natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Viņš īpašu uzmanību pievērsa Tuvo Austrumu konfliktam, nesaskaņām ar Irānu par kodolieroču ražošanu, Kosovas statusam un situācijai Dārfūrā.
He identified the Arab-Israeli dispute, the nuclear stand off with Iran, the status of Kosovo and Darfur as major issues.
Viņš arī nosodīja 15 Lielbritānijas jūrnieku aizturēšanu Irānā un aicināja izvērst debates par pretraķešu aizsardzības bāzēm Eiropā.
Mr Solana also condemned the seizure of 15 UK personnel by Iran and called for a debate on missile defence in Europe.
Vēlāk deputāti pieņēma ziņojumus par futbolu un ES pašu resursiem.
In a later vote on Thursday MEPs adopted reports on the EU's "own-resources".
Eiropas Tautas partijas priekšsēdētājs Joseph Daul vēlāk pasvītroja, ka ES ārpolitikai ir jāveicina brīvība visā pasaulē.
Later in the debate Joseph Daul of the European People's Party took up this theme when he said that EU foreign policy should encourage freedom around the world.
Attiecībā uz Tuvajiem Austrumiem H. Solana atzinīgi novērtēja un atbalstīja neseno Arābu Līgas iniciatīvu „atdzīvināt” 2002. gada plānu, kas Izraēlai sniegtu miera līgumus un atzīšanu no arābu valstu puses, ja tā atteiktos no 1967. gadā pievienotajām teritorijām.
Middle East: On the Middle East Mr Solana welcomed and supported the recent Arab League initiative to revive a 2002 plan which would give Israel peace treaties and recognition from Arab states if it withdrew to its 1967 borders, - and pledged support for the new Palestinian national reconciliation government.
Viņš arī aicināja atbalstīt jauno Palestīnas valdību.
Socialist leader Martin Schulz noted that the EU is built on dialogue and it was important to talk to the new Palestinian government.
Arī Sociāldemokrātu līderis Martin Schulz norādīja, ka ES konfliktus vispirms risina ar dialogu palīdzību un ka tāpēc ir svarīgi runāt ar jauno Palestīnas valdību.
Iran: On the nuclear stand-off with Iran, Mr Solana said "Iran must comply with its (UN) obligations".
Attiecībā uz Irānu H. Solana uzsvēra, ka tai jāpilda savas (ANO) saistības, taču aicināja Eiropu atbalstīt kodolmateriālu neizplatīšanu un atbruņošanos.
He also said that Europe must support non-proliferation of nuclear material and disarmament.
Arī daži politisko grupu līderi, it īpaši Liberāļu grupas priekšsēdētājs Graham Watson un Zaļo grupas priekšsēdētājs Daniel Cohn-Bendit, prasīja vispārēju kodolatbruņošanos.
The heads of all the political groups supported a political solution to the crisis although some, notably Graham Watson for the Liberal ALDE Group and Daniel Cohn-Bendit for the Greens/EFA, strongly advocated moves towards general nuclear disarmament.
Politiskās grupas nosodīja 15 britu jūrnieku aizturēšanu Irānā un aicināja Teherānu tos atbrīvot.
The political groups condemned the detention and called on Tehran to release them - while Mr Watson noted that "most of them are my constituents".
H. Solana atkārtoja ANO īpašā sūtņa Martti Ahtisaari secinājumus attiecībā uz Kosovas nākotni, ka uz sarunu pamata ir ārkārtīgi grūti rast risinājumu, kas būtu izdevīgs gan Kosovai, gan Serbijai.
Kosovo: On the disputed province Mr Solana repeated the conclusions of UN envoy Martti Ahtisaari that it would be "extremely difficult to find a negotiated solution favourable to Kosovo and Serbia".
Viņš atgādināja, ka Dārfūrai jāpaliek ES uzmanības centrā.
He said Darfur must remain the EU's "number one concern" in Africa.
Eiropas Tautas partijas grupas priekšsēdētājs Joseph Daul nosauca situāciju Dārfūrā par genocīdu, savukārt notikumus Zimbabvē par uzbrukumu mums visiem.
For the European people's party Joseph Daul called the situation in Darfur "genocide" and developments in Zimbabwe "an affront".
Viņš tomēr uzsvēra, ka dalībvalstīm jāatbalsta savienības vispārējie mērķi šajā jomā un ka nerunāt par šo jautājumu būtu kļūda.
However countries are obliged to support the general aims of the Union and "it would be a mistake not to talk about this issue".
Konrad Szymanski no Nāciju Eiropas grupas savukārt norādīja, ka būtu bīstami pieņemt Krievijas viedokli un ka strīds varētu tikt izmantots, lai sašķeltu Eiropu.
Konrad Szymanski for the Europe of the Nations Group warned against taking the "Russian view" - one that "could divide the EU".
Pašu resursi: taisnīgāks ES līdzekļu sadalījums?
Own resources: a fairer distribution of EU money?
Eiropas Parlaments rosina ES budžeta resursu sistēmu reformēt tā, lai izveidotu taisnīgāku un pārskatāmāku iemaksu sadali dalībvalstu starpā.
MEPs adopted a report proposing a reform of the "own-resources" system which would above all emphasise "equality between EU states".
Deputāti atzīst, ka šāda sistēma gan nav viegli pārskatāma, tomēr relatīvi taisnīga, jo ir proporcionāla dalībvalstu labklājībai.
The opinion of MEPs is that they believe the current system is complex, incomprehensible to the public and not transparent - hence the need for reform.
Deputāti vēlas ar reformu nostiprināt proporcionalitātes un solidaritātes principus — praksē tas nozīmētu izvairīties no agrāk praktizētās tirgošanās un nepārskatāmajām priekšrocībām.
The own-initiative report by European People's Party MEP by Alain Lamassoure advocates two stages of reform: In the first stage the system would be based on the "Gross National Income resource".
Atlaidi, ko bauda Apvienotā Karaliste, 2013. gadā atceltu.
Under this scheme the British rebate would be abolished by 2013.
Resursus neveidos "Eiropas nodoklis", tomēr uz noteiktu laika posmu, ko jebkurā brīdī varēs pārtraukt, ES budžetu varētu finansēt no noteiktas nodokļu ieņēmumu daļas.
In the second stage, the EU would benefit directly from a certain share of an existing tax, as happens with regional or local authorities in most countries.
Deputāti mudina nodrošināt ieņēmumu godīgu sadali no TV pārraides tiesību pārdošanas un prasa ievērot gados jaunāko spēlētāju tiesības.
The new system will, under no circumstances, grant the European Union the right to levy taxes.
Parlaments ar dažiem nesaistošiem grozījumiem arī atbalstīja Padomes lēmumprojektu par drošību starptautisku spēļu laikā.
Fiscal sovereignty will remain with the Member States.
Deputāti atbalsta nodomu papildināt informācijas centru kompetences, bet iesaka noteikt stingrāku aizsardzību personas datiem.
MEPs want the new system to be introduced from 2014, with a "transition period" to guarantee a smooth phasing-out of the old financing system.
Nākamā plenārsesija tiks atklāta 23. aprīlī Strasbūrā.
The next Plenary session opens on 23 April in Strasbourg.
Debates Eiropas Parlamentā ar Havjeru Solanu par ES ārpolitiku Eiropas Parlamenta ierosinājumi ES budžeta reformai Eiropas Parlaments atbalsta M. Ahtisāri priekšlikumu par Kosovas nākotni Plenārsesijā pieņemtie teksti
Solana debate in full Own resources - more
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070328IPR04763 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070328IPR04763 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326IPR04625 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0067 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070329IPR04856 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326IPR04625 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326IPR04617 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070329IPR04856 0 NOT XML V0//EN
Jaunieši vēlas vairāk demokrātijas
Youth Summit in Rome: "give us more democracy!"
Jaunieši vēlas spēcīgāku Parlamentu
They are listening, but are Europe's leaders?
Spēcīgāku Parlamentu, visiem pieejamu izglītību un vairāk līdzekļu nevalstiskajām organizācijām — ar šādām prasībām pie ES līderiem vērsās Eiropas jaunatne.
While EU leaders met in Berlin to mark 50 years of the EU, a group of young people were setting out their vision for the next half century at the "European Youth Summit".
Pagājušajā nedēļās nogalē Romā notikušajā Jaunatnes samitā, kas tika rīkots par godu Romas Līguma 50. gadadienai, paralēli ES līderu ārkārtas sanāksmei Berlīnē par ES nākotni diskutēja un secinājumus izstrādāja vairāk nekā 200 jaunu delegātu no visām 27 ES dalībvalstīm.
Top of their list of demands was the right to a good education and that the EU should reform its institutions to be more democratic.
Šī samita mērķis bija konkrētas jauniešu idejas, kas papildinātu pašreizējās diskusijas par Eiropas nākotni, ņemot vērā Eiropas vēlēšanas 2009. gada pavasarī.
"EU leaders should really listen to us and take into account our proposals...Let's not make this event just a symbolic meeting," she demanded..
Samits tika atklāts 24. martā, un tajā piedalījās vairāki ievērojami viesi: Itālijas premjerministrs Romano Prodi, EP priekšsēdētājs Hanss-Gerts Poterings, EP priekšsēdētāja vietnieks Alejo Vidal-Quadras , Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniece Margot Wallström un Eiropas kultūras, izglītības un jaunatnes komisārs Ján Figel .
Some thought that the Summit should try and give clear guidance to those in power: "we should come up with more concrete proposals and ideas, offering more clear guidelines to the EU leaders" said Lina Nefaite from Lithuania.
Eiropas Jaunatnes foruma priekšsēdētāja Bettina Schwarzmeyer savukārt norādīja, ka jaunatne vēlas spēcīgu Parlamentu — vēlētāju saikni ar Eiropas Savienību.
As well as the issues, the atmosphere was important: Brendon Browne from Irish National Youth Council commented that "it is fantastic opportunity to discuss issues of real interest to the youth.
Viņa uzsvēra, ka ES jāieklausās savos iedzīvotājos, it īpaši jauniešos.
I really enjoyed the friendly atmosphere."
Romas Jauniešu deklarācija, 25. marts
Rome Declaration: call for education and more democracy
Dokuments tika nosūtīts visām ES iestādēm.
Education - access for all is crucial.
Eiropas Parlamentā tas tiks apspriests Kultūras un izglītības komitejā, kā arī citās relevantās komitejās.
The need for sustainable development in light of global warming.
Dalībnieku komentāri
An increased role for NGOs in society.
Daži tomēr šaubījās par politiķu gatavību uzklausīt jauniešu viedokli.
An increase in European Parliament's the role in decision-making.
Lina Nefaite no Lietuvas norādīja, ka jauniešiem būtu jānāk klajā ar konkrētākiem priekšlikumiem un idejām, piedāvājot ES līderiem skaidrākas vadlīnijas.
This last point was reiterated by the President of the European Youth Forum, Bettina Schwarzmayr, who said that "we want to see a strong European Parliament, as the EU elected body that has legitimacy as the natural conduit connecting citizens to the European Union".
Flāmietis Matti Vandemaele ierosināja sarīkot sanāksmi, kurā par Eiropas nākotni kopā ar 27 ES līderiem diskutētu 27 jaunieši.
A number of leading EU figures attended or spoke at the meeting.
Šī foruma galvenais secinājums bija, ka jaunieši vēlas tikt iesaistīti un ir gatavi sniegt savu artavu Eiropas nākotnes veidošanas procesā.
He said "that you can count on the European Parliament to see your ideas come to reality".
Eiropas Jaunatnes forums ir augstākā līmeņa jauniešus pārstāvoša starptautiska organizācija, ko 1996. gadā nodibināja nacionālās jaunatnes padomes un starptautiskas nevalstiskas jaunatnes organizācijas.
The European Youth Forum, established in 1996, is an international organisation established by national youth councils and international non-governmental youth organisations.
20070323STO04509 Sīkāka informācija par samita gaitu Romas Jauniešu deklarācija un samita runas Jaunatnes forums Eiropas Savienība svin 50. dzimšanas dienu
20070323STO04509 Press Info Rome Youth Declaration Youth Forum EU at 50 - article
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326IPR04608 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326IPR04608 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070314STO04232 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070314STO04232 0 NOT XML V0//EN
Kas notiks 28.– 29. marta plenārsesijā?
Plenary 28-29 March: What's on?
Atkal satiksies Berlīnes Deklarācijas parakstītāji
The Berlin signatories and MEPs debate its significance on Wednesday
Divu dienu plenārsesijā Briselē Eiropas Parlaments debatēs izvērtēs trīs dienas iepriekš — Romas Līgumu 50. gadadienā — parakstīto Berlīnes Deklarāciju par Eiropas nākotni.
When MEPs meet in Brussels they will discuss the recent Berlin Declaration, reform of the EU's budget, safety at sea, the future of Kosovo, organic food and EU foreign policy.
Padomes prezidentūru debatēs pārstāvēs Vācijas kanclere Angela Merkela, un Komisiju tās priekšsēdētājs Žozē Manuels Barozu.
Prior to the debate on the Berlin Declaration German Chancellor Angela Merkel will present her views (as current President of the Council) on its contents.
Eirodeputāti diskutēs un balsos arī par ES budžeta reformu, kuģniecības drošību, futbolu, Kopējo ārējo un drošības politiku, Kosovas statusu un bioloģiskajiem produktiem.
Also in the Hemicycle will be Javier Solana - the EU's High Representative for foreign affairs who will make a statement on international relations.
Viņi piedalīsies eirodeputātu debatēs par Eiropadomes sanāksmei un par Berlīnes Deklarācijas saturu.
They will be in Parliament to take part in a debate on the Summit and the contents of the Berlin Declaration.
Ir četri pašu resursu avoti: muitas nodokļi, lauksaimniecības nodevas, ienākumi no pievienotās vērtības nodokļa (PVN) un ienākumi no dalībvalstu nacionālā kopienākuma (NKI) — proporcionāli valsts labklājībai.
Entitled "The Future of the EU's own resources" it considers ways that reform of the system of own resources in the budget could be improved to provide fairer distribution between countries.
Parlaments diskutēs un balsos par diviem ziņojumiem: itāļu deputātes Marta Vincenzi ziņojumu par karoga valstij (kur kuģis ir reģistrēts) noteikto prasību ievērošanu un franču deputāta Gilles Savary ziņojumu par kuģu īpašnieku civiltiesisko atbildību un finanšu garantijām.
Two reports considered on Friday - one on the duties of "flag states" (where the ship is registered) and another on the civil liability of ship-owners are 2 of 7 such reports.
Kosovas statūts
The others will be debated by MEPs in April.
Trešdien tiks apspriests arī nīderlandiešu deputāta Joost Langendijk ziņojums par Kosovas nākotni un ES lomu, kas atbalsta ANO īpašā sūtņa Martti Ahtisaari priekšlikumu.
Future of Kosovo - report on UN plan: MEPs will discuss a report by the Foreign Affairs Committee on the plan by UN special envoy Martti Ahtisaari for the future of Kosovo.
Bioloģiskie produkti
This report emphasises the future "European perspective" of both Kosovo and Serbia.
Franču deputātes Marie-Hélène Aubert ziņojums par bioloģisko lauksaimniecību un bioloģiskās lauksaimniecības ražojumu marķēšanu ierosina stingrākas prasības inspekcijai, importam, marķēšanai un bioloģiskās lauksaimniecības ražojumu aizsardzībai pret ģenētiski modificētu organismu klātbūtni.
Labelling of organic food: This report aims to use better labelling to guarantee against the contamination of organic food by GMO foodstuffs and stricter standards for plant health and veterinary products.
Sekojiet līdzi plenārsesija gaitai tiešraidē, uzklikšķinot uz zemāk esošās saites.
You can watch all of these debates and votes live here online from 1500 CET on Wednesday.
20070323STO04512 Tiešraide Sīkāka informācija par nākamo plenārsesiju Plenārsesijas darba kārtība Berlīnes Deklarācija 115 miljardu eiro jautājums: Kā izprast Eiropas Savienības budžetu?
20070323STO04512 Watch live from Wednesday 1500 CET Read more on the reports Agenda Berlin Declaration
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 FULL-TEXT NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 FULL-TEXT NOT XML V0//EN
Eiropas apvienošanās pilsēta
Berlin - from walls to welcomes
Pēc tā krišanas 1989. gadā Eiropā notika milzīgas pārmaiņas.
Last year it hosted the World Cup final and last weekend hosted celebrations to mark 50 years of European integration.
Tagad Berlīne — svarīgs atskaites punkts ES vēsturē — lūkojas arī ES nākotnē.
With Berlin undergoing a renaissance we have a look at some key moments in its past.
Berlīnes Deklarācija aicina atjaunot ES „kopējos pamatus” līdz Eiropas vēlēšanām 2009. gadā.
From the ashes of the Third Reich Berlin emerged as a post war symbol of Cold War divisions.
Pēc Otrā pasaules kara bijusī Trešā Reiha galvaspilsēta tika sadalīta četrās okupācijas zonās — Lielbritānijas, Francijas, ASV un PSRS.
Lying deep in Communist East Germany the Western sector of the city was isolated.
Pilsēta kļuva par Aukstā kara krustpunktu.
In 1948 it needed the "Berlin airlift" to save it from starvation after Stalin ordered it to be blockaded.
Austrumberlīne kļuva par Vācijas Demokrātiskās Republikas galvaspilsētu, bet Rietumberlīne, ko ieskāva Austrumvācijas teritorija, saglabāja okupētas teritorijas statusu.
Later, in 1961 a wall was constructed to prevent East Germans fleeing to the Western sector.
Berlīnes mūra krišana 1989. gadā: Eiropa aicina atkal apvienoties
It survived until 1989 and would become the most tangible symbol of a divided city and continent.
Šis notikums, kas simbolizē komunisma režīma sabrukumu Centrālajā un Austrumeiropā, deva impulsu integrācijas procesam, kas Centrālo un Austrumeiropu iekļāva Eiropas Savienībā.
Visiting in 1963 US President John F Kennedy called West Berlin an "island of freedom".
Vācijas apvienošana oficiāli notika 1990. gada 3. oktobrī, taču Berlīne formāli palika 4 sabiedroto spēku pakļautībā līdz 1991. gada martam, kad stājā spēkā „Divi plus Četri” līgums.
At the time of Kennedy's speech, Willy Brandt was Mayor of West Berlin.
Līdz ar tā saukto „Berlīnes paplašināšanos” ES pievienojās Berlīne un 5 Austrumvācijas pavalstis.
Later as Chancellor of West German he would win the Nobel Prize for his "Ostpolitik" efforts to work with East Germany and the USSR.
1991. gada 20. jūnijā Vācijas Bundestāgs nolēma pārcelties uz Berlīni, un kopš 1999. gada tas un lielākā daļa ministriju darbojas tur.
He sat as a member of the European Parliament from 1979 to 1983.
Willy Brandt , Berlīnes mērs
9 November 1989: dawn of a new Europe
Bijušais Rietumvācijas kanclers (1969 - 1974) Willy Brandt , izrādās, no 1957. gada līdz 1966. gadam bija arī Berlīnes mērs.
As demonstrators in November 1989 climbed on top of the Berlin Wall and headed across the frontier in their thousands - it was clear that Communist rule in Central and Eastern Europe was finished.
Tieši šajā laikā — 1961. gadā — tika uzcelts Berlīnes mūris.
That year saw popular revolutions sweep away Communist regimes from Prague to Budapest.
1971. gada viņam tika pasniegta Nobela prēmija par viņa īstenoto Austrumu politiku, kuras mērķis bija uzlabot attiecības ar Austrumvāciju, Poliju un Padomju Savienību.
Germany was officially reunited in October 1990 and the eastern part became part of the EU.
1979. gadā viņš kļuva par Eiropas Parlamenta deputātu.
In the 1990's the decision was also taken to move the capital of Germany back to Berlin away from sleepy Bonn.
1999. gada Eiropadome: gatavošanās nākamajai paplašināšanās kārtai
Since 1999 most of the German government has been based in the nation's capital.
No 1999. gada 24. līdz 26. martam Berlīnē notika īpaša Eiropadomes sanāksme.
That year also saw the capital host an EU summit which established the financial framework for the enlargement of the European Union - ultimately taking place in 2004.
Tika panākta vispārēja vienošanās par Agenda 2000 — 1997. gadā Eiropas Komisijas izstrādāto projektu ar paplašināšanos saistītajiem izdevumiem gan pirms jaunu valstu uzņemšanas, gan pēc tās —, aicinot veikt reformas lauksaimniecības sektorā un attiecībā uz kohēzijas un sociālajiem fondiem.
Last weekend another Summit was held in Berlin in which EU leaders adopted a declaration reaffirming EU values and laying out the challenges ahead.
Berlīnes Deklarācija atjauno konstitucionālo procesu
These include measures to fight climate change and poverty.
EP priekšsēdētājs Hanss-Gerts Poterings, ES prezidējošās valsts Vācijas kanclere Angela Merkela un Komisijas priekšsēdētājs Žozē Manuels Barrozu parakstīja divu lappušu dokumentu, kas atgādināja par ES kopējām vērtībām un veiksmes stāstu, aicinot atjaunot „kopējos pamatus” līdz Eiropas Parlamenta vēlēšanām 2009. gadā.
The declaration also called for a "renewed common basis" for the EU before elections to the European Parliament in 2009.
Dokuments uzsver ES vadošo lomu Eiropas sociāla un ekonomiskā modeļa nostiprināšanā, kā arī cīņā pret klimata pārmaiņām un enerģijas jautājuma risināšanā.
This was taken to mean that the debates over the Constitutional Treaty should be resolved before then.
„Berliner Schnauze” jeb kā runā Berlīnē
Berlin today
Berlīne ir dzīvīga un augoša metropole, kurā mīt 3,4 miljoni iedzīvotāju — tikpat daudz, cik Lietuvā —, bet kura vēl joprojām cīnās ar ekonomiskām problēmām, kas daļēji pārmantotas no komunistu režīma laikiem.
Today Berlin is a cosmopolitan city of 3.4 million people marked by a vibrant cultural scene (it boasts over 170 museums).
Berlīniešiem ir atklātu un vaļsirdīgu cilvēku slava. „Berliner Schnauze” (Berlīnes snuķis) raksturo svaigu, atklātu un dažreiz nekaunīgu runas un domāšanas veidu.
However, it continues to suffer from 40 years of division with unemployment at 17.5%.
Daži ieteikumi pilsētas „atklāšanai”:
One of the supposed characteristics of Berliners is that they are outspoken: "Berliner Schnauze" describes their frank and cheeky way of speaking.
Kā iekļaut Eiropas ilgstpējīgas attīstības un vides aizsardzības stratēģijas nacionālo politiku kontekstos?
20070323STO04514 Berlin Declaration Berlin European Council 24 and 25 march 1999 Information about Berlin
"Mums vajadzīga Eiropas Parlamenta palīdzība"
Angela Merkel makes her point to MEPs
Trešdien EP priekšsēdētājs Hanss-Gerts Poterings Parlamentā sveica pārējos divus Berlīnes Deklarācijas parakstītājus — Padomes prezidenti Angelu Merkelu un Komisijas priekšsēdētaju Žozē Manuelu Barrozu.
President Pöttering warmly welcomed the two other signatories of the Berlin Declaration, Council president Angela Merkel and Commission president José Manuel Barroso at the beginning of the plenary session.
Mēs nosodām jebkāda veida vardarbību, Mugabes un viņa valdības veiktās represijas.
He said: "we condemn all forms of violence and repression by the government of President Mugabe.
Padomei un Komisijai vajadzētu sadarboties ar visiem starptautiskajiem, reģionālajiem un valstu spēkiem, lai rastu pagaidu risinājumu pārejai no patreizējā režīma uz īstu demokrātiju," sacīja Parlamenta priekšsēdētājs.
The Council and the Commission should co-operate with all international, regional and national forces in order to find a transitional solution to turn it from the current regime to a real democracy".
Berlīnes Deklarācija
The Berlin Declaration
Debatēs par Berlīnes Deklarāciju Angela Merkela uzsvēra, ka „mums jādara viss, lai, strādājot kopā, sasniegtu nospraustos mērķus.
German Chancellor Angela Merkel was warmly welcomed by MEPs following the Summit and Declaration at the weekend under her Presidency of the Union.
Eiropas Tautas partijas grupas vadītājs Joseph Daul norādīja, ka, pieņemot Berlīnes Deklarāciju, ES līderi spējuši pierādīt, ka Eiropa nav tikai runas un likumi, bet gan arī emocijas un prieks.
For the European People's Party Joseph Daul praised Chancellor Merkel's stewardship of the Summit: "you have proven that Europe is not only about speeches and laws, it is also about emotions, joy and conviviality".
Debates par Kosovas nākotni
The future of Kosovo has been high on the Parliament agenda on Wednesday.
Vakar nīderlandiešu eirodeputāts Joost Lagendijk deputātus iepazīstināja ar ziņojumu, kas atbalsta M. Ahtisaari priekšlikumu piešķirt Kosovai „uzraudzītu neatkarību”.
In reaction to this, Dutch green MEP Joost Lagendijk presented a Parliament report backing the Ahtisaari recommendations to give Kosovo "supervised independence".
Tas nozīmē, ka, cita starpā, būs nepieciešama plaša militāro un civilo spēku klātbūtne, domājams ap 1550 līdz 2000 darbinieku apmēra.
This will include an extensive military and civilian presence of the EU, estimated at 1500-2000 international staff.
Parlaments par ziņojumu balsos šodien.
Parliament will vote on the report on Thursday.
Komisārs Olli Rehn pauda pārliecību, ka ziņojuma pieņemšana vēl vairāk stiprinās Eiropas vienotību.
Commissioner Rehn has expressed his conviction, that an adoption of the report will further reinforce European unity.
Bioloģiskie produkti
Organic products
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0067 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0067 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0061 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0061 0 NOT XML V0//EN