natgillin/translations-raw huggingface dataset:
1999. gadā EP rezolūcija aicināja izstrādāt saistošu uzvedības kodeksu ES uzņēmumiem, lai nodrošinātu vides prasību, kā arī darba un cilvēktiesību ievērošanu visā pasaulē.
In 1999 Parliament adopted a resolution on the issue calling for a binding code of conduct to govern EU companies' environmental, labour and human rights compliance worldwide.
Eiropas Parlaments uz Zaļo grāmatu reaģēja ar kairākam rezolūcijām.
Last year it organised a a public hearing on "Corporate Social Responsibility - is there a European approach?".
2006. gadā Komisija nāca klajā ar paziņojumu, aicinot izveidot Eiropas KSA aliansi.
Also that year the European Commission called on companies to make Europe a "pole of excellence" for CSR.
20070314STO04227 EP rezolūcija par KSA KSA: Komisijas tīmekļa vietne
20070314STO04227 Read more on CSR Parliamentary resolution 13 March European Commission on CSR
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0062 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0062 0 NOT XML V0//EN
Nepilngadīgo noziedzība: problēma jārisina kopīgiem spēkiem
Juvenile delinquency: "entertainment violence" a problem
Ap 15% visu noziegumu ir bērnu, pusaudžu un jauniešu roku darbs, dažās ES dalībvalstīs šis skaitlis sasniedz pat 22%.
Hopefully not, although in some EU countries the percentage of people who may be called this is as high as 22%.
Nepilngadīgo noziedzība ir visā Eiropā kopēja globāla problēma, kas pēdējo gadu laikā vērsusies plašumā.
It can lead to exclusion from school and a drift into petty criminality - and a recent hearing in Parliament was told that juvenile violence is on the rise across Europe.
EP Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja vakar rīkoja atklātu uzklausīšanu, kurā tās locekļi kopā ar ekspertiem no dalībvalstīm mēģināja rast risinājumus, lai novērstu šo samilzušo problēmu.
Broken homes, poor housing conditions and despair about ever finding a job are three important contributors to the problem.
Tā, piemēram, Francijā jauniešu noziedzība pēdējo desmit gadu laikā ir ievērojami palielinājusies, it īpaši pieaudzis uzbrukumu personām skaits(190%).
The hearing was told that the widespread availability of "entertainment violence" on TV, video and the internet was a cause for concern.
Vācijā turpretī vispārējā tendence virzās pretējā virzienā, bet palielinājies ir kolektīvo pārkāpumu skaits.
Exposing young people to this can lead to them being de-sensitised to the effects of violence.
Daži eksperti uzklausīšanas laikā minēja, ka savu artavu šajā procesā noteikti sniedzis pārmērīgs „izklaidējošās vardarbības” patēriņš jauniešu vidū: vardarbīga rakstura video spēles, televīzijas pārraides un interneta lapas, kas padara vardarbību par apbrīnas objektu.
MEPs and experts were told that in an experiment conducted in the US there was 40-50% less violence if these types of electronic media were switched off.
Kāds vairākās ASV pamatskolās veikts eksperiments rādīja, ka, apskaidrojot bērnus un pusaudžus un aicinot tos labprātīgi izslēgt televizoru vai spēļu konsoles, vardarbība to vidū samazinājās par 40 - 50%.
Some of the current measures that are being employed to tackle the growing were also explained.
Trūkst tomēr visaptveroša pārskata un statistikas datu par situāciju ES.
In all countries the debate oscillates between punishment and protection of this vulnerable group inn society.
Grieķu eiro deputātei Katerina Batzeli uzticēts sagatavot iniciatīvas ziņojumu par šo sasāpējušo tēmu.
Greek Socialist MEP Katerina Batzeli from the Women's Rights committee is preparing a report on possible ways to tackle the problem.
Uzklausīšana tika rīkota, lai kopā ar socioloģijas un psiholoģijas ekspertiem, kā arī NVO pārstāvjiem no dažādām dalībvalstīm apspriestu iespējamos risina jumus.
She intends to use testimony from the hearing as well as from NGOs and national experts in the field before reaching her conclusions.
Vairums uzklausīšanas dalībnieku bija vienisprātis, ka sistēma, kurā uzsvars tiek likts uz sodīšanu, nav efektīva.
Need for positive role models
Lielāka uzmanība jāpievērš preventīviem pasākumiem:
However, from the hearing there were some approaches advocated: These include:
sociālo cēloņu izzināšanai un novēršanai,
tackling the social origins of this problem
vecāku un skolotāju attiecīgai sagatavošanai,
preparing parents and teachers
bērnu un pusaudžu iesaistīšanai sabiedrībai vajadzīgās aktivitātēs, veicinot to aktīvu lomu sabiedrībā,
giving the child an active role in the society, engaging in lawful socially useful activities
pozitīvu paraugu sekmēšanai,
the need for positive role models
NVO un vietējo iestāžu iesaistīšanā problēmas risināšanā.
a role of NGOs and local authorities in combating the phenomenon
Ziņojums varētu būt pirmais solis pretim pieredzes apmaiņai un ES programmām, kā arī atbilstošam tiesiskajam ietvaram.
She will be hoping that her forthcoming report can offer some solutions to the problem.
20070314STO04228 Sīkāka informācija par uzklausīšanu (angļu valodā) Uzklausīšanas programma
20070314STO04228 Press release Programme of the hearing
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070319IPR04285 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070319IPR04285 0 NOT XML V0//EN
Futbols un televīzija: jāsaglabā līdzsvars un pieejamība
TV rights in football: will fans pay the price?
Ka nodrošināt lai futbolā ieguvēji būtu visi?
Football fun for free?
Tas arī norāda, ka Eiropas futbola klubiem televīzijas apraides tiesību pārdošanas jautājumā jābūt solidāriem, lai saglabātu konkurences līdzsvaru futbolā.
However, it calls for a "public debate" on how football is watched as "the broadcasting of sports... is increasing taking place on pay channels thus becoming inaccessible to a number of consumers".
Futbola kanālu skaits aizvien pieaug — dažiem klubiem, piemēram, Manchester United , pat ir pašiem savs kanāls.
The report has been prepared by Belgian People's Party MEP Ivo Belet and the debate on Wednesday is likely to touch upon how fans watch football matches in the future.
Taču vai no tā labumu gūst arī futbola līdzjutēji?
The number of football channels is increasing - some clubs like Manchester United have their own channel - but is this good for fans?
Visticamāk, ka bezmaksas futbola pārraižu dienas ir skaitītas.
Recent developments suggest that the days of football on TV for free may be ending.
Tas atspoguļojas summā, ko televīzijas kanālu īpašnieki ir gatavi maksāt par pirmšķirīgu spēli — Eiropas Čempionu līgas apraides tiesības 2006.– 2009. gadam maksāja 647 miljonus eiro.
This is reflected in the amount that TV bidders will pay for the right to screen a first rank tournament - for example the TV rights for the European "Champions League" for 2006-2009 went for €647 million.
Televīzijas kanāli, protams, naudu grib atgūt atpakaļ, un beigu beigās nākas maksāt skatītājiem.
With that kind of investment those who pay for them expect a return on their investment via pay-to-watch TV.
Patlaban no apraides tiesību pārdošanas bieži vien lielāko labumu gūst lielākie klubi.
The first is "individual selling" where single clubs conclude deals with TV broadcasters.
Tā, piemēram, Spānijas komanda Real Madrid ir noslēgusi līgumu ar televīzijas sabiedrību Mediapro par tās maču pārraidi līdz 2013. gadam par 1,1 miljardiem eiro.
Spanish Team Real Madrid have a €1.1 billion deal with "Mediapro" to televise their matches until the end of the 2013 season.
Protams, citas spāņu komandas par šādiem ienākumiem var tikai sapņot.
Naturally, this guarantees Real a cash flow that other teams in the Spanish League can only dream about.
Madridei tie savukārt nodrošina iespēju piesaistīt pasaules labākos spēlētājus un turpināt valdīt Spānijas līgā.
In turn this allows them to buy the world's best players and so continue their domination of the domestic league.
Ziņojuma autors Ivo Belet uzskata, ka šāda prakse var pilnībā izjaukt konkurences līdzsvaru futbolā.
Ivo Belet believes that such individual selling of TV rights "threatens completely to destroy the competitive balance" in football.
Ziņojums norāda, ka „kolektīva pārdošana visās sacensībās ir būtiska, lai aizstāvētu Eiropas futbola finansiālās solidaritātes modeli” un „uzsver, ka profesionālā futbola interesēs ir būtiski, lai ieņēmumi no televīzijas pārraides tiesību pārdošanas tiktu sadalīti godīgi, nodrošinot solidaritāti starp profesionāļu un amatieru spēlēm, kā arī starp konkurējošiem klubiem visās sacensībās”.
The second way of selling football rights is "joint selling" where Clubs in an Association gather together to sign one large single contract with a single broadcaster in one country.
Tā, piemēram, Anglijas premjerlīga noslēgusi līgumus ar 81 televīzijas sabiedrību 208 valstīs.
In January this year England's "Premier League" did just that with 81 broadcasters in 208 countries.
Televīzija tiešsaistē un mobilajā telefonā
TV online and on the phone
Pateicoties straujajai tehnoloģijas attīstībai, mēs futbolu varam skatīties arī internetā un mobilajos telefonos.
The rapid advance of technology has led to the internet and mobile phones being used to watch football.
Pagājušā Pasaules kausa laikā mačus internetā vēroja 2,5 miljoni Lielbritānijas iedzīvotāju.
During the last World Cup in Germany 2.5 million people in the UK followed the matches on the internet.
Tas ir īpaši iecienīts veids sekot līdzi spēles gaitai, ja spēles tiek pārraidītas darba laikā.
This is particularly so if games are shown during the day and people are at work with access to a computer.
Attiecībā uz mobilajiem telefoniem, neseni pētījumi lēš, ka mobilajai televīzijai Eiropā līdz 2010. gadam varētu būt 100 miljoni abonentu.
For mobile phones, a recent study indicated that mobile television could have 100 million subscribers in Europe by 2010.
Par Ivo Belet ziņojumu Parlaments diskutēs trešdien un balsos ceturtdien.
Clearly, the way football is watched will continue to evolve.
20070314STO04230 Eiropas futbols: kas likts uz spēles?
Watch this live online here on the Parliament's website on Wednesday.
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070309STO03964 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070309STO03964 0 NOT XML V0//EN
ES jūrniecības politika: Eiropas redzējums par okeāniem un jūrām
Europe's seas and coasts under threat from climate change and pollution
Vai ir iespējams izstrādāt visaptverošu ES politiku, kas līdzsvaroti ņemtu vērā šos konkurējošos izaicinājumus un kādas būtu šādas politikas „sastāvdaļas”?
A Commission Green paper last year identified the threat to Europe's coast of rising sea levels, pollution and over fishing.
Šie jautājumi tika apspriesti otrdien notikušajā atklātajā uzklausīšanā, kurā piedalījās eirodeputāti no piecām EP komitejām, kā arī eksperti no visas Eiropas.
This is not a small problem - the EU has a coastline longer than Africa and the EU's sea area (territorial waters of members) is larger than its land mass.
Kāpēc vajadzīga rīcība ES līmenī?
The hearing on 20 March brought together MEPs, experts and the EU's Fisheries Commissioner.
Tam ir vairāki iemesli:
Emissions trading for ships
Eiropu aptver četras jūras un divi okeāni: Vidusjūra, Baltijas jūra, Ziemeļjūra un Melnā jūra; Atlantijas un Arktikas okeāns;
The 27 countries of the European Union are surrounded by four seas and two oceans.
tās 100 900 km garā krasta līnija ir trīs reizes garāka nekā Āfrikai, lai gan tās sauszemes teritorija atbilst tikai trešdaļai Āfrikas teritorijas;
If world temperatures continue to increase this will bring rising sea levels - the impact of which could be serious for Europe.
tiek lēsts, ka jūras industrija saražo līdz pat 5% iekšzemes kopprodukta (IKP), bet Eiropas jūras reģioni šobrīd veido vairāk nekā 40% IKP;
Ironically, emissions from ships (like aircraft) are not covered by the Kyoto protocol on pollution.
Piesārņojums, klimata pārmaiņas, pārzveja un piekrastes reģionu pārlieka attīstība apdraud jūru ekosistēmas un ekonomikas ilgtspējību.
In fact, since 1990 emissions from marine transport have risen 45%.
Eiropas Komisija tāpēc aicina veidot visaptverošu jūrniecības politiku ar mērķi attīstīt jūrniecības ekonomiku un pilnīgi izmantot jūras potenciālu, vienlaicīgi nodrošinot jūras vides ilgtspējību.
As Jorgo Chatzimarkakis of the Liberal ALDE group remarked at the hearing "so far we have been ignoring the fact that sea transport – while it is true that it accounts for a greater amount of transported goods– emits more CO2 than air traffic".
EP Transporta un reģionu komitejas 20. martā rīkotajā atklātajā uzklausīšanā eirodeputāti no 5 EP komitejām un eksperti apsprieda jūrniecības politikas nākotni, pamatojoties uz Komisijas Zaļo grāmatu (dokumentu debašu veicināšanai par noteiktu tēmu).
Socialist Willi Piecyk, rapporteur for the transport committee, said that "we have to consider emissions trading even for ships and vessels."
Ekosistēmas aizsardzība
Fishermen: friend or foe of Europe's coasts?
Simon Cripps no Pasaules dabas fonda (WWF) norādīja, ka nelegāla, neuzraudzīta un neregulēta zvejniecība nopietni apraud jūras dabas daudzveidību.
Simon Cripps of the World Wide Fund for Nature was unequivocal on this point at the hearing.
Lai nodrošinātu ilgstpējīgāku jūras izmantošanu, viņš uzskata, ka ir nepieciešama jūras telpas plānošana, kā to ierosina Zaļā grāmata.
He said that commercial fisheries had put the whole ecosystem at risk and that “illegal, unreported and unregulated fishing is a significant threat to maritime biodiversity."
Klimata pārmaiņas un pareģotā jūras līmeņa kāpšana būtiski ietekmēs piekrastes zonas un jūras vidi.
He pointed out that working conditions for fishermen are very difficult and that wages are very low.
Taču jūras transports paradoksāli sniedz ievērojamu ieguldījumu siltumnīcefekta gāzu emisijās.
In total 5 million jobs in the EU are linked to marine activity of one kind or another.
Vairāki deputāti ierosināja uz kuģiem izmantot alternatīvās enerģijas avotus — vēju, sauli, ūdeņradi un biodegvielu.
This approach identifies different areas and recommends what activities would be best suited for the region.
Labāki zvejnieku un jūrnieku dzīves apstākļi
It also could be used find "at risk" zones.
Viņš norādīja, ka zvejnieku darba apstākļi ir ļoti smagi un algas zemas, turklāt godīgu konkurenci bieži apdraud „pirāti” — zvejnieki no valstīm ārpus ES.
Frederico Cardicos of the Azores regional administration warned however that this could "endanger a largely unknown ecosystem".
Willi Piecyk tāpēc aicināja nostiprināt darba tiesības jūrniecības sektorā.
Seán Ó'Neachtain of the Union of Europe for the Nations Group warned against strict EU legislation.
Viņs norādīja, ka pēc tankkuģu Erika (1999) un Prestige (2002) nogrimšanas galvenā uzmanība tika pievērsta tehniskajiem aspektiem, novārtā atstājot iespējamību, ka šo katastrofu cēlonis varētu būt smagi darba apstākļi vai nepietiekoša apmācība.
He said that existing regulation was impinging on communities of sparsely populated coastal regions and that “people are not taken into the equation”.
Vācijas ES prezidentūras pārstāve Karin Roth aizrādīja, ka jūra nav sadalāma „tīrā jūrā” un „ārpuseiropas jūrā”.
As Karin Roth, Parliamentary State Secretary for the German Presidency put it: "the sea is globally connected.
Jorgo Chatzimarkakis norādīja, ka diemžēl tad, kad ANO centās uzlabot esošos tiesību aktus par jūrām, tai bija jāved sarunas nevis ar vienu Eiropas Savienību, bet gan ar 27 valdībām un vēl vairāk ministriem.
There won’t be the division into "clean EU-sea and the non-European-Sea".
Par Willi Piecyk sagatavoto ziņojumu vispirms Transporta un reģionu komitejā un pēc tam plenārsesijā paredzēts balsot jūnijā.
On 4-5 June the Transport Committee will consider a draft report on this subject and the Plenary session of 18-21 June will vote on the report if it is ready.
Komisija ar paziņojumu Padomei un Parlamentam, kurā tā apkopos konsultāciju procesa rezultātus un ierosinās pasākumus nāks klajā līdz 2007. gada beigām.
Before the end of 2007 the Commission will address a Communication to the Council and Parliament summarising the results of the consultation process and proposing the way forward.
20070314STO04231 Sanāksmes dokumenti Vairāk par uzklausīšanu (angļu valodā) ES jūras lietas: Komisijas tīmekļa vietne
20070314STO04231 Meeting documents EP Press Service EC website on maritime affairs
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070319IPR04286 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070319IPR04286 0 NOT XML V0//EN
Eiropas Savienība svin 50. dzimšanas dienu
The EU at 50 - time to reflect and look ahead
Romas Līgumam 50 gadi
50 Years since the Rome Treaty
Pirms 50 gadiem, 1957. gada 25. martā, sešas Eiropas valstis Romā parakstīja līgumu, kura mērķis bija virzīt uz priekšu Eiropas ekonomisko integrāciju.
Fifty years ago this week the leaders of six European countries put their signatures to the Treaty of Rome which launched the European Economic Community.
Uz šiem pamatiem gadu gaitā tika uzcelta milzīga māja — Eiropas Savienība.
Fifty years later the Community has become the European Union with 27 members and almost half a billion citizens.
Lai atzīmētu šo jubileju, visā kontinentā tiek rīkoti svētku pasākumi — koncerti, izstādes, uguņošana un pat koku stādīšana.
This weekend celebrations across Europe will mark those 50 years.
Romas Līgums darīja iespējamu milzīgu progresu dalībvalstīs — piemēram, attiecībā uz darba apstākļiem, vienādu atlīdzību par līdzvērtīgu darbu, nediskrimināciju un iespēju dzīvot un strādāt citās Eiropas valstīs.
In Berlin EU leaders will gather to draft a declaration setting out what the EU has achieved in the 20th century and what it should do in the 21st.
Pat pēc tam, kad 1993. gadā spēkā stājās Māstrihtas Līgums, ar kuru tika dibināta Eiropas Savienība, padarot Eiropas Kopienas par vienu no tās trijiem pīlāriem, lielākā daļa ES lēmumu tiek pieņemti uz Romas Līguma pamata — tas ir galvenais Eiropas likumdošanas avots.
The essence of the Rome Treaty was the "four freedoms" it enshrined: the free movement of movement of goods, services, capital and people.
Vai vēlaties izklaidējošā veidā iepazīties ar Eiropas Savienības vēstures būtiskākajiem momentiem un Parlamentu lomu tajā?
It also committed those who signed it to "ever closer union".
Uzklikšķiniet uz zemāk esošās saites un noskatieties video (angļu valodā)!
The Treaty has stood the test of time and still remains the legal basis for most decisions taken by the EU.
Berlīnes Deklarācija
Berlin declaration - what the EP would like included
Romas Līguma 50 gadu jubileja ir iemesls ne tikai atcerēties pagātnes sasniegumus, bet arī raudzīties nākotnē.
To mark the Treaty's 50th birthday EU leaders will meet in Berlin this weekend (as Germany holds the EU Presidency), to sign a declaration on Europe.
Svētdien, 25. martā par godu jubilejai tiks rīkota ES valstu vadītāju sanāksme, kuras laikā tiks parakstīta Berlīnes Deklarācija par Eiropas nākotni.
The document is likely to contain both the achievements of the EU - notably peace across Europe - whilst also giving the Union a direction for the future.
Šajā sanāksmē un Berlīnes Deklarācijas parakstīšanas ceremonijā piedalīsies arī EP priekšsēdētājs Hanss-Gerts Poterings.
The European Parliament - through its President Hans-Gert Pöttering - has already indicated what it would like to see in the document.
Berlīne Deklarācijā tiks atspoguļoti Eiropas Savienības sasniegumi, kā arī nosprausti mērķi nākotnei.
It includes: a reference to the peace and prosperity the Union has brought, a commitment to transparency and subsidiary, a statement on the "fundamental values" of the EU.
Jaunatnes samits Itālijā
Youth gather to discuss future
No 23. līdz 25 martam Romā tiks rīkots Jaunatnes samits.
This weekend in Rome over 200 young people will gather for a "Youth Summit".
Jaunieši apspriedīs Eiropas nākotni, pastiprinātu uzmanību pievēršot globalizācijai, vides aizsardzībai, kā arī Eiropas sociālajam un ekonomiskajam modelim.
On the agenda are such issues as globalisation and protection of the environment.
Arī šajā sanāksmē piedalīsies EP priekšsēdētājs H.G. Poterings un viens no priekšsēdētāja vietniekiem Alejo Vidal-Quadras .
Hans-Gert Pöttering will also attend as will Parliament's vice-president Alejo Vidal-Quadras.
Svētdien Jūs šīm pasākumam varēsiet sekot līdzi tiešraidē.
They will be there to listen to what young people would like to see Europe's leaders doing.
Pasākumi Briselē
Parties around Europe
To starpā ir koncerti, konferences, debates, apaļie galdi, semināri, televīzijas un radio programmas un pat koku stādīšana (Igaunijā un Slovākija).
Austria, Estonia: Open days in EP offices and EU embassies
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070319IPR04342 LV NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070319IPR04342 EN NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0065 0 DOC XML V0//LV -//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0066 0 DOC XML V0//LV -//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0067 0 DOC XML V0//LV -//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0068 0 DOC XML V0//LV -//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0069 0 DOC XML V0//LV -//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0070 0 DOC XML V0//LV -//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0071 0 DOC XML V0//LV -//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0072 0 DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0065 0 DOC XML V0//EN -//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0066 0 DOC XML V0//EN -//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0067 0 DOC XML V0//EN -//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0068 0 DOC XML V0//EN -//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0069 0 DOC XML V0//EN -//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0070 0 DOC XML V0//EN -//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0071 0 DOC XML V0//EN -//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0072 0 DOC XML V0//EN
Statistika attiecībā uz migrāciju un starptautisko aizsardzību ***I
Statistics on migration and international protection ***I
Eiropas Parlamenta 2007. gada 14. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Kopienas statistiku attiecībā uz migrāciju un starptautisko aizsardzību (COM(2005)0375 – C6-0279/2005 – 2005/0156(COD))
European Parliament legislative resolution of 14 March 2007 on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on Community statistics on migration and international protection (COM(2005)0375 – C6-0279/2005 – 2005/0156(COD))
Eiropas Parlamenta 2007. gada 14. marta lēmums par parlamentu sadarbības delegāciju skaitu un sastāvu
Decision of the European Parliament of 14 March 2007 on the number and numerical strength of the interparliamentary delegations
Eiropas Aviācijas drošības aģentūra ***I
European Aviation Safety Agency ***I
Eiropas Parlamenta 2007. gada 14. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar kuru groza 2002. gada 15. jūlija Regulu (EK) Nr. 1592/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi (COM(2005)0579 – C6-0403/2006 – 2005/0228(COD))
European Parliament legislative resolution of 14 March 2007 on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EC) No 1592/2002 of 15 July 2002 on common rules in the field of civil aviation and establishing a European Aviation Safety Agency (COM(2005)0579 – C6-0403/2006 – 2005/0228(COD))
Tādas gaļas tirdzniecība, kas iegūta no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus *
Marketing of the meat of bovine animals aged 12 months or less *
Eiropas Parlamenta 2007. gada 14. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par tādas gaļas tirdzniecību, kas iegūta no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus (COM(2006)0487 – C6-0330/2006 – 2006/0162(CNS))
European Parliament legislative resolution of 14 March 2007 on the proposal for a Council regulation on the marketing of the meat of bovine animals aged twelve months or less (COM(2006)0487 – C6-0330/2006 – 2006/0162(CNS))
ILO 2006. gada Konsolidētās jūrniecības darba konvencijas ratifikācija *
Ratification of the ILO's Maritime Labour Convention, 2006 *
Eiropas Parlamenta 2007. gada 14. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru dalībvalstīm atļauj Eiropas Kopienas interesēs ratificēt Starptautiskās darba organizācijas 2006. gada konsolidēto konvenciju par darbu jūrniecībā (COM(2006)0288 – C6-0241/2006 – 2006/0103(CNS))
European Parliament legislative resolution of 14 March 2007 on the proposal for a Council decision on authorising Member States to ratify, in the interests of the European Community, the 2006 Consolidated Maritime Labour Convention of the International Labour Organization (COM(2006)0288 – C6-0241/2006 – 2006/0103(CNS))
Vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumi
Social services of general interest