natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vai Komisija var sniegt detalizētu vērtējumu par paredzamajām izmaiņām tirdzniecības bilancē atsevišķās rūpniecības nozarēs, aprēķinot paredzamo elastību tām nozarēm, kurās mūsu tirdzniecības partneri cer gūt vislielāko labumu, un vai tas var kaitēt mūsu vājākajām nozarēm?
Can the Commission give a detailed judgement on the estimated changes the trade balance in the sectors of industry, calculating the proposed flexibility for those sectors where our trade partners expect the most gains or where they can do most harm?
Vai Komisija var sniegt Eiropas Parlamentam informāciju par to, kā tas ilgtermiņā ietekmēs gan ES rūpniecības un uzņēmējdarbības, gan arī mūsu tirdzniecības partneru, jo īpaši no jaunajām tirgus ekonomikas valstīm, salīdzināmo konkurētspēju?
Can the Commission provide the European Parliament with information about the long-term effect on the comparative competitiveness of EU industry and the EU business sector and those of our trading partners especially from the emerging economies?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0002/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0002/09
Temats: Tradicionālo nacionālo, etnisko un imigrantu minoritāšu aizsardzība Eiropā
Subject: Protection of traditional national, ethnic and immigrant minorities in Europe.
Tradicionālo nacionālo un etnisko minoritāšu aizsardzība, pievēršanās etnisko grupu attiecību jautājumiem un imigrantu minoritāšu integrēšana ir ļoti nozīmīgi jautājumi, kas Eiropas Savienībai jārisina, lai nodrošinātu stabilitāti, drošību, labklājību, labas kaimiņattiecības, iekšēju un ārēju leģitimitāti un uzticamību.
Protecting traditional national and ethnic minorities, addressing inter-ethnic relations, and integrating immigrant minorities are crucially important challenges for the European Union, for its stability, security, prosperity, good neighbourhood relations, internal and external legitimacy and credibility.
Vai Kopenhāgenas kritēriji attiecībā uz minoritāšu tiesību ievērošanu ir spēkā tikai jaunajās dalībvalstīs un kandidātvalstīs vai tie ir saistoši visām dalībvalstīm?
Are the Copenhagen criteria for respecting minority rights valid only for the new Member States and candidate countries or are they also binding on all Member States?
Kādos gadījumos un cik lielā mērā minoritāšu tiesību pārkāpumi uzskatāmi par dalībvalstu iekšēju lietu?
When and to which extent is a minority rights violation a domestic matter for the Member States?
Kādas nacionālo minoritāšu prasības uzskatāmas par pamatotām, ņemot vērā Eiropas Savienības politiskās „normas”?
Which demands made by national minorities are considered legitimate from the perspective of the political ‘norms’ of the European Union?
Vai ES, pamatojoties uz Lisabonas līgumu, būtu jāizstrādā juridiski saistoša sistēma, kas ietvertu tradicionālo nacionālo minoritāšu aizsardzības normas un kontroles mehānismus?
Should the EU elaborate a legally binding system of traditional national minority protection norms and control mechanisms on the basis of the Lisbon Treaty?
Vai Komisija attiecībā uz jauno, migrantu veidoto minoritāšu integrāciju plāno sagatavot vienotu standartu kopumu saistībā ar kopējo ES imigrācijas politiku, kuru pašlaik izstrādā?
Does the Commission plan to elaborate a common set of standards regarding the integration of the new, migrant minorities in the framework of the common EU immigration policy currently under development?
Vai Komisija piekrīt, ka visām ES dalībvalstīm jāratificē Mazākumtautību aizsardzības pamatkonvencija un Eiropas reģionālo un mazākumtautību valodu harta?
Does the Commission agree that all Member States of the EU should ratify the Framework Convention for the Protection of National Minorities and the European Charter for Regional or Minority Languages?
Vai Komisija uzskata, ka daudzvalodības princips ietver reģionālās un mazākumtautību valodas?
Does the Commission consider multilingualism to include regional or minority languages?
Vai Komisija piekrīt, ka dažādi autonomijas/pašpārvaldes veidi, pamatojoties uz subsidiaritātes principu, ir labākais risinājums minoritāšu kopienu aizsardzībai?
Does the Commission agree that various forms of autonomy/self-governance on the basis of the principle of subsidiarity are the best solutions for the protection of minority communities?
Vai Komisija piekrīt, ka minoritāšu aizsardzības līmeņa uzraudzība dalībvalstīs un pievienošanās sarunvalstīs jāuzskata par prioritāti Pamattiesību aģentūras darbā?
Does the Commission agree that monitoring the level of protection of minorities in the Member States and accession countries should be given priority in the work of the Fundamental Rights Agency?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0003/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0003/09
Temats: Finanšu krīzes ietekme uz automašīnu ražošanas nozari
Subject: Impact of the financial crisis on the car industry
- tā kā pašreizējā finanšu un ekonomiskā krīze kopumā skar Eiropas ekonomiku, un īpaši tādas nozares kā automašīnu ražošana un tās apakšuzņēmēji, kas izjūt krīzes ekonomiskās, sociālās un nodarbinātības sekas, un ko jau negatīvi ir ietekmējusi liela mēroga darbinieku atlaišana un atlaišanas pabalstu izmaksāšana;
The current financial and economic crisis is generally hitting the European economy, and in particular sectors such as the car industry and its subcontractors, which are feeling the effects of the crisis at an economic, social and employment level and are already affected by large-scale dismissals and redundancy payments.
- tā kā 2008. gada 26. novembrī Eiropas Komisija sāka īstenot pasākumu kopumu, kuros aicina dalībvalstis un citas ES iestādes, piemēram, EIB un ERAB šajā skarbajā laikā atbalstīt jaunu rūpniecisku vienošanos ES ekonomikai, lai uzlabotu energoefektivitāti un panāktu ilgspējīgu nodarbinātību;
On 26 November 2008 the European Commission launched a package of measures asking Member States and other EU institutions such as the EIB and the EBRD to support a new industrial deal for the EU economy at this difficult time by improving energy efficiency and sustaining employment levels.
- tā kā decembrī pieņemto klimata un enerģijas paketes likumdošanas pasākumu īstenošanai varētu būt būtiska loma videi saudzīgu un enerģiju taupošu ieguldījumu veicināšanā automašīnu rūpniecības nozarē, kā arī citās attiecīgās nozarēs, radot neapšaubāmus ieguvumus saistītajām nozarēm.
The achievement of the legislative measures in the climate-energy package adopted in December could play a fundamental role in promoting green and energy-saving investments in the car industry sector as well as in other relevant sectors, with undoubted benefits to the related sectors.
Kā Padome ir paredzējusi pastiprināt visu dalībvalstu saskaņotu intervenci, kurā iekļauti stimuli automašīnu rūpniecības nozarei un saistītajām nozarēm attiecībā uz jauninājumu politiku un CO 2 emisiju samazināšanu?
How does the Council intend to reinforce coordinated intervention by all Member States which provides for incentives for the car industry sector and its satellites linked to innovation policies and reductions of CO2 emissions ?
Vai Padome uzskata, ka ir jāmudina dalībvalstis īstenot un atjaunināt savas iekšējās procedūras, lai padarītu Eiropas Sociālo fondu elastīgāku, efektīvāku un spējīgu ātrāk reaģēt uz krīzes situācijām?
Does the Council consider it necessary to urge Member States to implement and update their internal procedures in order to make the European Social Fund more flexible, effective and capable of responding promptly to crisis situations?
Vai Padome uzskata, ka, ņemot vērā pašreizējās situācijas ekonomisko un sociālo ietekmi, ir jākoriģē Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds (EGF), lai nodrošinātu kohēzijas politikas īstenošanu ES?
Does the Council consider it necessary to revise the European Globalisation Adjustment Fund (EGF), given the economic and social impact of the current situation, in order to ensure cohesion policies within the EU?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0004/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0004/09
Kā Komisija ir paredzējusi pastiprināt visu dalībvalstu saskaņotu intervenci, kurā iekļauti stimuli automašīnu rūpniecības nozarei un saistītajām nozarēm attiecībā uz jauninājumu politiku un CO 2 emisiju samazināšanu?
How does the Commission intend to reinforce coordinated intervention by all Member States which provides for incentives for the car industry sector and its satellites linked to innovation policies and reductions of CO2 emissions ?
Vai Komisija uzskata, ka ir jāmudina dalībvalstis īstenot un atjaunināt savas iekšējās procedūras, lai padarītu Eiropas Sociālo fondu elastīgāku, efektīvāku un spējīgu ātrāk reaģēt uz krīzes situācijām?
Does the Commission consider it necessary to urge Member States to implement and update their internal procedures in order to make the European Social Fund more flexible, effective and capable of responding promptly to crisis situations?
Vai Komisija uzskata, ka, ņemot vērā pašreizējās situācijas ekonomisko un sociālo ietekmi, ir jākoriģē Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds (EGF), lai nodrošinātu kohēzijas politikas īstenošanu ES?
Does the Commission consider it necessary to revise the European Globalisation Adjustment Fund (EGF), given the economic and social impact of the current situation, in order to ensure cohesion policies within the EU?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0005/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0005/09
Temats: SIS II - pašreizējais stāvoklis
Subject: State of play of SIS II
Eiropas Parlaments 2006. gadā ar koplēmuma procedūru pieņēma tiesisko pamatu SIS II izveidei un pēc tam vienmēr atbalstījis — lai gan ar nosacījumiem — pagaidu risinājumus, ko ierosināja Padome un Komisija, lai pārvarētu daudzās radušās grūtības.
The European Parliament adopted in codecision the legal basis for the creation of the SIS II in 2006 and has subsequently always endorsed - albeit with conditions - the interim solutions proposed by Council and Commission to overcome the numerous difficulties that have arisen.
Pagājušajā gadā saistībā ar vairāku pārbaužu (galvenokārt operētājsistēmu pārbaužu) negatīvajiem rezultātiem Komisija un Padome nolēma noteikt korektīvu pasākumu periodu, lai mēģinātu atrisināt pastāvīgās problēmas.
Last year, following the negative result of several tests (mainly the operational system test), the Commission and Council decided to have a remediation period, in order to try to solve the persisting problems.
Pēc šā perioda beigām 2008. gada decembrī tika veiktas atkārtotas pārbaudes, un, lai gan iepriekš tika veikti uzlabojumi un atjaunināta centrālā sistēma, šķiet, ka šī centrālās sistēmas jaunā versija nedarbojas tā, kā tas būtu vajadzīgs, un tādējādi, ja trīs galvenās problēmas netiks atrisinātas, nevarēs uzsākt SIS II darbību.
This period ended and the tests were repeated in December 2008, and although some improvements were made and there has been an upgrade of the central system, it seems that this new version of the central system does not work as it should, and the SIS II can therefore not start operating, if three major issues are not solved.
Šīs problēmas attiecas uz ziņu zaudēšanu, sarežģījumiem saistībā ar sistēmas veiktspēju un ekspluatācijas drošību, kā arī uz datu kvalitāti un atbilstības nodrošināšanas procesu (problēmas, kas rodas, saskaņojot valstu eksemplārus ar centrālās sistēmas datubāzi).
These issues concern loss of messages, problems in terms of performance and robustness of the system and finally data quality and the consistency process (problems within the process of synchronising the national copies with the central system).
Eiropas Parlaments nav saņēmis oficiālu informāciju par šīm svarīgajām norisēm, tostarp par to, ka SIS TECH darba grupa ir uzdevusi veikt scenārija izpēti, kura pamatā ir SIS 1 + pakāpeniska pāreja uz SIS II.
The European Parliament has not been officially informed about these important developments, including the fact that a study scenario based on SIS 1 + evolution into SIS II has been commissioned by the SIS TECH Working Party.
Tāpēc Padomi lūdz paskaidrot:
The Council is therefore asked to explain:
Kāpēc EP netika oficiāli informēts par šīm būtiskajām sistēmas izveides problēmām?
- Why has the EP not been officially informed about these substantial problems in the development of the system?
Vai šīs problēmas nozīmē, ka būs nepieciešams pārveidot sistēmu?
- Will these problems imply a need to rebuild the system?
Vai patlaban tiek apsvērts kāds alternatīvs SIS II scenārijs un, ja tā, vai viens no tādiem varētu būt SIS 1 + aktualizēšana?
- Is an alternative scenario to SIS II currently envisaged and, if yes, can the upgrading of the SIS 1+ be one of them?
Kuras ir visas tās nepārejošās problēmas un kāpēc?
- What are all the problems that still exist and why?
Kādi centieni vēl būs vajadzīgi, lai tās atrisinātu, cik ilgu laiku tas prasīs un kādas papildu izmaksas būs no ES budžeta līdzekļiem?
How much effort is still needed in order to solve them, how long will it take and how much more will it cost the EU budget?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0006/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0006/09
Tāpēc Komisiju lūdz paskaidrot:
The Commission is therefore asked to explain:
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0007/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0007/09
Temats: Latvijas nepilsoņu balsstiesības pašvaldību vēlēšanās
Subject: Voting rights for non-citizens of Latvia in local elections
Lūgumrakstu komiteja saņēmusi neskaitāmas sūdzības, kuru iesniedzēji vēlas panākt to, ka Latvijas nepilsoņiem tiek piešķirtas balsstiesības pašvaldību vēlēšanās.
The authors of a large number of petitions before the Committee on Petitions seek voting rights for non-citizens of Latvia in local elections.
Pēc neatkarības atgūšanas Latvijas pilsonību atjaunoja tikai tiem, kuri bija Latvijas pilsoņi pirms 1940. gada, un viņu pēcnācējiem.
After restoration of independence, only citizens of the pre-1940 Latvia and their descendants had their Latvian citizenship restored.
Citiem ir tiesības iegūt pilsonību tikai naturalizējoties, bet dažām personām nav tiesību naturalizēties.
Others are entitled to obtain citizenship only through naturalisation; some persons are not entitled to be naturalised.
Laikposmā no 1995. līdz 2007. gadam naturalizēja tikai 127 786 personas.
Only 127 786 persons were naturalised in 1995-2007.
2008. gada 1. janvārī valstī joprojām bija 372 421 nepilsonis (16,36% no kopējā iedzīvotāju skaita).
As of 1 January 2008, there remained 372 421 non-citizens (16.36% of the total population).
Tikai mazāk nekā 1% nepilsoņu ir latviešu tautības, nepilsoņi gandrīz pilnībā ir mazākumtautību (krievu, baltkrievu, ukraiņu, poļu, lietuviešu, ebreju tautības) pārstāvji.
Less than 1% of non-citizens are ethnic Latvians; non-citizens are almost totally persons belonging to ethnic minorities (ethnic Russians, Belarusians, Ukrainians, Poles, Lithuanians, Jews).
Nepilsoņi, kuri veido 26,1% no Rīgas, 22,6% no Daugavpils, 24,8% no Liepājas, 21,6% no Jūrmalas un 21,8% no Ventspils iedzīvotāju skaita, nevar iesaistīties vietējās politikas veidošanā lielākajās pašvaldībās.
Non-citizens, who are 26.1% of the population in Riga, 22.6% in Daugavpils, 24.8% in Liepāja, 21.6% in Jūrmala, 21.8% in Ventspils, cannot participate in local politics in the biggest municipalities.
Turklāt Sedā viņi veido 39,8%, Piedrujas pagastā 31,6% un Olainē un Dobeles rajonā 31% no kopējā iedzīvotāju skaita.
Moreover, their share is 39.8% in the town of Seda, 31.6% in the parish of Piedruja, 31% in the town of Olaine and the parish of Dobele.
Ņemot vērā to, ka 2005. gada pašvaldību vēlēšanās vidēji piedalījās 52,85% balsstiesīgo vēlētāju, dažās pašvaldībās tiek pārstāvētas mazāk nekā 40% iedzīvotāju intereses.
Given that the average turnout was 52.85% of eligible persons in the 2005 local elections, in some local governments the interests of less than 40% of the residents are represented.
ANO Cilvēktiesību komiteja, ANO Rasu diskriminācijas novēršanas komiteja, Eiropas Padomes Parlamentārā asambleja, Eiropas Padomes Vietējo un reģionālo pašvaldību kongress, Eiropas Padomes Cilvēktiesību komisārs, Eiropas komisija pret rasismu un neiecietību un EDSO Parlamentārā asambleja iesaka ļaut nepilsoņiem piedalīties pašvaldību vēlēšanās.
The UN Human Rights Committee, the UN Committee on the Elimination of Racial Discrimination, the Parliamentary Assembly of the Council of Europe, the Congress of Local and Regional Authorities of the Council of Europe, the Commissioner for Human Rights of the Council of Europe, the European Commission against Racism and Intolerance and the OSCE Parliamentary Assembly have recommended making it possible for non-citizens to participate in local elections.
Eiropas Parlaments 2004. gada 11. marta rezolūcijā par Eiropas Komisijas visaptverošo pārraudzības ziņojumu par valstu gatavību dalībai ES ierosināja, ka Latvijas iestādēm būtu jāparedz iespēja ļaut nepilsoņiem, kuri ilgu laiku dzīvo Latvijā, piedalīties vietējās pašvaldību vēlēšanās.
In the resolution on the comprehensive monitoring report by the European Commission on the state of preparedness for EU membership of 11 March 2004 the European Parliament proposed that the Latvian authorities envisage the possibility of allowing non-citizens who are long-time inhabitants to take part in local self-government elections.
Vai Komisija piekrīt iepriekšminētajam Eiropas Parlamenta ieteikumam?
– Does the Commission agree with the abovementioned recommendation of the European Parliament?
Ko Komisija darīja, lai uzraudzītu Eiropas Parlamenta ieteikuma īstenošanu?
– How did the Commission address the issue in order to follow up the recommendation of the European Parliament?
Vai Komisija piekrīt, ka demokrātijas deficīts Latvijā var norādīt uz to, ka pastāv risks pieļaut nopietnus pārkāpumus demokrātijas principu un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas jomā?
– Does the Commission agree that the democratic deficit in Latvia may represent a clear risk of a serious breach of the principles of democracy and respect for human rights and fundamental freedoms?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0008/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0008/09
Temats: Ražošana un nodarbinātība tekstilizstrādājumu un apģērbu nozarē dažādās ES dalībvalstīs
Subject: Production and employment in the textile and clothing sector in various EU Member States
Eiropas Savienība un Ķīna bija vienojušās par kopēju uzraudzības sistēmu attiecībā uz konkrētām tekstilizstrādājumu un apģērbu kategorijām, ko ieved ES dalībvalstīs no Ķīnas, taču šīs sistēmas darbība beidzās 2008. gada 31. decembrī.
The European Union and China agreed to a joint surveillance system relating to exports of certain categories of textile and clothing products from China to EU Member States, but this system expired on 31 December 2008.
Pēdējo divu gadu laikā ir zaudēts 350 000 darbavietu, un šajā pašā periodā par 5% samazinājies uzņēmējsabiedrību skaits.
During the last two years, 350 000 jobs have been lost and the number of companies has fallen by 5%.
Ņemot vērā to uzņēmumu pieaugošo skaitu, kuri beidz darbību vai pārceļ ražošanu, izraisot bezdarba pieaugumu vairākos reģionos:
In view of the increasing number of enterprises that are ceasing or relocating production, leading to an increase in unemployment in several regions:
Vai Komisija vai kāda dalībvalsts ir ierosinājusi vai pieprasījusi pagarināt kopīgā uzraudzības mehānisma darbību pēc 2008. gada 31. decembra vai kādus citus pasākumus šajā jomā?
Has the Commission or any Member State proposed or requested an extension to the dual surveillance mechanism beyond 31 December 2008 or any other measures in this connection?
Kādus pasākumus Komisija paredz pieņemt, lai aizsargātu ražošanu un nodarbinātību tekstilizstrādājumu un apģērbu nozarē?
What measures does the Commission intend to adopt to protect production and employment in the textile and clothing sector?
Vai Komisija turpinās reālā laika režīmā novērot tirgus tendences (importa statistikas datus un muitas uzraudzību) un informēs nozari par jaunākajām norisēm?
Will the Commission continue to monitor real-time market developments (import statistics and customs monitoring) and keep the sector informed of the latest developments?
Kāda ir pašreizējā situācija saistībā ar ierosināto regulu par izcelsmes marķējumu?
What is the current situation regarding the proposed regulation on 'made in' labels?
Kādus pasākumus Komisija ir veikusi, lai īstenotu 2007. gada 13. decembrī pieņemtās EP rezolūcijas ( P6_TA(2007)0628 ) ierosinājumus?
What measures have been taken by the Commission to address the proposals adopted by the European Parliament in its resolution of 13 December 2007 ( P6_TA(2007)0628 )?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0009/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0009/09
Temats: Bērnu aprūpes iestādes - Barselonas mērķi
Subject: Childcare facilities - Barcelona objectives
Jau 1992. gadā Padome pieņēma Rekomendāciju (92/241/EEK ), kurā uzsvēra, cik svarīgi ir par pieņemamu cenu nodrošināt pieejamus un kvalitatīvus bērnu aprūpes pakalpojumus, vienlaikus veicinot elastīgumu un dažādību, lai tādējādi varētu apmierināt vecāku un bērnu vajadzības un vēlmes.
As long ago as 1992, the Council adopted a Recommendation (92/241/EEC ) highlighting the importance of affordable, accessible and quality childcare services while encouraging flexibility and diversity in order to meet the needs and preferences of parents and their children.
2002. gadā Barselonas padome (prezidentūras secinājumi, 2002. gada 15. un 16. marts) rosināja dalībvalstis „..novērst šķēršļus sieviešu dalībai darba tirgū un, ņemot vērā prasību pēc bērnu aprūpes pakalpojumiem saskaņā ar valsts modeļiem bērnu aprūpes nodrošināšanā, censties līdz 2010. gadam nodrošināt aprūpes iespējas vismaz 90 % bērnu no trīs gadu vecuma līdz obligātajam skolas vecumam un vismaz 33 % bērnu vecumā līdz trim gadiem.”
In 2002, the Barcelona Council (Presidency conclusions of 15/16 March 2002) took the initiative of inviting Member States to ‘remove disincentives to female labour force participation and strive, taking into account the demand for childcare facilities and in line with national patterns of provision, to provide childcare by 2010 to at least 90% of children between 3 years old and the mandatory school age and at least 33% of children under 3 years of age’.
Savukārt 2008. gada 3. oktobra ziņojumā ((COM(2008)0638) „Barselonas mērķu īstenošana attiecībā uz pirmsskolas vecuma bērnu aprūpes pakalpojumiem”) Komisija secina, ka ir vēl ļoti daudz darāmā, lai sasniegtu apmierinošu bērnu aprūpes līmeni, jo īpaši attiecībā uz bērniem līdz trīs gadu vecumam, kā arī konstatē, ka lielākā daļa dalībvalstu Barselonas mērķus visdrīzāk nespēs izpildīt.
In its report dated 3 October 2008 (COM(2008)0638) ‘Implementation of the Barcelona objectives concerning childcare facilities for pre-school-age children’), the Commission concludes that much still needs to be done to achieve satisfactory levels of childcare provision, particularly for the under-threes, and that most Member States will most likely not reach the Barcelona goals.
Čehijas prezidentūras darba programmā uzsvērts, ka bērna aprūpe mājās ir uzskatāma par pilnvērtīgu profesionālās karjeras alternatīvu, turklāt prezidentūra norāda, ka gan valstij, gan sabiedrībai jāciena un jāatbalsta šāda izvēle.
In its work programme, the Czech Presidency stresses home childcare as a fully fledged alternative to a professional career, an alternative that the Presidency considers deserves both respect and support from the state and society.
Kāds konkrēts priekšlikums izteikts attiecībā uz Barselonas mērķu pārskatīšanu?
What is the concrete proposal for revision of the Barcelona goals?
Kādas būs prezidentūras jaunās ierosmes, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis veic visu iespējamo Barselonas mērķu sasniegšanā?
What new incentives will the Presidency present to ensure that the Member States make all efforts to reach the Barcelona goals?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0010/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0010/09
Temats: PCB atkritumeļļu izmantošana Īrijas pārtikas otrreizējās pārstrādes rūpnīcā
Subject: The use of PCB waste oils in an Irish food recycling plant