natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Otrdien Parlaments pieņēma jauno ES telekomunikāciju reformu paketi, kas nodrošinās patērētāju tiesību aizsardzību, veicinās konkurenci starp telekomunikāciju uzņēmumiem un modernizēs radio spektra frekvenču izmantojumu.
Electronic communications reformed: On Tuesday the Parliament adopted new EU telecoms rules, which will strengthen the rights of phone users and internet surfers and boost competition among telecom firms.
Otrdien interneta lietotāji piedalījās čatā ar EP deputāti Katrīnu Trautmani, Parlamenta telekomunikāciju referenti.
Internet users Tuesday joined a Facebook chat with MEP Catherine Trautmann , who drafted the report on the telecom package.
Pārsvarā interesenti uzdeva jautājumus par patērētāju tiesībām.
Questions on how Parliament reached a deal to protect internet users' rights dominated.
Otrdien mūsu datoru klaviatūras kūpēja, tvītojot Parlamenta „jautājumu laiku” ar Eiropas Komisijas priekšsēdētāja Žozē Manuela Barrozu piedalīšanos. „Tieši šodien es saņēmu galīgo 27 komisāru kandidātu vārdu sarakstu,” teica Barrozu, apstiprinot, ka pirmoreiz kandidātu vidū ir deviņas sievietes — viena trešdaļa.
Keyboards caught fire during the Tuesday half-hour twittering session of the second-ever Question Time with Commission President Barroso.
Parlamenta politisko grupu līderu skarto tematu vidū bija enerģētikas jautājumi un jaunās Komisijas sastāvs.
"Just today I received the final names of all 27 Commissioners designate," he said, adding that nine (a third) of the nominees are women .
87 000 eiro, ko filmas veidotāji saņēma līdz ar balvu, domāti filmas subtitrēšanai 22 valodās un tās izplatīšanai Eiropas kinoteātros.
The €87,000 that come with the prize will be used to subtitle the film in 22 languages and distribute it to European cinemas.
Trešdien deputāti mudināja Komisiju veikt pasākumus, lai aizsargātu pasažieru tiesības aviokompāniju bankrota gadījumā .
Also Wednesday, MEPs urged the Commission to take measures to protect passengers in the case of airline bankruptcies .
Deputāti iesaka izveidot rezerves kompensāciju fondu un pasažieru savstarpējas atbildības principu attiecībā uz brīvajām vietām visu aviokompāniju lidmašīnu reisos, kas dodas vienā un tajā pašā virzienā.
MEPs suggest that the establishment of a "guarantee fund" for the compensation of passengers and the introduction of "mutual responsibility" for passengers of all airlines flying in the same direction with available seats, could help to get stranded passengers home.
Šāda sistēma ļautu bankrotējušās lidsabiedrības pasažieriem izmantot brīvās vietas, lai atgrieztos mājās.
MEPs want clear rules on origin marking to better inform and protect consumers.
Lai labāk informētu un aizsargātu patērētājus, deputāti trešdien pieņēma rezolūciju, kurā tie prasa skaidrus preču izcelsmes marķējuma („Made in”) noteikumus — kurpēm, somām, sadzīves tehnikai utt.
They believe that in future each EU country should use the same rule while indicating "made in" on clothes, shoes, bags, or electronic devices.
Sieviešu aizsardzība pret vardarbību Eiropā joprojām ir neatrisināta problēma.
Marking the 10th anniversary of the International Day for the Elimination of Violence against Women, MEPs on
Ceturtdien deputāti aicināja Padomi un Komisiju izstrādāt attiecīgu ES politikas plānu.
Thursday urged the Council and Commission to come up with an EU policy to tackle domestic violence against women.
Rezolūcija tika pieņemta, atzīmējot Starptautiskās dienas vardarbības pret sievietēm izskaušanai 10. gadadienu.
Finally, the photos in the accompanying slideshow are on the subject of telecoms to mark a momentous week.
20091120STO64906 23.-26. novembra plenārsesija "Facebook" čats Jautājumu laiks "tviterī" Paziņojumi presei Sesijas videoieraksts Kurš deputāts to teica?
20091120STO64906 Focus on the November plenary Facebook chat Twittering Barroso debate All the Press Releases of the 23-26 plenary Watch the last Plenary session Which MEP said what?
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091113FCS64439 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091113FCS64439 0 NOT XML V0//EN
Politiskās laika ziņas plenārsesijai
Political weather forecast for this week’s Parliamentary session
Lietus+saule=varavīksne ©BELGA_PHOTOPQR_LE TELEGRAMME_FRANCOIS DESTOC Šonedēļ sesijā gaidāms mainīgs laiks un svārstīga gaisa temperatūra — eiroparlamentārieši Strasbūrā sagatavos ES nostāju decembrī gaidāmajai Kopenhāgenas klimata konferencei un debatēs par nākamo Eiropadomes sanāksmi.
Political storms, clouds and clear skies are expected this week when MEPs convene in Strasbourg. ©Belga Variable temperatures are on the horizon this week as MEPs gather in Strasbourg to prepare their position on December’s Copenhagen climate change summit and debate the next EU summit.
Pēc ilgstoša lietaina un vēraina sarunu procesa skaidras debesis gaidāmas līdz ar galīgo balsojumu par telekomunikāciju paketi.
Expect clear skies when the EP holds a final vote on new telecom rules after a long and stormy negotiations with the Council and a sunny day for European cinema, with the award of the 2009 LUX.
Saulains laiks pieturēsies „LUX” kino balvas pasniegšanas laikā.
Prize on Wednesday.
Liels sausums draud pēc debatēm par Kopenhāgenas klimata konferenci — dažas no visvairāk piesārņojošām valstīm pasaulē slāpē pārējo cerības panākt saistošu vienošanos nākamajiem gadiem.
Long-term trends risk being very dry and arid as MEPs consider the forthcoming Copenhagen summit on climate change, as some of the world’s most polluting nations are dampening expectations that there will be a binding agreement in December.
Pēcpusdienā laika apstākļi var strauji mainīties īsos laika intervālos — deputāti tā sauktajā jautājumu laikā otro reizi nopratinās Eiropas Komisijas priekšsēdētāju Žozē Manuelu Barrozu.
From 1500-1600 CET, expect storms, clouds and clear skies during the second Question Time with the President of the Commission, which you can follow live on twitter - our micro blogging tool.
No rīta, kad notiks gatavošanās 10.-11. decembra Eiropadomes sanāksmei, laika apstākļi ir neparedzami.
From 0900-1145 the weather is unpredictable for the preparation of the European Council on 10 and 11 December.
1. decembrī spēkā stāsies Lisabonas līgums, un ir zināms, kas ieņems divus no ES vadošajiem amatiem — taču ko varam sagaidīt tālāk?
Now that the top two EU posts have been filled and after the entry into force of the Lisbon Treaty on 1 December, what’s next will be the question on everyone's mind.
Pusdienlaikā saule varētu iespīdēt Eiropas kino „LUX” Balvas 2009 pasniegšanas ceremonijas laikā.
The sun could burst through for the European cinema at 1145 as the 2009 LUX Prize award ceremony takes place.
Pēcpusdienā, kad tiks apspriesta ES 2009. gada paplašināšanās stratēģija attiecībā uz Rietumbalkānu valstīm, Islandi un Turciju, sagaidāmas gan vēsa, gan silta gaisa vēja brāzmas no ziemeļiem un dienvidiem.
From 1500-1600, the hemicycle chamber can expect alternating cool and warm breezes from North and South, during the statements on the possible enlargement of the EU to the countries of the western Balkans, Iceland and Turkey.
Bargie laika apstākļi rīta pusē, kad tiks prezentēts jaunais Revīzijas palātas ziņojums, nemainīsies arī pēcpusdienā, kad notiks debates par cilvēktiesību stāvokli Nikaragvā, Laosā, Vjetnama un Ķīnā.
After the rigours of the latest Court of Auditors' annual report, the climate is expected to be severe during the afternoon debate on the situation of human rights in Nicaragua, Laos, Vietnam and China.
20091120STO64907 Sesijas darba kārtība Plenārsesija īsumā, Strasbūra, 2009. gada 23.–26. novembris Tiešraide
20091120STO64907 Watch the session live from 5 Agenda Newsletter - 23-26 November 2009 - Strasbourg plenary session europarltv
No Zagrebas uz Briseli: Hanness Svoboda par Horvātijas pievienošanos ES
From Zagreb to Brussels: Swoboda on Croatia's EU ambitions
Hanness Svoboda uzskata, ka Horvātija varētu pievienoties ES 2012. gadā.
Austrian MEP Hannes Swoboda, Parliament's rapporteur on Croatia, extending a hand of symbolic friendship to Zagreb.
Šopēcpusdien Eiropas Parlamenta deputāti diskutēs par tādu valstu kā Horvātija, Islande un Turcija cerībām pievienoties Eiropas Savienībai.
The EU membership hopes of countries such as Croatia, Iceland and Turkey will be raised by MEPs on Wednesday afternoon.
No minētajām trim, Horvātija ir "pirmā rindā" un dedzīgi vēlas pievienoties ES tik ātri, cik iespējams.
Of these, Croatia is held to be first in the queue and is eager to join as soon as possible.
Parlamenta referents par Horvātiju ir Austrijas Sociālistu grupas loceklis Hanness Svoboda (Hannes Swoboda).
The Parliament's rapporteur on Croatia is Austrian Socialist Member Hannes Swoboda.
Šajā intervijā deputāts skaidro, kas Zagrebai joprojām ir jāpaveic, lai Horvātija varētu pievienoties ES.
In this interview he explains what Zagreb still has to do to be able to join the European Union.
Bijusī Dienvidslāvijas republika Slovēnija ES pievienojās 2004. gadā, savukārt, Bulgārija un Rumānija — 2007. gadā.
The former Yugoslav State, Slovenia, joined the EU in 2004, followed by Bulgaria and Romania in 2007.
Horvātija, ekonomiski relatīvi labi attīstīta valsts, joprojām klauvē pie ES durvīm.
Croatia, relatively well developed economically, is still knocking on the EU's door.
Kādēļ šis process rit tik ilgi?
Why is it taking so long?
Horvātijā bija karš, un p ē c tam bija daudz probl ē mu, kas saistītas ar b ē g ļ u atgriešanos valstī.
There was a war in Croatia and in the aftermath of that war there where many problems regarding the return of refugees.
Turkl ā t bijušā valsts prezidenta Franjo Tudmana laikā (1990-1999) valsts struktūras nebija ļoti demokrātiskas un bija jāreformē.
Besides, under the government of former president Franjo Tuđman (in office 1990-99) the structures in the country were not very democratic and needed to be reformed.
Tajā pa šā laik ā ir skaidrs, ka salīdzinājumā ar cit ā m valstīm Horvātijai ir p ē d ē jais laiks gūt iespēju pievienoties ES.
On the other hand, we have to be clear that in comparison with other countries it is high time that Croatia got the chance to join the European Union.
Vai Jums ir ideja par laiku, kad Horvātija pievienosies ES­?
Do you have a timetable in mind for Croatia's accession to the EU?
Pievienošanās varētu notikt 2012.gadā.
Full membership could start in 2012.
Galīgajam sarunām vajadzētu notikt aptuveni 2010. gada vid ū .
The final negotiations should take place towards the middle of 2010.
Pēc tam, kad Parlaments būs devis savu piekrišanu, būs vajadzīgi pāris mēneši, lai iedziļinātos visās detaļās.
After that the Parliament has to give its consent and it will need some months to study all the details.
Tādēļ ratifikācijas process varētu sākties tikai 2011.gada sakumā.
Therefore the ratification process can start only at the beginning of 2011.
Tas ir tikai viens gads un trīs mēneši — ļoti īss laika periods.
This is only one year and three months away which is a very short time.
Lai gan, ļoti daudz kas ir atkarīgs no Horvātijas un t ā s spējas pielikt vajadzīgos pūliņus.
However, it depends very much on Croatia and its willingness to make the necessary effort.
Tiek gaidīts, ka Dienvidslāvijas Starptautiskā Kara tribunāla galvenais prokurors Seržs Brammercs nākamnedēļ ANO Drošības padomē kritizēs Horvātiju attiecībā uz tās sadarbošanos ar tiesu.
Next week, Chief Prosecutor Serge Brammertz (the International Crimes Tribunal for Yugoslavia) is expected to criticise Croatia at the UN Security Council over its cooperation with the Court.
Ja tā, tad Lielbritānija, Nīderlande, Beļģija un Somija apgalvo, ka bloķēs sarunas par Horvātijas pievienošanos ES.
If so, the UK, Netherlands, Belgium and Finland say they will block Zagreb's accession negotiations.
Kādas ir problēmas un vai Horvātijas nākotne ES ir apdraudēta?
What's the problem and is Croatia's EU future at risk?
Ja, protams, tā ir problēma.
Well of course it is a problem.
Vienīgais konflikts joprojām ir par dokumentiem (kas ir saistīti ar Kninas bombardēšanu), kuri tiesai ir nepieciešami, lai notiesātu bijušo Horvātijas ģenerāli Anti Gotovinu.
The only conflict is still about documents (which relate to the artillery bombardment of Knin) which the Court needs for the trial of former Croatian General Ante Gotovina.
Pastāv dažādi viedokļi par to, vai šādi dokumenti vispār ir bijuši, vai tie ir iznīcināti.
There are different views about whether the documents even existed or if they were destroyed.
Ja tie ir iznīcināti, būtu ļoti grūti noskaidrot to saturu.
If the latter is the case it is very hard to deliver them.
Ir jāizdara viss, lai dokumenti vai nu tiktu atrasti, vai tiktu pier ā dīts, ka tie ir iznīcināti.
Everything has to be done so that the documents are either found or it can be proved that the documents have been destroyed.
Šis ir būtisks jautājums, taču, no otras puses, dalībai ES nevajadzētu būt atkarīgai no viena sadarbības elementa, jo citos jautājumos Horvātija ar Hāgas tiesu sadarbojas labi.
This is an important issue, but on the other hand the membership should not depend on one element of cooperation because in many others Croatia was cooperating well with Court in The Hague.
Vai Jūs uzskatāt, ka Horvātija spēs atrast konkrētos dokumentus vai arī pierādīt, ka tie ir iznīcināti līdz 3. decembrim?
Do you think Croatia could be able to deliver the document or the proof that they were destroyed before 3 December?
Ja līdz šim tie vēl nav uzrādīti, tad nedomāju, ka tas notiks tuvāko dienu laikā.
If they haven't been delivered by now, then I don’t think that they are going to be delivered within the next few days.
Tas arī pierādītu to, ka patiesībā tie ir eksistējuši, taču noslēpti.
This would also prove that they were hidden and that they in fact exist.
Savā ziņojumā esmu minējis ierosinājumu, kuru izteica Horvātija: lai palīdzētu šos dokumentus atrast, ir jāpiesaista cilvēki ārpus Horvātijas, drošības dienestu un policijas eksperti.
In my report I mentioned a proposal which I took up from Croatia: namely that there should be people from outside Croatia, security and police experts who should help Croatia to find the documents.
Tas varētu būt lielisks pierādījums tam, vai Horvātija vēlas sadarboties vai nē.
This could be a clear proof if Croatia is cooperating or not.
Vai ir citas problēmas, kas kavē Horvātijas pievienošanos ES?
Are there other issues standing in the way of Croatia's accession?
Tradicionālās reformas kopumā, tostarp visi administratīvās reformas elementi, tiesu pārstrukturēšana, kuģu būvētavu privatizācija.
Traditional reform in general, including all the element of administration reform, the reorganisation of the courts, privatisation of the shipyards.
Viena no galvenajām problēmām ir arī cīņa pret korupciju.
The major problem is also the fight against corruption.
Īpaši augsta līmeņa politiskā korupcija?
Specially, for high ranking political corruption....?
Ir bijuši daži pozitīvi signāli, dažas atkāpšanās no amata, daži imunitātes atcelšanas gadījumi — lai parādītu, ka viņi šim jautājumam ir pievērsušies nopietni, taču mums tam ir jāseko līdzi.
There have been some positive signals, some resignations, some lifting of immunity to show that they take it seriously, but we have to follow that up.
Vai tad, kad Horvātija pievienosies ES, būs atrisināta robežu problēma ar Slovēniju?
By the time Croatia joins the EU would the border dispute with Slovenia be solved as well?
Mēs tā ceram.
We hope so.
Tagad ir svarīgi, ka abas puses ir vienojušās, ka robežu jautājumam jāpievēršas tūlīt pēc pievienošanās līguma parakstīšanas.
What is important now is that both sides agreed that the border issue should be dealt with immediately after the signing of the accession treaty.
Par šo jautājumu vairs netiek vestas sarunas.
This issue is out of the negotiations now.
Horvātijas parlaments vienošanos par [robežstrīda atrisināšanas] arbitrāžu ratificēja ar pārliecinošu vairākumu, un cerams, ka tas pats tiks izdarīts Slovēnijā.
Croatia's parliament ratified the agreement on arbitrage already with a huge majority and hopefully the same will be done in Slovenia.
Ja valstis ratificēs šo vienošanos, tad šķēršļu pievienošanās līguma ratifikācijai vairs nebūs.
If countries ratify this agreement on the arbitration process then there is no obstacle for the ratification of the accession treaty.
Serbijas premjerministrs Vuks Jeremičs mums nesen pastāstīja, ka vēlas, lai Belgrada pievienotos ES pēc pieciem līdz septiņiem gadiem.
Serbia's Foreign Minister, Vuk Jeremić, recently told us that he wants Belgrade to join the EU in about five to seven years.
Vai ir pieļaujama iespējamība, ka Horvātija, Serbija un citas Balkānu valstis beigu beigās iestāsies ES vienlaicīgi?
Is it conceivable that Croatia and Serbia and the other Balkan countries could eventually join together at the same time?
Es to nevaru iedomāties un neuzskatu, ka tas ir izdarāms.
I cannot imagine that and I don't think it is feasible.
Horvātijai jāpievienojas, cik drīz vien iespējams.
I hope that Serbia will also do everything to join as soon as possible.
Taču ir divi dažādi „cik drīz vien iespējams”.
But they are two different "as soon as possible".
Pirmais ļoti skaidri iezīmējas mūsu acu priekšā, bet līdz otrajam vēl jāpadara daudz darba.
The first is very clear before our eyes and for the second there is still a lot of work to be done.
20091120STO64908 Hanness Svoboda: CV EP Delegācija ES un Horvātijas Apvienotajā parlamentārajā komitejā Intervija: Serbijas ārlietu ministrs Vuks Jeremičs par pievienošanos ES
20091120STO64908 Live from the Chamber Hannes Swoboda MEP EU-Croatia Delegation Serbia's Foreign Minister Vuk Jeremić pledges EU future for Belgrade
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091106STO63894 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091106STO63894 0 NOT XML V0//EN
„LUX” balvu saņem franču filma „Laipni lūdzam”
"Welcome" scoops LUX film prize
Stāsts par Kalē pilsētas peldēšanas treneri, kurš vēlas palīdzēt jaunam kurdu bēglim pārpeldēt Lamanšu, lai tiktu pie savas meitenes, saņēma visvairāk eiroparlamentāriešu balsu.
Directed by French film maker Philippe Lioret, "Welcome" has received widespread praise from critics since being released earlier this year.
„Iespaids, kādu filma radīja Francijas sabiedrībā, lika man mainīties,” stāstīja filmas režisors Filips Liorē. „No sākuma mēs bijām filmu veidotāji, bet beigās — pilsoņi.”
We want the medium of film to spark debate on subjects that attract public attention in the EU Members, and give rise to questions that can be of relevance to us all, questions that are also relevant to this Parliament".
Filmas oriģinālversija tiks pielāgota nedzirdīgu un vājdzirdīgu, kā arī, iespējams, neredzīgu un vājredzīgu cilvēku vajadzībām.
The 87,000 euro prize will finance the subtitling of the winning film in the 23 official EU languages and the production of a 35 mm print per EU country or a contribution to the DVD release.
Balvas vērtība naudas izteiksmē — aptuveni 87 000 eiro.
The hope is that it will me more accessible to viewers throughout the Union.
Ar „LUX” balvu Eiropas Parlaments filmu nozari atbalsta kopš 2007. gada.
Since 2007, the European Parliament has supported the European film industry by awarding the prize annually.
20091120STO64909 "LUX" balvas oficiālā vietne Intervijas ar finālistiem „LUX” balva 2009: nosaukti trīs finālisti Filmas "Laipni lūdzam" treileris
20091120STO64909 LUX Prize Focus on LUX Prize Trailer "Welcome" LUX prize photo gallery Ceremony
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090911STO60534 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091113FCS64416 0 NOT XML V0//EN
EuroparlTV: Divas nedēļas, lai izglābtu planētu Šodien notikušajās debatēs par 10.-11. decembrī gaidāmo ES samitu ES Padomes, Komisijas un Parlamenta pārstāvji izcēla trīs galvenos tematus: gaidāmā Kopenhāgenas klimata konference, ekonomikas krīze un daudzgadu Stokholmas programma tieslietām un iekšlietām.
The News: Two weeks to save the planet In today's debate of the forthcoming EU leaders' summit of 10-11 December MEPs outlined three priority topics: the Copenhagen climate change summit, the financial crisis and the Stockholm programme on justice and citizenship.
20091120STO64910 Kopenhāgenas konferencē ES jāsaglabā līdera loma Krīzes komiteja notur pirmo sanāksmi Deputātus iepazīstina ar Stokholmas programmu
20091120STO64910 Swedish presidency Copenhagen summit Link to Stockholm programme article
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090925STO61219 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090925STO61219 0 NOT XML V0//EN
Intervija ar Kristianu Muskardini
The battle over the "Made in" logo hots up
Eiropa vai Ķīna? ©BELGA_MAXPPP_PELAEZ Julio Ja mūs interesē, kurā pasaules malā pašūta jaunā kleita vai krekls, atliek tikai papētīt etiķeti to iekšpusē.
The makers of luxury clothes are particularly concerned about counterfeiting from outside the EU The "Made in" logo for goods imported into the EU has been the subject of debate for years.
Jau vairākus gadus Parlaments prasa ES valdības ieviest obligātu „made in” marķējumu importa precēm.
However, countries like the UK and Germany have blocked it fearing it will place burdens on industry and stifle trade.
Daudzās pasaules valstīs, tostarp ASV, Kanādā, Ķīnā un Japānā, uz importa precēm jānorāda to izcelsme.
In many countries in the world, like the United States, Canada, China and Japan, imports are subject to country-of-origin marking.
Kādēļ tas tā nav Eiropā?
Why not in Europe?
Tādēļ, ka Eiropa par to nespēja vienoties Padomē.
Muscardini : Europe has not managed to find agreement in the Council of Ministers.
Diemžēl Padomē ir dažas dalībvalstis, kuras nav pārliecinātas; iespējams, tām arī bija jāiztur lobistu spiediens.
Unfortunately in the Council there are some Members who are not convinced - probably they have suffered from lobbying pressures.
Taču šīs regulas trūkums nopietni kaitē gan Eiropas patērētājiem, kas nevar būt droši par iegādāto preču izcelsmi un kvalitāti, gan Eiropas rūpniecības nozarei, kura cieš no tirgus traucējumiem, ko rada negodīga konkurence ar mūsu lielākajiem konkurentiem, kuri ir pieņēmuši noteikumus par izcelsmes norādi.
However, the lack of Regulation is causing serious damage both to European consumers, who cannot be sure of the origin and the quality of the products they buy, and to European industries who are suffering unfair competition from competitors who have adopted rules of origin marking.
Šī nepilnība ir jānovērš, ja vēlamies, lai tirgus būtu patiesi brīvs.
This loophole has to be filled soon if we want the market to be really free.
Uz daudzām precēm izcelsme jau ir norādīta.
But most products today already have a "made in" label.
Kas mainīsies ar šo regulu?
What would this proposed Regulation change?
Šobrīd [marķējums] nav obligāts, un to neatradīsiet uz visām preču kategorijām.
Muscardini : Today it's not compulsory and you don't find it on all the categories of products.
Turklāt, tā kā tas nav obligāts, to neviens nepārbauda.
In addition, as it is not compulsory, it is not subject to checks.
Ir daudz viltojumu un manipulāciju.
There are many falsifications, manipulations and counterfeiting which results in less transparency for consumers and undermines industry.
Rezultāts ir nepārredzamība patērētājam un ES rūpniecības graušana.
With the Treaty of Lisbon, the Parliament gets equal say with the Council on international trade.
Kad 1. decembrī spēkā stāsies Lisabonas līgums, Parlamentam starptautiskās tirdzniecības jomā būs tādas pašas pilnvaras kā Padomei.
What will you do to relaunch the "made in" initiative from 1 December?
Visas Parlamenta politiskās grupas ir vienisprātis, ka šī nepilnība jānovērš, ātri pieņemot regulu.
All the political groups in the Parliament agree on the need to fill this gap by approving the Regulation quickly.
Jo ilgāk gaidīsim, jo vairāk tas var kaitēt mūsu patērētajiem un ražotājiem.
The longer we wait, the more harm to our consumers and producers.
Mēs pieturēsimies pie Komisijas 2005. gada priekšlikuma un uzsāksim koplēmuma procedūru ar Padomi.
We will stick to the 2005 proposal of the Commission and begin the co-decision procedure with the Council.
Parlaments spēlēs starpnieka lomu, lai panāktu apmierinošu risinājumu.
The Parliament will play the role of mediator to reach a satisfactory solution.