is the process still in progress?
Jautājums jautājumu laikam H-0369/2010
Question for Question Time H-0369/2010
(PPE) Temats: Nolīgumi par banāniem PTO un Eiropas banānu audzētāju intereses
(PPE) Subject: Banana agreements in the WTO and the interests of European banana producers
Eiropas Savienība šogad PTO ir noslēgusi nolīgumus ar Latīņamerikas valstīm un ASV par banānu tirdzniecību un jau sākusi to pagaidu piemērošanu.
The EU concluded agreements with Latin American countries and the US on trade in bananas within the WTO earlier this year and has already started their provisional application.
Vai Komisijas rīcībā ir kādi rādītāji, kas liecina par šo nolīgumu ietekmi gan uz Eiropas banānu ražotājiem un ar tiem saistītiem uzņēmumiem, jo īpaši sakarā ar pašreizējo ekonomikas un finanšu krīzi, gan uz attālākajiem ES reģioniem, piemēram, Francijas Antiļām, Kanāriju salām, Madeiru u.c.?
Does the Commission possess any indicators showing the impact of these agreements on European banana producers and related businesses, especially in the context of the current economic and financial crisis, and the outermost regions of the EU, i.e. French Antilles, Canary Islands, Madeira, etc.?
Jautājums jautājumu laikam H-0370/2010
Question for Question Time H-0370/2010
(PPE) Temats: ES jaunā loģistikas stratēģija
(PPE) Subject: The new EU logistics strategy
Vai Komisija jebkad ir veikusi pētījumu par pārrobežu loģistikas efektivitāti un tās ietekmi uz tirdzniecību, nodarbinātību un apmācību visā Kopienā, kā arī par šīs nozares vajadzībām tirdzniecības, nodarbinātības un apmācības jomā?
Has the Commission ever performed any study focusing on the efficiency of cross-border logistics and its impact on, as well as needs in terms of, trade, employment and training across the Community?
Ja šāds pētījums ir veikts — kādas prioritātes Komisija ir pieņēmusi attiecībā uz ES mēroga pārrobežu loģistikas stratēģiju un kādus turpmākos pasākumus Komisija plāno veikt?
If so, which priorities have been adopted by the Commission for an EU-wide strategy for cross-border logistics and what further steps does the Commission intend to take?
Ja Komisijai nav skaidra, līgumos pamatota viedokļa par šo jautājumu, vai Komisija varētu plānot vai plāno pieņemt skaidru stratēģiju attiecībā uz to, kā veicināt pārrobežu loģistiku, vienlaikus samazinot oglekļa emisijas un aizsargājot apdraudētās kopienas, tostarp vistuvākajā laikā plānot nozīmīgus vairākveidu pārvadājumu infrastruktūras projektus, kravu elektronisko izsekojamību un apmaiņu ar kravām, muitas noteikumu pārrobežu saskaņošanu un apmācības programmas visai piegāžu/loģistikas nozarei, lai palīdzētu atjaunot Eiropas Savienības dalībvalstu ekonomisko izaugsmi?
If the Commission has no clear view based on the treaties, could and does the Commission plan to adopt a clear strategy for accelerating cross-border logistics whilst cutting carbon pollution and protecting communities at risk, including key multi-modal infrastructure projects, electronic freight tracking and load exchange, cross-border customs harmonisation and training programmes across the supply chain/logistics sector as soon as possible in order to help restore growth in European Member States’ economies?
Jautājums jautājumu laikam H-0371/2010
Question for Question Time H-0371/2010
(S&D) Temats: ES ieguldījums Kankunas augstākā līmeņa sanāksmes veiksmīgā norisē
(S&D) Subject: EU contribution to the success of the Cancún Summit
Bijušais ANO izpildsekretārs klimata pārmaiņu jautājumos Yvo de Boer Bonnā paziņoja, ka tas ir ļoti maz ticams, ka nākamajā augstākā līmeņa sanāksmē Kankunā tiks panākta saistoša vienošanās par siltumnīcefekta gāzu emisiju regulējumu, sākot ar 2012. gadu, kad beidzas Kioto protokola darbība.
Yvo de Boer, the former UN climate change chief, stated in Bonn that it was ‘extremely unlikely’ that the forthcoming Cancún Summit would produce a binding agreement regulating greenhouse gas emissions from 2012 onwards, when the Kyoto Protocol expires.
Citi politiķi, kas arī piedalījās Bonnā rīkotajā sanāksmē, piemēram, Meksikas vides ministra vietnieks Fernando Tudela, norādīja, ka sarunu process ir jāmodernizē un jāatjaunina, ja ir vēlme gūt panākumus Kankunas augstākā līmeņa sanāksmē.
Other political figures also attending the Bonn meeting, such as the Mexican Deputy Environment Minister, Fernando Tudela, warned that the negotiation process had to be modernised and revitalised if Cancún was to be a success.
Vai Komisija uzskata, ka mums joprojām ir pietiekami daudz laika, lai nodrošinātu, ka augstākā līmeņa sanāksme Kankunā ir nevis tikai pagaidu pasākums, bet tajā varēs panākt patiesu saistošu vienošanos?
Does the Commission think that we still have time to ensure that the Cancún Summit is not merely an interim step, but produces a genuine, binding agreement?
Kādu ieguldījumu ES var dot, lai pašreizējās sarunas kļūtu elastīgākas, praktiskākas un efektīvākas nolūkā pēc iespējas drīz sagatavot kompromisa dokumentu COP 16?
How can the EU contribute to making the negotiations currently taking place more flexible, practical and efficient with a view to reaching as final a compromise text as possible for the COP 16?
Jautājums jautājumu laikam H-0372/2010
Question for Question Time H-0372/2010
(NI) Temats: Kristiešu/ Bizantijas mantojuma iznīcināšana Ziemeļkiprā
(NI) Subject: Destruction of the Christian/Byzantine heritage in Northern Cyprus
Turcijas okupētajā Ziemeļkiprā vērojama toleranta attieksme pret kristiešu vēsturisko ēku un pieminekļu iznīcināšanu vai pārbūvi, un daudzos gadījumos šāda attieksme tiek pat veicināta, respektīvi, šis mantojums ir pilnībā pamests novārtā.
The Turkish occupying power in the northern part of Cyprus tolerates or in many cases even actively colludes in the destruction or transformation of historic Christian buildings and monuments in the occupied northern part of Cyprus and, at the very least, contributes to their total neglect.
Šāda rīcība cita starpā pārkāpj Hāgas 1907. gada 4. konvencijas 56. pantu un jaunāku dokumentu, proti, Unesco Deklarāciju attiecībā uz kultūras mantojuma tīšu iznīcināšanu (2003. gads).
This constitutes a violation, inter alia, of Article 56 of the Fourth Hague Convention of 1907 and of the more recent UNESCO Declaration concerning the intentional destruction of cultural heritage (2003).
Vai Komisija ir informēta par šādu kristiešu/ Bizantijas mantojuma tīšu iznīcināšanu vienā no ES dalībvalstīm?
Is the Commission aware of this deliberate destruction of the Christian/Byzantine heritage in one of the EU Member States?
Vai šajā sakarībā Turciju var saukt pie atbildības?
Can Turkey be held liable for this?
Kādus pasākumus Komisija veiks, lai pārtrauktu šo skandalozo un pretlikumīgo praksi?
What steps will the Commission take to halt this scandalous illegal practice?
Kādi praktiski pasākumi jāveic Turcijai, lai pārtrauktu šādu praksi, un kādā termiņā?
What practical steps must Turkey take to halt this practice, and within what time limit?
Kāda būs visu šo notikumu ietekme uz pievienošanās sarunām?
What consequences will all this have for the accession negotiations?
Vai šāda situācija vismaz nerada šķērsli tiešām attiecībām ar okupēto teritoriju?
Does this not, at the minimum, constitute an obstacle to direct relations with the occupied territory?
Jautājums jautājumu laikam H-0373/2010
Question for Question Time H-0373/2010
(ALDE) Temats: Bioloģiskās daudzveidības veicināšana Eiropas Savienībā
(ALDE) Subject: Enhancement of biodiversity in the EU
Ņemot vērā, ka 2010. gads ir pasludināts par Starptautisko bioloģiskās daudzveidības gadu un saistībā ar nākamo Konvencijas par bioloģisko daudzveidību pušu konferenci Nagojā, vai Padome var izklāstīt savas prioritātes attiecībā uz bioloģiskās daudzveidības aizsardzību un veicināšanu?
Given that 2010 has been designated the International Year for Biodiversity and in light of the forthcoming Conference of the Parties to the Convention on Biological Diversity in Nagoya, can the Council outline its priorities on the protection and enhancement of biodiversity?
Kāds ir pašreizējais stāvoklis attiecībā uz ES rīcības plāna īstenošanu bioloģiskās daudzveidības jomā un kādu lomu Padome paredz bioloģiskajai daudzveidībai stratēģijā „Eiropa 2020”?
What is the state of play as regards the enforcement of the EU Biodiversity Action Plan and how does the Council envisage the role of biodiversity in the EU 2020 Strategy?
Jautājums jautājumu laikam H-0374/2010
Question for Question Time H-0374/2010
(ALDE) Temats: Eiropas MVU, starptautiskā tirdzniecība un bērnu darbs
(ALDE) Subject: European SMEs, international trade and child labour
Ko Komisija var darīt, lai nodrošinātu, ka Eiropas MVU, iegādājoties ražojumus no jaunattīstības valstīm, nedz tieši, nedz netieši nav saistīti ar bērnu darba izmantošanu?
What can the Commission do to ensure that European SMEs are not involved in child labour practices, either directly or indirectly, when purchasing products from developing nations?
Vai Komisijas rīcībā ir mehānismi, ar ko uzraudzīt Eiropas tirdzniecību un ražojumus, kuri ir saistīti ar bērnu darbu jaunattīstības valstīs?
Does the Commission have any mechanism in place in order to monitor European trade and products that are linked to child labour in developing nations?
Kādi pasākumi tiek veikti, lai risinātu šo problēmu?
What provisions are in place in order to tackle this issue?
Jautājums jautājumu laikam H-0375/2010
Question for Question Time H-0375/2010
(PPE) Temats: Neformālā lauksaimniecības Padome, 2010. gada septembris
(PPE) Subject: Informal Agriculture Council, September 2010
Kādus secinājumus Beļģijas prezidentūra ir izdarījusi pēc jūlijā notikušās KLP augsta līmeņa konferences Briselē?
What conclusions have been drawn by the Belgian Presidency resulting from the high-level CAP conference in Brussels in July?
Vai prezidentūra var sniegt komentārus attiecībā uz 19.–21. septembra neformālo lauksaimniecības Padomi?
Can the Presidency comment on the upcoming informal Agriculture Council on 19-21 September?
Ko prezidentūra šajā Padomē ierosinās dalībvalstīm attiecībā uz KLP laikā pēc 2013. gada?
What will the Presidency propose to Member States at this Council with regard to the CAP post-2013?
Turklāt — vai Padome varētu informēt deputātus par Padomes līmenī notiekošo saistībā ar pašreizējām Mercosur sarunām?
Furthermore can the Council update Members on any developments at Council level with regard to the ongoing Mercosur talks?
Jautājums jautājumu laikam H-0376/2010
Question for Question Time H-0376/2010
(PPE) Temats: Ekonomikas politikas koordinēšanas uzlabošanas iespējamā ietekme
(PPE) Subject: Possible impact of enhanced economic policy coordination
Vai Komisija var sniegt informāciju un precizējumus attiecībā uz korektīvās rīcības, proti sankciju, iespējamo ietekmi, kas paredzētas paziņojumā par Ekonomikas politikas koordinēšanas uzlabošana stabilitātei, izaugsmei un nodarbinātībai — instrumenti labākai ES ekonomikas pārvaldībai (COM(2010)0367)?
Can the Commission provide information and clarification on the possible implications of corrective action, namely sanctions, as outlined in the Communication on enhancing economic policy coordination for stability, growth and jobs and tools for stronger EU economic governance (COM(2010)0367)?
Ja dalībvalstis neievēro Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktās prasības, ES maksājumi valstu valdībām var tikt pārtraukti.
Should Member States exceed the requirements laid out in the Stability and Growth Pact, payments from the EU to national governments could be suspended.
Kādā veidā Komisija var nodrošināt, ka šādu sankciju gadījumā netiek nodarīts kaitējums pilsoņiem, piemēram, lauksaimniekiem?
How can the Commission ensure that this action would not adversely affect citizens, for example farmers, if such sanctions are imposed?
Kādā veidā Komisija var nodrošināt, ka valstu valdības ir spējīgas pildīt savas saistības attiecībā uz lauksaimniekiem un citiem ES atbalsta saņēmējiem, jo īpaši laikā, kad daudzu dalībvalstu finansiālā situācija pašreizējo ekonomisko apstākļu dēļ ir sarežģīta?
How can the Commission ensure that national governments will be in a position to respect their commitment to farmers and other recipients of EU supports, especially at a time when many Member State finances are under significant strain in the current economic climate?
Gadījumā, ja dalībvalstis nevar rast nepieciešamos līdzekļus, kādi ir Komisijas priekšlikumi?
In the event that Member States are unable to meet this need, what does the Commission propose should happen?
Jautājums jautājumu laikam H-0377/2010
Question for Question Time H-0377/2010
(PPE) Temats: Jaunattīstības valstis un preferenciāla piekļuve ES tirgum
(PPE) Subject: Developing countries and preferential access to the EU market
Eiropas Savienība ir lielākā trešo valstu lauksaimniecības produktu importētāja, ko mazāk attīstītu valstu labā galvenokārt nodrošina preferenciāli tirdzniecības nolīgumi, vispārējo tarifa preferenču sistēma un iniciatīva „Viss, izņemot ieročus”.
The EU is the largest importer of agricultural goods originating from developing countries, owing chiefly to preferential commercial agreements, the Generalized System of Preferences (GSP) and the Everything But Arms (EBA) initiative in favour of the least developed countries.
Eiropas Savienības importa apjomi pārsniedz ASV, Japānas, Kanādas, Austrālijas un Jaunzēlandes kopējos rādītājus.
EU imports exceed combined imports by the US, Japan, Canada, Australia and New Zealand.
Kā Komisija vērtē jaunattīstības valstīm labvēlīgo ES lauksaimniecības koncesiju ietekmi uz jaunattīstības valstu lauksaimniecības attīstību?
How does the Commission evaluate the impact of the EU's agricultural concessions to developing countries on the development of their agricultural sectors?
Kā Komisija nodrošina, ka vietējie ražotāji un eksportētāji ir preferenciālas piekļuves ES tirgum labumguvēji?
How does it ensure that local producers and exporters benefit from preferential access to the EU market?
Jautājums jautājumu laikam H-0378/2010
Question for Question Time H-0378/2010
(PPE) Temats: Autortiesību direktīvas 2001/29/EK izņēmumi
(PPE) Subject: Copyright exceptions provided for by the Copyright Directive 2001/29/EC
Ar Direktīvu 2001/29/EK par dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā nosaka autortiesību izņēmumu un ierobežojumu tiesisko regulējumu Eiropā.
Directive 2001/29/EC on the harmonisation of certain aspects of copyright and related rights in the information society provides the European legal framework for exceptions and limitations to copyright.
Autortiesību direktīvas 5. panta 2. punkta a) apakšpunktā norādīts, ka dalībvalstis var paredzēt izņēmumus un ierobežojumus attiecībā uz autordarbu reproducēšanas tiesībām.
Article 5(2)(a) of the Copyright Directive states that Member States may provide for exceptions and limitations to the authors’ reproduction right.
Nosacījums šādiem izņēmumiem ir tāds, ka autoriem jāsaņem „taisnīga atlīdzība”.
The condition for such an exception is that authors receive ‘fair compensation’.
Nesenajā ģenerāladvokātes V. Trstenjak atzinumā lietā SGAE/Padawan (C-467/08) interpretētas no Autortiesību direktīvas 5. panta 2. punkta b) apakšpunkta izrietošās prasības, taču būtiska atzinuma daļa attiecas arī uz 5. panta 2. punkta a) apakšpunktu.
The recent opinion of Advocate-General Trstenjak in the case SGAE v. Padawan (C-467/08) interprets the requirements deriving from Article 5(2)(b) of the Copyright Directive, but large parts of the Opinion also apply to Article 5(2)(a).
Nesenajā atzinumā ģenerāladvokāte skaidri norādīja, ka Direktīvu 2001/29/EK var interpretēt kā aizliegumu iekasēt nodevas, lai kompensētu nelegālu reproducēšanu (78. punkts).
In her recent Opinion, the Advocate-General has made it clear that the Directive (2001/29/EC) can be interpreted as prohibiting levies to compensate for illicit copying (§ 78).
Līdz ar to taisnīga atlīdzība nesedz zaudējumus, ko radījusi tādu ar autortiesībām aizsargātu darbu reproducēšana, uz kuriem neattiecas likumīgais izņēmums, piemēram, tādus zaudējumus kā ar autortiesībām aizsargātu darbu neatļauta reproducēšana (t.i., pirātisms) vai reproducēšanu, ko nepārprotami atļāvis autortiesību īpašnieks.
Fair compensation should hence not cover damages caused by reproductions of copyrighted works other than those falling under the legal exception, such as unauthorised reproductions of copyrighted works (i.e. piracy), or reproductions that have been explicitly authorised by the copyright-holder.
Par šādu reproducēšanu autori ir tiesīgi saņemt atlīdzību vai nu vēršoties tiesā (ja notikusi nelikumīga reproducēšana), vai ar līguma starpniecību (ja reproducēšana ir nepārprotami atļauta).
Authors have the right to obtain compensation for such copies, either in court (for unauthorised reproductions), or by contract (for explicitly authorised reproductions).
Vai Komisija uzskata, ka Direktīvas 2001/29/EK 5. panta 2. punkta a) apakšpunkta darbības jomā ietilpst tikai likumīga reproducēšana, un līdz ar to jāatlīdzina tikai šāda reproducēšana?
Is it the Commission’s view that only legal acts of copying fall within the scope of the exception provided for by Article 5(2)(a) of Directive 2001/29/EC and that these are therefore the only copies that should be compensated for?
Ņemot vērā Direktīvas 2001/29/EK dažādo interpretēšanu un piemērošanu visā ES, kādus pasākumus plāno veikt Komisija, lai novērstu nelabvēlīgo ietekmi uz iekšējo tirgu?
Given the diverse interpretation and application of Directive 2001/29/EC across the EU, what measures does the Commission plan to take in order to address the negative consequences for the internal market?
Jautājums jautājumu laikam H-0379/2010
Question for Question Time H-0379/2010
(ECR) Temats: Balkānu valstu pievienošanās perspektīva Eiropas Savienībai
(ECR) Subject: Prospects of accession to the EU of Balkan States
Kā Padome vērtē Balkānu reģiona valstu, kas atrodas Eiropas dienvidaustrumos, pievienošanās perspektīvu Eiropas Savienībai?
What view does the Council take of the prospects of accession to the European Union of the States in the Balkan region in south-eastern Europe?
Vai Padome uzskata, ka dažas no šīm valstīm saistībā ar turpmākajiem finanšu plāniem varētu pievienoties Savienībai, t. i., periodā no 2014. gada līdz 2020. gadam?
Does the Council consider that some of these States could accede to the Union during the period covered by the next Financial Perspective, i.e. between 2014 and 2020?
Jautājums jautājumu laikam H-0380/2010/pārsk.1
Question for Question Time H-0380/2010/rev.1
(ECR) Temats: Izmeklēšana saistībā ar katastrofu pie Smoļenskas 2010. gada 10. aprīlī
(ECR) Subject: Investigation into the disaster near Smolensk of 10 April 2010
Jautājums jautājumu laikam H-0381/2010
Question for Question Time H-0381/2010
(S&D) Temats: Vispārējās tiesības uz ūdensapgādi un ūdens attīrīšanas pamatpakalpojumiem
(S&D) Subject: Access to water and basic sanitation as a universal right
Viens no tūkstošgades attīstības mērķiem (TAM) ir mērķis Nr. 7, ar ko ir paredzēts līdz 2015. gadam uz pusi samazināt to iedzīvotāju īpatsvaru, kuriem ilgstoši nav pieejams dzeramais ūdens un kuru notekūdeņi netiek attīrīti minimālā līmenī.
Reducing by half the proportion of people without sustainable access to safe drinking water and basic sanitation by 2015 forms one of the targets of Goal 7 of the Millennium Development Goals.