natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kuri ir tie instrumenti, kas ir Komisijas rīcībā, lai nodrošinātu, ka uzņēmumu pārcelšana Eiropas Savienības ietvaros netiek veicināta ar Eiropas finanšu atbalstu un tā nevar gūt labumu no šī atbalsta?
What instruments does the Commission have in place to ensure that a transfer of production within the European Union is in no way encouraged by, and cannot benefit from, European financial aid?
Kad Komisija dod atļauju valsts atbalstam, kā tā pārliecinās, ka minētā valsts atbalsta rezultātā netiek zaudētas darbavietas un nerodas sociālas sekas citviet Eiropas Savienībā?
When authorising state aid, how does the Commission make sure that job losses and social consequences at other locations in the EU do not result from the state aid in question?
Kā Komisija nodrošina, lai valsts atbalsta piešķiršana netraucētu efektīvai struktūrfondu piemērošanai?
How does the Commission ensure that the effective implementation of the Structural Funds is not foiled by the granting of state aid?
Kādi instrumenti ir Komisijas rīcībā, lai nodrošinātu, ka Kopienas finansējums, jo īpaši no Eiropas Sociālā fonda un Eiropas Reģionālās attīstības fonda, vienā Eiropas Savienības daļā neradītu darbavietu zaudējumu kādā citā Savienības daļā?
What instruments does the Commission have in place to ensure that Community funding in one part of the European Union, in particular through the European Social Fund and the European Regional Development Fund, does not result in a loss of jobs in another part of the Union?
Kā Komisija nodrošinās, ka Eiropas vai valstu programmas to seku kompensēšanai, ko izraisījis darbavietas zaudējums darbiniekiem, kuri kļuvuši lieki, neradīs situācijas, kurās uzņēmumi var lēti radīt un izvietot darbavietas, neievērojot savu sociālo atbildību?
How will the Commission ensure that European or national public programmes in place to remedy the consequences of job losses for redundant workers will not lead to situations in which enterprises can effectively create and dispose of jobs without regard to their social responsibility?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0121/09/pārsk.1
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0121/09/rev.1
Temats: Kohēzijas politika pēc 2013. gada
Subject: The cohesion policy after 2013
Saistībā ar pirmslikumdošanas debatēm par kohēzijas politiku pēc 2013. gadā komiteja vēlas šajā laikposmā noskaidrot Komisijas nostāju attiecībā uz:
In the context of the pre-legislative debate on the post-2013 cohesion policy, the committee wishes to know the position of the Commission, at this stage, on:
vairāklīmeņu pārvaldību;
multilevel governance,
iespējamo atteikšanos no 2. mērķa;
the eventual abandonment of Objective 2,
papildinājuma principa vājināšanu vai dažu pašreizējās ES kohēzijas politikas jomu uzticēšanu valstīm;
the weakening of the principle of additionality or re-nationalisation of parts of the current EU cohesion policy,
kohēzijas politikas reģionālo dimensiju pēc 2013. gada;
the regional dimension of cohesion policy after 2013,
reģionālās un vietējās pārvaldības sistēmas iesaistīšanu, lai sasniegtu ES mērķus, īstenojot kohēzijas politiku pēc 2013. gada;
the involvement of regional and local levels of governance in the pursuit of European objectives within the framework of post-2013 cohesion policy,
to, lai atzītu visu Eiropas reģionu tiesības iesaistīties šajā procesā;
the eligibility of all European regions,
kohēzijas politikas teritoriālo aspektu un kad šajā sakarā Komisija grasās publiskot balto grāmatu par teritoriālo kohēziju, kā to pieprasa Eiropas Parlaments;
the territorial dimension of cohesion policy and, in this context, when the Commission intends to publish a White Paper on territorial cohesion, as requested by the European Parliament,
Eiropas Sociālā fonda nozīmi kohēzijas politikā;
the role of the European Social Fund in cohesion policy,
kohēzijas politikas nozīmi salīdzinājumā ar citām ES politikas jomām.
the role of cohesion policy in relation to other EU policies.
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0122/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0122/09
Temats: Nepieciešamie piekļuves dokumentiem juridiskā pamata uzlabojumi Regulā (EK) Nr. 1049/2001 pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā
Subject: Improvement needed in the legal framework for access to documents following the entry into force of the Lisbon Treaty, Regulation (EC) 1049/2001
Pēc tam, kad 2009. gada 11. marta plenārsēdē tika pieņemts lēmums atlikt lēmuma pieņemšanu par Komisijas priekšlikumu attiecībā uz spēkā esošo pārredzamības noteikumu pārskatīšanu jaunajam sasaukumam, priekšlikums tika atdots atpakaļ atbildīgajai komitejai.
Following the 11 March 2009 Plenary vote to postpone the new Parliament until the decision on the Commission's proposal to revise the existing rules on transparency, the proposal was referred back to the committee responsible.
Pa šo laiku Lisabonas līgumu ir ratificējušas visas 27 dalībvalstis, un tas, visticamāk, stāsies spēkā 2009. gada 1. decembrī.
In the meantime the Lisbon Treaty has been ratified by all 27 Member States and will therefore most probably enter into force on 1 December 2009.
Tajā pašā laikā tiks nominēta jaunā Komisija, un Eiropas Parlaments to apstiprinās.
At the same time the new Commission is about to be nominated and approved by the European Parliament.
Lai arī attiecīgās iestādes ir strādājušas ar šiem dokumentiem komiteju un darba grupu līmenī, kopš 2009. gada 11. marta nav notikušas starpiestāžu diskusijas.
Although the respective institutions have worked on the file at committee and working group level, no interinstitutional discussions have taken place since 11 March 2009.
Lisabonas līgums maina regulas juridisko un politisko kontekstu, un mainīsies Eiropas Savienības attiecības ar tās iedzīvotājiem.
The Lisbon Treaty changes the legal and political context of the Regulation and the future relationship between the Union and its citizens.
Līguma 7.pantā norādīts uz dalībvalstu vēlmi „turpināt uzlabot iestāžu demokrātisku un efektīvu darbību”, 11. panta 1. un 2. punktā no iestādēm tiek prasīts, lai tās "dod pilsoņiem un apvienībām, kas tos pārstāv, iespēju izteikt savus viedokļus visās Savienības darbības jomās un publiski apmainīties ar tiem” un „uztur atklātu, pārredzamu un pastāvīgu dialogu ar minētajām apvienībām un pilsonisko sabiedrību".
Recital 7 of the Treaty notes the desire of the Member States 'to enhance further the democratic and efficient functioning of the institutions', Article 11 (1) and (2) require the institutions to 'give citizens and representative associations the opportunity to make known and publicly exchange views in all areas of Union action' and to 'maintain an open, transparent and regular dialogue with representative organisations and civil society'.
Ļoti svarīgs šajā ziņā ir arī 15. pants.
Also Article 15 in its entirety is highly relevant in this context.
Ņemot vērā iepriekš minēto situāciju, minētās Līguma daļas un Lisabonas līguma būtību; vai Padome varētu sniegt atbildi uz šādu jautājumu:
In the light of the above situation and the above parts and spirit of the Lisbon Treaty, could the Council elaborate on the following question.
Kādus pasākumus Padome veiks, lai pārskatītu Regulu (EK) Nr. 1049/2001 ?
What measures will the Council take with regard to the revision of Regulation (EC) 1049/2001 ?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0123/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0123/09
Ņemot vērā iepriekš minēto situāciju, minētās Līguma daļas un Lisabonas līguma būtību; vai Komisija varētu sniegt atbildi uz šādu jautājumu:
In the light of the above situation and the above parts and spirit of the Lisbon Treaty, could the Commission elaborate on the following question.
Kādus pasākumus Komisija veiks, lai pārskatītu Regulu (EK) Nr. 1049/2001 ?
What measures will the Commission take with regard to the revision of Regulation (EC) 1049/2001 ?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0124/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0124/09
, S&D grupas vārdā
, on behalf of the S&D Group
Temats: Kopīgi nelegālo migrantu atpakaļnosūtīšanas reisi
Subject: Joint flights for the return of irregular migrants
Pēdējo nedēļu laikā vairākas dalībvalstis uzsāka Afganistānas valstspiederīgo piespiedu atpakaļnosūtīšanu grupā uz Afganistānu, kur vairākās teritorijās ir konstatēts fiziskās drošības apdraudējums.
During recent weeks, several Member States have carried out forced and grouped returns of Afghans to Afghanistan where, in some areas, there is an established risk to physical safety.
Ņemot vērā, ka Afganistānas valstspiederīgie ir vislielākā bēgļu kopiena pasaulē (vairāk nekā 2,7 miljoni cilvēku un 500 000 pārvietoto personu) un ka šajā valstī valda vispārējs haoss, vai Afganistānu var uzskatīt par drošu trešo valsti?
Bearing in mind both the fact that Afghans make up the largest community of refugees in the world (more than 2.7 million people, and 500 000 displaced persons) and the situation of general confusion in the country, can Afghanistan be treated as a safe third country?
Vai Padome var garantēt, ka pirms ikvienas atpakaļnosūtīšanas tiks veikta padziļināta pārbaude, lai nodrošinātu, ka attiecīgā persona nav iesniegusi lūgumu saņemt starptautisku aizsardzību, ka gadījumā, ja šāds lūgums ir iesniegts, tiek pilnībā īstenoti visi pārbaudes procesa posmi un ka atpakaļnosūtīšanas valstī netiks apdraudēta šīs personas drošība?
Can the Council guarantee that, prior to every return, a detailed check was carried out to ensure that the person did not introduce a request for international protection, that every step of the examination of the procedure was fully respected if they did, and that their security is not threatened in the country of return?
Vai Padome var a posteriori pārbaudīt, vai tas bija attiecīgs gadījums?
Was the Council able to verify a posteriori that this was indeed the case on the ground?
Vai Padome uzskata, ka Afganistānas valstspiederīgie var saņemt alternatīvo statusu saskaņā ar 2004. gada 29. aprīļa "kvalifikācijas" direktīvas 2004/83/EK 15. panta c) punktu (smagi un individuāli draudi civiliedzīvotāja dzīvībai vai veselībai plaši izplatītas vardarbības dēļ starptautisku vai iekšēju bruņotu konfliktu gadījumā)?
Does the Council consider that Afghan nationals could obtain subsidiary protection under Article 15c of the 'qualification' Directive 2004/83/EC of 29 April 2004 (serious and individual threat to a civilian's life or person by reason of indiscriminate violence in situations of international or internal armed conflict)?
Vai mēs varam uzskatīt par pietiekamu argumentu, ka būtu likumīgi nosūtīt atpakaļ personu, kas nelegāli uzturas ES teritorijā tikai tāpēc, ka viņš vai viņa nav iesniedzis(usi) lūgumu saņemt starptautisku aizsardzību, lai gan ir pilnībā zināms, ka Dublinas II regulas dēļ daudzi patvēruma meklētāji baidās iesniegt patvēruma lūgumu, ierodoties ES teritorijā, jo īpaši Grieķijā vai Maltā, ņemot vērā, ka izredzes saņemt patvērumu ir minimālas?
Can we regard as sufficient the argument that it would be legitimate to return a person residing irregularly on EU territory for the sole reason that he or she has not introduced a request for international protection, despite being fully aware of the fact that, due to the Dublin II regulation, many asylum seekers are afraid of introducing a request for asylum in a Member State when entering EU territory, especially if the latter is Greece or Malta, given that their chances of being granted asylum are minimal?
Vai dalībvalstīm būtu jāapstiprina Padomes 29. un 30. oktobra lēmums "izskatīt iespējas regulāri izmantot Frontex finansētus reisus kopīgas atpakaļnosūtīšanas vajadzībām"?
Should the Member States confirm the Council decision of 29/30 October to examine 'the possibility of regular chartering by Frontex of joint returns'?
Vai tās tajā pašā laikā paredz mēģināt panākt vienošanos par drošu trešo valstu Eiropas sarakstu un steidzami veikt pasākumus, lai augstākajā līmenī saskaņotu kritērijus bēgļa statusa pārbaudei, piešķiršanai un izmantošanai?
Do they at the same time intend to seek an agreement on a European list of safe third countries, and to take urgent action on the harmonisation at the highest level of the criteria for the examination, granting, and exercise of refugee status?
Visbeidzot, kādēļ paredzēt izmantot finansējumu no Frontex līdzekļiem, ņemot vērā, ka bēgļu atgriešanās fondam 2008.–2013. gadam ir piešķirti līdzekļi EUR 676 miljoni un ka tā mērķis jo īpaši ir atbalstīt kopīgās atpakaļnosūtīšanas pasākumus, ko organizē vairākas dalībvalstis?
Finally, why contemplate the use of financing through Frontex in the light of the fact that the refugee fund for return 2008-2013 has been granted a total budget of € 676 million, and aims in particular to support joint return actions organised by several Member States?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0125/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0125/09
Vai Komisija var garantēt, ka pirms ikvienas atpakaļnosūtīšanas tiks veikta padziļināta pārbaude, lai nodrošinātu, ka attiecīgā persona nav iesniegusi lūgumu saņemt starptautisku aizsardzību, ka gadījumā, ja šāds lūgums ir iesniegts, tiek pilnībā īstenoti visi pārbaudes procesa posmi un ka atpakaļnosūtīšanas valstī netiks apdraudēta šīs personas drošība?
Can the Commission guarantee that, prior to every return, a detailed check was carried out to ensure that the person did not introduce a request for international protection, that every step of the examination of the procedure was fully respected if they did, and that their security is not threatened in the country of return?
Vai Komisija var a posteriori pārbaudīt, vai tas bija attiecīgs gadījums?
Was the Commission able to verify a posteriori that this was indeed the case on the ground?
Vai Komisija uzskata, ka Afganistānas valstspiederīgie var saņemt alternatīvo statusu saskaņā ar 2004. gada 29. aprīļa "kvalifikācijas" direktīvas 2004/83/EK 15. panta c) punktu (smagi un individuāli draudi civiliedzīvotāja dzīvībai vai veselībai plaši izplatītas vardarbības dēļ starptautisku vai iekšēju bruņotu konfliktu gadījumā)?
Does the Commission consider that Afghan nationals could obtain subsidiary protection under Article 15c of the 'qualification' Directive 2004/83/EC of 29 April 2004 (serious and individual threat to a civilian's life or person by reason of indiscriminate violence in situations of international or internal armed conflict)?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0126/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0126/09
Temats: Dohas attīstības programmas perspektīvas pēc PTO septītās ministru konferences
Subject: Prospects for the Doha Development Agenda (DDA) following the Seventh WTO Ministerial Conference
Vai Komisija varētu novērtēt pašreizējo situāciju Dohas attīstības programmas galvenajās sarunu jomās, it īpaši lauksaimniecībā, attiecībā uz pieeju nelauksaimniecisko produktu tirgum un pakalpojumiem?
Can the Commission provide an assessment of the 'state of play' in the main negotiating areas of the DDA, especially in agriculture, NAMA (non-agricultural market access) and services?
Kādi ir Komisijas galvenie sasniegumi PTO septītajā ministru konferencē?
What are the main achievements of the Commission at the Seventh WTO Ministerial Conference?
Kādi jautājumi vēl ir jāapspriež, un kuras tēmas ir vissarežģītākās?
Which are the remaining issues to be discussed and which are the most difficult subjects?
Kā PTO ministru konference ietekmēs Dohas sarunu kārtā notiekošās sarunas?
What impacts will the WTO Ministerial Conference have on the ongoing Doha Round negotiations?
Kā Komisija nodrošinās, ka sarunu galvenā daļa ir veltīta attīstībai?
How will the Commission ensure that the core negotiations are focused on development?
Vai Komisija var sniegt izvērtējumu par to, cik iespējama ir Dohas attīstības sarunu kārtas veiksmīga pabeigšana līdz nākamā gada beigām?
Can the Commission provide an evaluation of the likelihood of a successful conclusion of the Doha Development Round by the end of next year?
Kā Komisija plāno iekļaut Eiropas Parlamenta deputātus Dohas sarunu kārtā notiekošajās sarunās un PTO struktūrā?
How does the Commission intend to include the Members of the European Parliament in the ongoing Doha Round negotiations and in the WTO structure?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0127/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0127/09
Temats: Budžeta pārskatīšana 2009.-2010.g.
Subject: Budget review 2009-2010
Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas uzmanība tika pievērsta Eiropas Komisijas paziņojuma projektam „Reformu programma Eiropai globalizācijas apstākļos — budžeta reforma, pārmaiņas Eiropā”.
A draft communication of the Commission entitled ‘A reform Agenda for a Global Europe - Reforming the Budget, Changing Europe’ has been brought to the attention of the Committee on Agriculture and Rural Development.
Šajā sakarā galvenie faktori ir inovācija un kopīga izpēte lauksaimnieciskās ražošanas tehnoloģiju jomā, saistībā ar iespējamību mazināt klimata pārmaiņu sekas, kā arī jauniem patogēniem un slimībām.
Innovation and joint research in agricultural production technologies, in climate change mitigation potential and in new pathogens and diseases are key factors in this respect.
Eiropas lauksaimniecībā būs jāveic pasākumi, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisiju un plašāk izmantotu zemi kā oglekļa piesaistītājsistēmu.
European agriculture will have to contribute to reduce greenhouse gas emissions and to developing the use of land as a carbon sink.
Būs arī jāveic pasākumi, lai apmierinātu Eiropas iedzīvotāju prasības palīdzēt nodrošināt pārtikas kvalitāti, bioloģisko daudzveidību, ūdens resursu aizsardzību un dzīvnieku labturību.”
It will also have to meet expectations of European society to help safeguarding food quality, biodiversity, water resources and animal welfare’.
Vai Komisija apzinās, ka, lai šādus uzdevumus varētu veikt, būs nepieciešami milzīgi ieguldījumi, kas ir pretrunā ar mērķi ievērojami samazināt budžetu?
Is the Commission aware that, in order to be able to meet such challenges, massive investment in agriculture will be needed, which is contrary to the goal of significant budgetary reduction?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0128/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0128/09
Temats: Pirātisms Somālijas piekrastē
Subject: Piracy off the coast of Somalia
Kopš septembra ievērojami pieaug pirātisko uzbrukumu skaits Somālijas piekrastē.
The number of acts of piracy off the coast of Somalia has increased considerably since September.
Piemēram, kuģa „Alakrana” 36 apkalpes locekļi jau pusotru mēnesi tiek turēti gūstā.
For example, 36 crew members from the fishing vessel Alakrana have been held captive for the last six weeks.
Lai gan Atalanta spēki Adenas līcī pierādīja savas darbības efektivitāti, nesenie uzbrukumi liecina, ka pirātu spējas aizvien pieaug — Austrumāfrikas piekrastē viņu darbība kļūst aktīvāka.
Even though the Atalanta force has shown its effectiveness in the Gulf of Aden, the recent attacks suggest that the pirates’ capabilities are growing as they step up their activity off east Africa.
Nesenākais uzbrukums notika vairāk nekā 200 jūras jūdžu uz ziemeļiem no Seišela salām un 650 jūdzes no Somālijas piekrastes.
The latest attack occurred 200 nautical miles north of the Seychelles and 650 miles off the Somali coast.
Vai Komisija atbalsta iespēju risināt pirātisma problēmu Somālijas piekrastē, ievērojot Eiropas Parlamenta 2008. gada 14. oktobra rezolūcijā apstiprinātās nostādnes?
Does the Commission agree with the idea of solving the problem of piracy off the Somali coast according to the approach approved in the EP resolution of 14 October 2008?
Vai Komisija piekrīt militāru eskortu izvietošanai uz zvejas un kravas kuģiem, kā to jau pašlaik dara uz Francijas kuģiem?
Is it in favour of putting military escorts on board fishing and cargo vessels, as is already the case on French vessels?
Vai šie bruņotie spēki varētu sastāvēt no Eiropas bruņotajiem spēkiem, izmantojot EU NAVFOR (ES vadītie jūras spēki)?
Could these escorts be part of a European military force based on EU NAVFOR?
Kāda ir Komisijas nostāja attiecībā uz Starptautiskās Jūrniecības organizācijas ieteikumiem neuzņemt privātu apsardzes uzņēmumu darbiniekus uz zvejas vai tirdzniecības kuģiem?
What is its position on the International Maritime Organisation’s (IMO) advice not to put private security personnel on board fishing or trading vessels?
Kāds ir viedoklis par privāto un bruņoto spēku apvienošanu un izrietošajām juridiskajām sekām?
What about a combination of private and military personnel, and what would be the legal implications?
Kā Komisija var ietekmēt dalībvalstis, lai tās izveidotu pastāvīgu juridisku instrumentu arestēto pirātu tiesāšanai?
How can it put pressure on the Member States to establish a permanent legal instrument for judging arrested pirates?
Vai pēc Komisijas ieskatiem 2009. gada janvārī Džibutijā ar Starptautiskās Jūrniecības organizācijas atbalstu parakstītie reģionālie nolīgumi starp Adenas līča piekrastes valstīm varētu palīdzēt rast vietēja līmeņa risinājumu ar pirātismu saistīto jautājumu risināšanai un palīdzēt Somālijas iestādēm atrisināt šo problēmu?
Does it think the regional agreement between the coastal states of the Gulf of Aden, signed in Djibouti in January 2009 under the aegis of the IMO, may be useful with a view to finding a local solution to piracy and helping the Somali authorities tackle this problem?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0129/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0129/09
Temats: Kopienas dzelzceļu sistēmas drošība un savstarpēja izmantojamība
Subject: Safety and interoperability of the Community railway system
Lai gan Kopienas dzelzceļu sistēma ir ļoti droša un tirgus liberalizācija pēdējos gados to ir uzlabojusi, nesenie letālie nelaimes gadījumi Itālijā (Viaredžo) un Nīderlandē ir aktualizējuši jautājumus par preču vagonu drošību un tehnisko apkopi.
Although the Community railway system is very safe and has been improved in recent years under market liberalisation, recent fatal accidents in Italy (Viareggio) and the Netherlands have raised questions with regard to safety and the maintenance of freight wagons.
Dzelzceļu drošības direktīvā, kas grozīta ar Direktīvu 2008/110/EK , ir noteikts, ka katram riteklim ir jābūt par tā tehnisko apkopi atbildīgajai struktūrai un ka Komisija — attiecībā uz preču vagoniem — līdz 2010. gada 24. decembrim un — attiecībā uz visiem dzelzceļa ritekļiem — līdz 2018. gada 24. decembrim pieņem pasākumu, ar ko izveido sistēmu par tehnisko apkopi atbildīgās struktūras sertifikācijai.
The Railway Safety Directive (RSD), as amended by Directive 2008/110/EC , provides that each vehicle shall have an entity in charge of its maintenance (ECM), for which the Commission shall adopt a measure establishing a system of certification by 24 December 2010 in the case of freight wagons and 24 December 2018 for all railway vehicles.
Paziņojumā par rezultātiem, kas sasniegti, īstenojot dzelzceļu drošības direktīvu un direktīvas par dzelzceļa savstarpēju izmantojamību , Komisija norāda, ka valstu prasību (standartu/noteikumu) izraisītā segmentācija joprojām ir šķērslis Eiropas mēroga dzelzceļa telpai, pat neraugoties uz to, ka dzelzceļa sistēmu integrācijā ir ieguldīti lieli finanšu, politiski resursi un cilvēkresursi.
In its progress report on the implementation of the RSD and the railway interoperability directives , the Commission states that the segmentation resulting from national requirements (standards/rules) is still a barrier to a Europe-wide rail area, even though substantial financial, political and human resources have been invested in integrating railway systems.
Turklāt, kā norādīts minētajā paziņojumā, Komisija plāno pārskatīt savu politiku Kopienas dzelzceļu sistēmas savstarpējas izmantojamības un drošības jomā.
Furthermore, as announced in the progress report, the Commission intends to review its policies on interoperability and the safety of the Community railway system.
Kādus praktiskus pasākumus Komisija īstermiņā uzskata par piemērotiem, lai uzlabotu dzelzceļa preču vagonu drošību?
In the short term, what practical measures does it consider appropriate in order to enhance the safety of rail freight wagons?