natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vai Komisija uzskata, ka Rumānijas un Bulgārijas darba ņēmējiem noteikto pašreizējo ierobežojumu pagarināšana var novest pie tā, ka de facto rodas atsevišķa/„otrās šķiras” ES iedzīvotāju kategorija?
Does the Commission consider there is a possible risk that the prolongation of the present restrictions for the Romanian and Bulgarian workers will lead to the appearance of a de facto special/‘second class’ category of EU citizens?
Vai Komisija uzskata, ka iepriekš minētie pasākumi atbilst Lisabonas stratēģijas mērķiem un saturam un jo īpaši ES Pamattiesību hartai?
Does the Commission consider the above-mentioned measures as being consistent with the goals and the spirit of the Lisbon Treaty and in particular with the EU Charter of Fundamental Rights?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0097/2010
Question for oral answer O-0097/2010
S&D grupas vārdā Temats: ES kartupeļu cietes ražošanas nozare pēc 2012. gada
on behalf of the S&D Group Subject: EU potato starch sector after 2012
Pēc 2012. gada atdalītie maksājumi aizstās pašreizējo palīdzības sistēmu kartupeļu cietes ražošanas nozarē.
From 2012 decoupled payments will replace the current aid system for the potato starch sector.
Ietekmes novērtējumi liecina, ka šī nozare var zaudēt līdz 40 % no tās pašreizējā tirgus.
Impact assessments suggest that the sector may lose up to 40% of its current market.
Vai Komisija piekrīt, ka kartupeļu cietes nozarei var būt svarīga loma videi nekaitīgā un uz bioloģiskiem pamatiem veidotā tautsaimniecībā, kurā tiek radīti izstrādājumi uz cietes bāzes?
Does the Commission agree that the potato starch industry can play an important role in a green, organics-based economy thanks to the development of starch-based products?
Kādus pasākumus tā ir paredzējusi veikt, lai nodrošinātu, ka ES saglabā tādu kartupeļu cietes ražošanas nozari, kas spēj sniegt ieguldījumu ES 2020. gada mērķu izpildē — resursu izmantošanas ziņā efektīvākā, videi nekaitīgākā un konkurētspējīgākā ekonomikā?
What measures does it intend to take to ensure that the EU retains a potato starch sector that is fit to play a role in delivering the EU 2020 objectives, notably the promotion of a ‘more resource efficient, greener and more competitive economy’?
Vai tā apsver iespēju izveidot pagaidu pasākumus pašreizējā budžeta ietvaros, lai nodrošinātu šai nozarei strukturētu un vieglu pāreju pēc 2012. gada?
Is it considering putting in place interim measures – within current budgetary limits – to allow the sector a structured ‘soft landing’ after 2012?
Vai tā ir apsvērusi iespēju ieviest brīvprātīgu pārstrukurizēšanās shēmu, saskaņā ar kuru operatori, kas brīvprātīgi samazina ražošanas jaudu, var pretendēt uz pārstrukturizācijas palīdzību?
Has it considered introducing a voluntary restructuring scheme, under which operators that voluntarily reduce their production capacity become eligible for restructuring aid?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0098/2010
Question for oral answer O-0098/2010
PPE grupas vārdā Temats: Turpmāk Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instrumenta (EKPI) pārrobežu sadarbības programmām piešķiramais budžets
on behalf of the PPE Group Subject: Future allocation of the European Neighbourhood and Partnership Instrument (ENPI) for the cross-border cooperation programmes (CBC) budget
Eiropas Parlaments un Padome apstiprināja Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instrumentu (EKPI) 2006. gada 24. oktobrī.
The European Neighbourhood and Partnership Instrument (ENPI) was approved on 24 October 2006 by the European Parliament and the Council.
Līdz šim ar lielu kavēšanos pieņemti 13 pārrobežu sadarbības projekti, no tiem 11 sākuši priekšlikumu iesniegšanas procedūru.
To date, 13 projected CBC programmes have been adopted and with a considerable delay, 11 of them have launched a call for proposals.
Saskaņā ar 2006. gada 24. oktobra Regulas (EK) Nr. 1638/2006 30. pantu Komisijai līdz šā gada beigām jāiegūst EKPI īstenošanas novērtējuma rezultāti.
According to Article 30 of Regulation (EC) 1638/2006 of 24 October 2006, the Commission should have the results of the evaluation of ENPI implementation by the end of this year.
Ņemot vērā rezultātus par līdzšinējo šī jaunā instrumenta īstenošanu, vai ir vajadzīgas izmaiņas 2007.–2010. gada budžeta līdzekļos, kas vēl nav izlietoti?
In view of the results that the implementation of this new instrument has obtained up to now, would any modification be necessary of the budget provision for the period 2007-2010 which has not been spent yet?
Ja jā, kur tiks pārvietoti ERAF līdzekļi un EKPI budžeta līdzekļi, kas bija paredzēti Spānijas un Marokas programmai un pārrobežu sadarbības programmu Atlantijas okeāna programmai?
If so, where exactly will the ERDF budget and the ENPI budget allocated for the Spain-Morocco Programme and the CBC Atlantic Programme be transferred?
Kur tiks pārvietoti EKPI budžeta līdzekļi Baltijas jūras programmai, ja Baltkrievija tos nevarēs izmantot?
Where exactly will the ENPI budget allocated to the Baltic Sea Programme be transferred in the event that Belarus is unable to take it up?
Ja šie EKPI līdzekļi tiek pārcelti citai pārrobežu sadarbības programmai tā, ka palielinās EKPI finansējuma procentuālā daļa šajā konkrētajā pārrobežu sadarbības programmā, vai tiks palielināta arī ERAF finansējuma procentuālā daļa attiecīgajā programmā?
If that ENPI budget is transferred to another CBC programme, so that the percentage of the ENPI budget is increased in that specific CBC programme, will the ERDF percentage of that specific CBC programme also be increased?
Vai būs vajadzība pēc labāk koordinētām procedūrām, lai izvairītos no finansējuma pārklāšanās starp EKPI pārrobežu sadarbības programmām un citām EKPI programmām?
Would there be a need to better coordinate procedures to avoid duplication of financing between ENPI CBC programmes and other ENPI programmes?
Vai nepietiekamais uzsākto priekšlikumu iesniegšanas procedūru skaits ir saistīts ar EKPI īstenošanas noteikumu neelastīgumu?
Has the poor performance in the launch of calls for proposals been a consequence of the inflexibility of the ENPI implementing rules?
Vai Komisija apsver iespēju vienkāršot šo procedūru?
Is the Commission thinking about simplifying this procedure?
Ņemot vērā pārrobežu sadarbības programmu īstenošanas rezultātus 2007.–2010.gadā, vai Komisijai ir konkrēti priekšlikumi par pārskatītu pieeju EKPI turpmākajiem gadiem?
In view of the results of implementation of the CBC programmes during the period 2007-2010, does the Commission have concrete proposals for a revised approach by the ENPI for the coming years?
OV L 310, 9.11.2006., 1. lpp.
OJ L 310, 9.11.2006, p.1
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0099/2010
Question for oral answer O-0099/2010
EFD grupas vārdā Temats: Lisabonas līguma 174. panta īstenošana
on behalf of the EFD Group Subject: Implementation of Article 174 of the Lisbon Treaty
Lisabonas līguma 174. pantā noteikts, ka to reģionu vidū, uz kuriem attiecas ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas politikas joma, īpaša uzmanība ir jāvelta „reģioniem, kuros ir būtiska vai pastāvīga ekonomiska vai demogrāfiska atpalicība, piemēram, galējie ziemeļu reģioni ar mazu iedzīvotāju blīvumu, kā arī salas, pārrobežu un kalnu reģioni”.
Article 174 of the Lisbon Treaty states that among the regions concerned by the policy of economic, social and territorial cohesion, particular attention is to be paid to ‘regions which suffer from severe and permanent natural or demographic handicaps such as the northernmost regions with very low population density and island, cross-border and mountain regions’.
Kā Komisija paredz īstenot jaunās 174. panta prasības, kas attiecas uz reti apdzīvotām teritorijām, salām un kalnu reģioniem, jo īpaši saistībā ar jaunā finanšu plāna izstrādi?
How does the Commission intend to implement the new requirements of Article 174 relating to sparsely populated areas, islands and mountain regions, particularly as regards the drafting of the new financial perspectives?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0100/2010
Question for oral answer O-0100/2010
PPE grupas vārdā Temats: Eiropas Parlamenta vēlēšanu kampaņas izdevumu atlīdzināšana
on behalf of the PPE Group Subject: Reimbursement of European election campaign expenses
Itālijas presē šajā nedēļā vairākos rakstos uzsvērts, ka kāda politiskā partija, kas darbojas Eiropas Parlamentā, ir nepareizi izmantojusi publisko finansējumu, to izmantojot iepriekšējo Eiropas Parlamenta vēlēšanu kampaņas izdevumu segšanai.
Several articles in the Italian press this week have highlighted the fact that a political party represented in the European Parliament has misused public funds intended to cover the reimbursement of expenses incurred in the last European election campaign.
Šķiet, ka šis īpašais fonds ir izmantots privātiem mērķiem un maksājumi ir izdarīti uz privātas sabiedrības kontu.
It seems that monies from this specific fund have been used for private purposes and paid into the account of a private association.
Vai Komisija var sniegt plašāku un detalizētāku informāciju par attiecīgajiem valsts tiesību aktiem attiecībā uz Eiropas Parlamenta vēlēšanu kampaņas izdevumu atlīdzināšanu, kā arī par juridiskajiem un leģislatīvajiem principiem, kas ir neatņemama ES acquis daļa?
Can the Commission give more comprehensive and detailed information concerning compliance with national laws on funding to reimburse expenses incurred in European election campaigns and observance of the legal and legislative principles that are an integral part of the ‘EU acquis ’?
Tā kā Eiropas Parlamenta vēlēšanu kampaņas izdevumu atlīdzināšanai tiek izmantots publiskais finansējums, vai Komisija var noskaidrot iespējamo OLAF kompetenci šajā jomā?
Given that these public funds are intended to cover the reimbursement of expenses incurred in the European election campaign, can the Commission verify whether OLAF may be competent to investigate this matter?
Vai Komisija varētu izstrādāt priekšlikumu, lai nākošo Eiropas Parlamenta vēlēšanu kampaņas izdevumu atlīdzināšana varētu notikt saskaņoti?
Could the Commission submit a proposal to coordinate the rules on reimbursement of electoral campaign expenses in time for the next European elections?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0101/2010
Question for oral answer O-0101/2010
PPE grupas vārdā Temats: Komisijas uzliktie naudas sodi par konkurences pārkāpumiem
on behalf of the PPE Group Subject: Commission fines in antitrust cases
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 23. panta 2. punktu Komisija var uzlikt naudas sodus uzņēmumiem, kuri pārkāpj Līguma 101. vai 102. pantu.
Pursuant to Article 23(2)(a) of Regulation (EC) No 1/2003 , the Commission may impose fines on undertakings which infringe Articles 101 or 102 of the Treaty.
Lai gan Komisijai, uzliekot naudas sodus, ir dota liela rīcības brīvība, pamatnostādnēm par naudas soda aprēķināšanu jānodrošina jebkura Komisijas pieņemtā lēmuma pārredzamība.
While the Commission can impose fines within a wide margin of discretion, the guidelines on the method of setting fines must ensure transparency of any Commission decision taken.
Pēdējos desmit gados Komisijas uzliktās soda naudas ir kļuvušas ļoti lielas.
Over the last decade the fines imposed by the Commission have become enormously high.
Kritiķi ir teikuši, ka Komisijas naudas sodu uzlikšanas politikai trūkst juridiskās noteiktības un nav ievērotas galvenās juridiskās tiesības.
Critics have argued that the Commission’s fining policy does not respect legal certainty and fundamental legal rights.
It īpaši ir apgalvots, ka naudas sodu uzlikšanas politika tiek īstenota gandrīz bez jebkādiem ierobežojumiem, tādējādi nedodot iespēju attiecīgajiem uzņēmumiem prognozēt uzliekamo soda naudu apmēru.
In particular it has been claimed that the fining policy is exercised with almost unlimited discretion, making it impossible for the undertakings concerned to predict the level of the fines to be imposed.
Pašreizējā Komisijas naudas sodu uzlikšanas politika var būt arī nesamērīga šābrīža finanšu un ekonomikas krīzes laikā.
The Commission’s current fining policy may also be disproportionate in the current financial and economic crisis.
Lai gan naudas soda aprēķināšanas pamatnostādņu 35. punktā ir paredzēta iespēja Komisijai izņēmuma gadījumos un pēc pieprasījuma ņemt vērā uzņēmuma maksāšanas grūtības īpašos sociālajos un saimnieciskajos apstākļos, tomēr nav skaidrs, kādā mērā Komisija gatavojas piemērot šo noteikumu vai samazināt soda naudas ar kādiem citiem līdzekļiem pašreizējā ekonomiskajā situācijā.
Although paragraph 35 in particular of the fining guidelines enables the Commission, in exceptional cases and upon request, to take account of an undertaking’s inability to pay in a specific social and economic context, it is unclear to what extent the Commission intends to apply this rule or reduce fines by any other means in the given economic situation.
Vai Komisija plāno pārskatīt savus noteikumus par naudas sodu uzlikšanu?
Does the Commission intend to revise its rules on the imposition of fines?
Vai Komisija gatavojas iesniegt oficiāla tiesību akta priekšlikumu, nevis naudas sodu uzlikšanas politiku pamatot ar administratīvām pamatnostādnēm?
Does the Commission intend to put forward formal legislation instead of basing its fining policy on administrative guidelines?
Vai Komisija, nosakot soda naudas apmēru, plāno ņemt vērā finanšu un ekonomikas pašreizējo krīzi, lai nodrošinātu, ka sodītajiem uzņēmumiem nedraud maksātnespēja?
Does the Commission intend to take account of the current financial and economic crisis in determining the level of a fine in order to ensure that the undertakings fined are not threatened by insolvency?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0102/2010
Question for oral answer O-0102/2010
Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja komitejas vārdā Temats: Vecāka gadagājuma cilvēku ilgtermiņa aprūpe
on behalf of the Committee on Employment and Social Affairs Subject: Long-term care for older people
Demogrāfiskās izmaiņas Eiropas Savienībā ir saistītas ar ilgmūžības un vecāka gadagājuma cilvēku īpatsvara palielināšanos.
Demographic change in the European Union includes increased longevity and a growth in the proportion of older people.
Īstenojot sociālo solidaritāti, Eiropas Savienībā ir jānodrošina apstākļi aktīvām vecumdienām, cilvēka cienīga dzīve un vecāka gadagājuma cilvēku kvalitatīva aprūpe.
Social solidarity requires that we guarantee the conditions for active ageing, dignity of life and the provision of quality care for older people in the European Union.
Palielinoties mūža ilgumam, pieaug arī nepieciešamība sniegt sociālo un veselības aprūpi attiecīgajās iestādēs, sabiedrībā un mājās.
As we live longer, the need for social and health care in institutional settings, in the community, and in the home also increases.
Reaģējot uz iepriekš minēto, būtisks aspekts ir vecāka gadagājuma cilvēku aizsardzība pret sliktu izturēšanos sabiedrībā un aprūpes iestādēs.
Safeguarding older people against elder abuse in the community and all care settings is an essential component of this response.
Gandrīz visās dalībvalstīs ir vērojama visaptveroša sabiedrības novecošanas tendence, un tā savā būtībā apdraud aprūpes sniegšanas ilgtspēju vecāka gadagājuma cilvēkiem, ņemot vērā to, ka, strauji palielinoties vajadzībai pēc pakalpojumiem, varētu tikt iedragātas līdz šim izmantotās attiecīgo pakalpojumu finansēšanas sistēmas.
Almost all the Member States have a population that is ageing across the board, a fact which in itself constitutes a danger to the future sustainability of their care provision for older people, given that a steep increase in service needs could jeopardise the systems they have used until now to finance the services concerned.
Kāda informācija ir Komisijas rīcībā par atsevišķajās dalībvalstīs pastāvošajām infrastruktūrām vecāka gadagājuma cilvēku aprūpei attiecīgajās iestādēs, sabiedrībā un mājās?
What data does the Commission have regarding the infrastructure for the provision of institutional, community and home care for older people in the individual Member States?
Kāda, pēc Eiropas Komisijas uzskatiem, varētu būt Komisijas loma, ieviešot un izplatot paraugpraksi vecāka gadagājuma cilvēku ilgtermiņa aprūpes jomā?
What role does the European Commission believe it can play in establishing and disseminating best practice with regard to the provision of long-term care for older people?
Kāda nozīme, pēc Komisijas uzskatiem, Eiropas iedzīvotāju, īpaši vecāka gadagājuma cilvēku, dzīvē varētu būt Eiropas Aktīvu vecumdienu un paaudžu solidaritātes gadam, lai veicinātu aktivitāti vecumdienās, mazinātu vecāka gadagājuma cilvēku diskrimināciju un uzlabotu viņu aprūpi sabiedrībā un aprūpes iestādēs?
What role does the Commission consider the European Year for Active Ageing and Intergenerational Solidarity can play for European citizens, especially older people, in promoting active ageing, reducing discrimination against older people and improving the provision of community-based and institutional care?
Neraugoties uz to, ka ievērojami lielu daļu aprūpes vecāka gadagājuma cilvēkiem nodrošina cilvēki, kuri par to nesaņem atlīdzību, proti, radinieki, draugi un kaimiņi, aprūpes pakalpojumos un pamatnostādnēs nav ņemtas vērā viņu vajadzības un intereses.
Despite the fact that the vast majority of care for older people is being provided by unpaid carers – relatives, friends and neighbours – care services and policies do not take account of their needs and interests.
Vai Komisija ir nodomājusi veikt kādus konkrētus pasākumus, lai nodrošinātu, ka aprūpētāju ieguldīto darbu aktīvi atzīst un ņem vērā, īstenojot politiku un iniciatīvas, kas iespaido aprūpes sniegšanu?
Does the Commission intend to take specific action to ensure that the contribution of carers is being actively recognised and taken into account in policies and initiatives that have a bearing on care provision?
Vai Komisija ir nodomājusi izveidot aktīvu vecumdienu novērošanas centru, lai izplatītu paraugpraksi attiecībā uz vecāka gadagājuma cilvēku iesaistīšanu kultūras un sociālos pasākumos un tādu iniciatīvu izstrādi kā vecāka gadagājuma cilvēku brīvprātīgais darbs vai mūžizglītība?
Does it intend to set up an ‘Active Ageing Observatory’ with a view to disseminating good practices regarding involvement of the elderly in cultural and social activities and the development of initiatives such as voluntary work for the elderly or lifelong learning?
Kādus pētījumu rezultātus, datus vai informāciju Komisija var sniegt par aprūpējamu vecāka gadagājuma cilvēku nāves gadījumu skaitu, kuri ir saistāmi ar nepietiekamu ēdināšanu vai organisma dehidratāciju?
What research, data or information can the Commission provide on the number of deaths among older people in care that are attributable to malnutrition or dehydration?
Kādus pasākumus Komisija veic, lai izpētītu t.s. neatdzīvināšanas rīkojumu izmantošanas praksi kā līdzekli nesniegt ārstēšanu un aprūpi vecāka gadagājuma cilvēkiem?
What is the Commission doing to look at the use of so-called ‘do not resuscitate orders’ as a means of withholding treatment and care from older people?
Vai Komisija piekrīt, ka šāda prakse ir pārkāpums attiecībā uz tiesībām uz dzīvību, kuras noteiktas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 2. pantā?
Does the Commission agree that such practices violate the right to life, as established in Article 2 of the Charter of Fundamental Rights?
Vai Komisija piekrīt, ka lēmumus par atdzīvināšanas pasākumu neveikšanu ES iedzīvotājiem nedrīkst pieņemt, pamatojoties uz attiecīgā cilvēka vecumu, bet gan vadoties pēc ārsta novērtējuma par turpmākās dzīves kvalitāti, un ka šādi lēmumi ir jāpieņem, apspriežoties ar attiecīgo vecāka gadagājuma cilvēku un viņa tuvākajiem ģimenes locekļiem?
Does the Commission agree that decisions not to resuscitate EU citizens should not be taken on the basis of age, but on a medical assessment of the quality of life afterwards, and that such decisions should be taken in consultation with the older person and their immediate family?
Vai Komisija piekrīt, ka Eiropas Parlamentam un Eiropas Savienības Padomei ir steidzami jāpieņem ES rīcības kodekss, kurā būtu ietverts uz ilgtermiņa aprūpi attiecināmo profesionālo noteikumu minimums, pamatnostādnes un obligātās prasības attiecībā uz nodrošināmajiem pakalpojumiem?
Does the Commission agree that there is an urgent need for an EU-wide Code of Conduct suggesting minimum professional regulations, guidelines and outcomes of services for the provision of long-term care to be adopted by the European Parliament and the Council of Ministers?
Kāda nozīme, pēc Komisijas domām, ir vecāka gadagājuma cilvēku ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu neformālai sniegšanai?
What role does the Commission see for the informal provision of long-term care for the elderly?
Vai neformālās aprūpes pakalpojumu sniegšana jelkādā veidā ietekmē nodarbinātību?
Does the provision of informal care have any impact on employment?
Kādus pasākumus var īstenot, lai mudinātu aprūpes saņēmēja tuvākos cilvēkus nodrošināt šādu aprūpi?
What measures can be taken to encourage the provision of care by those closest to the recipient?
Vai Komisijai ir informācija par vecāka gadagājuma cilvēku vidū plaši izplatītās nabadzības ietekmi uz saņemtās aprūpes kvalitāti un ilgmūžību?
Does the Commission have information concerning the impact of widespread poverty among the elderly on the quality of care they receive and on their longevity?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0103/2010
Question for oral answer O-0103/2010
ALDE grupas vārdā Temats: Aizvien vairāk draudu informācijas brīvībai un plašsaziņas līdzekļu brīvībai dalībvalstīs un Komisijas plānotā rīcība
on behalf of the ALDE Group Subject: Growing threats to freedom of information and media freedom in EU Member States and action planned by the Commission
Tāpat kā tas noticis Čehijā un Itālijā, arī Ungārijā, Igaunijā un Rumānijā tagad tiek spriests par to, kā stingri ierobežot informācijas un plašsaziņas līdzekļu brīvību, šai nolūkā piešķirot valdībai tiesības noteikt informācijas saturu, cenzēt kritiku un palielināt valdības kontroli pār plašsaziņas līdzekļiem.
After the Czech Republic and Italy, Hungary, Estonia and Romania are also discussing severe restrictions on freedom of information and of the media, aimed at granting governments powers to determine content, censor criticism and increase governmental control over the media.
Ungārijā valdības sagatavotā tiesību akta projektā ir noteikts, ka tiek veidota valdības atbalstīta „plašsaziņas līdzekļu padome”, kura kontrolēs sabiedriskos plašsaziņas līdzekļus un kuras vadītāju iecels valsts ministru prezidents.
In Hungary a draft government law provides for the setting up of a government-backed ‘media council’ to control the public media, whose leader is to be appointed by the prime minister.
Igaunijā valsts parlaments apspriež priekšlikumu jaunam tiesību aktam, saskaņā ar kuru žurnālisti būs spiesti atklāt savus informācijas avotus un laikrakstiem varēs uzlikt naudas sodus, ja būs aizdomas, ka tie ir iecerējuši publicēt „potenciāli bīstamu informāciju”.
In Estonia the parliament is discussing a proposal for a new law forcing journalists to reveal their sources and imposing fines on newspapers on the grounds of the suspected intention to publish ‘potentially harmful information’.
Rumānijā Nacionālā aizsardzības padome tiesību akta pieņemšanai ir iesniegusi valsts parlamentam jaunu valsts aizsardzības stratēģiju, kurā ir norādīts, ka „ir vērojamas pēc pasūtījuma sagatavotas plašsaziņas līdzekļu kampaņas, kuru mērķis ir nomelnot valsts iestādes, izplatot nepatiesas ziņas par šo iestāžu darbību”.
In Romania the Supreme Defence Council has forwarded to the parliament for legislative action the new national defence strategy, which points at ‘the phenomenon of ordered media campaigns aiming at denigrated State institutions by spreading false information on their activities’.
Bažas ir izraisījusi arī sabiedrisko apraidi reglamentējošu tiesību aktu pārskatīšana.
Concerns have also been raised regarding the review of legislation on public broadcasting.