natgillin/translations-raw huggingface dataset:
S&D grupas vārdā Temats: Jaunā KZP un akvakultūras nozares ilgtspējīga attīstība
on behalf of the S&D Group Subject: The new CFP and sustainable development of the aquaculture sector
Akvakultūras nozares produkcija aizņem aizvien lielāku daļu no zivju patēriņa Eiropā, un ir vērojams no trešām valstīm importētas produkcijas pieaugums.
The aquaculture sector accounts for a growing proportion of the fish consumed in Europe, and imports from third countries have been steadily increasing.
Kopējās zivsaimniecības politikas reformas priekšlikumā Komisija pauž viedokli, ka jaunajai KZP „ir jāatbalsta ekoloģiski, ekonomiski un sociāli ilgtspējīga akvakultūras nozares attīstība”.
In its proposal for reform of the Common Fisheries Policy, the Commission stated that the CFP ‘should support the environmentally, economically and socially sustainable development of the aquaculture industry’.
Lai to nodrošinātu, ir ievērojami jāatbalsta zinātniskā pētniecība un tehnoloģiskā attīstība saistībā ar sugu (vēlams, vietējo sugu) audzēšanu, kas ļautu pilnībā izmantot šīs jomas potenciālu, tostarp attiecībā uz jaunu darbavietu izveidi, pašreizējo nepilnību novēršanu un ietekmes uz vidi pienācīgu mazināšanu.
This will require substantial support for scientific research and technological development in the area of fish farming, especially of native species, realising the sector’s full potential, in terms of generating new jobs, overcoming its present limitations and keeping its environmental impact to a minimum.
Ar nozares ilgtspējīgu attīstību dalībvalstīs būtu jāgarantē ražošanas un pārtikas piedāvājuma dažādošana un augstāka kvalitāte, vienlaikus nodrošinot lielāku uzturdrošību.
Sustainable development of the sector in the Member States should enable production and the supply of foodstuffs to be diversified and their quality improved while also making for greater food security.
Tādēļ es vēlētos, lai Komisija sniegtu atbildi uz šādiem jautājumiem:
Given the above, the Commission is asked to answer the following:
Kā KZP atbalstīs Eiropas akvakultūras nozares attīstību iepriekšminētajās jomās?
How will the CFP provide support for the development of EU aquaculture in the aforementioned areas?
Ar kādiem instrumentiem?
What instruments will be used for this purpose?
Kā Komisija nozares stratēģiskajās pamatnostādnēs ņems vērā katras valsts ģeogrāfiskās, teritoriālās, kulturālās un sociālekonomiskās atšķirības?
How does the Commission intend to take due account, in its strategic guidelines for this sector, of the geographical, territorial, cultural and socioeconomic specificities of each Member States?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000304/2011
Question for oral answer O-000304/2011
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja komitejas vārdā Temats: ES globālā atbilde uz HIV/AIDS
on behalf of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety Subject: EU global response to HIV/AIDS
Eiropas Komisija pieņēma paziņojumu par HIV/AIDS apkarošanu Eiropas Savienībā un kaimiņvalstīs laikposmā no 2009. līdz 2013. gadam un pievienoto rīcības plānu HIV infekcijas samazināšanai visās Eiropas valstīs līdz 2013. gadam.
The Commission adopted its Communication on ‘Combating HIV/AIDS in the European Union and neighbouring countries, 2009-2013’ and its accompanying Action Plan with a view to reducing new HIV infections across all European countries by 2013.
Tajā norādītas galvenās prioritātes, ieskaitot piekļuves profilaksei uzlabošanu, ārstēšanu un aprūpi, kā arī dzīves kvalitātes uzlabošanu ar HIV inficētiem cilvēkiem.
It identified key priorities including improving access to prevention, treatment and care, as well as improving the quality of life of people living with HIV.
Tas atspoguļoja vairākus svarīgākos ieteikumus, kas bija iekļauti Parlamenta 2008. gada rezolūcijā „HIV/AIDS: ātra diagnoze un aprūpe”, ieskaitot labāku piekļuvi HIV testiem, lai novērstu vīrusa izplatīšanos, ņemot vērā to, ka aptuveni 30 % inficēto nezina, ka ir inficēti.
This reflected a number of the key recommendations included in the Parliament’s resolution of November 2008 on ‘HIV/AIDS: Early Diagnosis and Early Care’, including greater access to HIV testing in order to prevent transmission of the virus, given that 30 % of those infected with HIV are unaware that they have the virus.
Tā kā mēs šobrīd pietuvojamies rīcības plāna vidusposma pārskatam, vai Komisija var aprakstīt līdz šim panākto progresu, tostarp ieteikumu par 2010. gadā izdoto ECDC vadlīniju par HIV testēšanu pārņemšanu?
Given that we are now approaching a mid-term review of the Action Plan, can the Commission outline the progress which has been made to date, including uptake of the recommendations of the ECDC Guidance on HIV testing issued in December 2010?
Vai Komisija plāno atjaunināt stratēģiju cīņai ar HIV/AIDS Eiropas Savienībā un tās kaimiņvalstīs, ņemot vērā jauno notikumu attīstību, it īpaši saistībā ar profilaksi, pieeju diagnostikai un testiem?
- Is the Commission intending to update the strategy to combat HIV/AIDS in the European Union and neighbouring countries in light of new developments, notably when it comes to prevention, access to diagnosis and testing?
Vai pirms ANO Ģenerālās asamblejas Augsta līmeņa sanāksmes par AIDS, kas notiks 2011. gada 8.–10. jūnijā Ņujorkā, atzīmējot 10 gadus kopš ANO Ģenerālās asamblejas ārkārtas sesijas par HIV/AIDS, Eiropas Komisija var paskaidrot, kā tā plāno koordinēt savu ES stratēģiju par HIV/AIDS ES un kaimiņvalstīs un ES globālo atbildi uz HIV/AIDS?
- In advance of the 2011 UN General Assembly High Level Meeting on AIDS from 8–10 June 2011 in New York, marking 10 years since the landmark UN General Assembly Special Session on HIV/AIDS, can the Commission explain how it intends to coordinate its EU strategy on HIV/AIDS in the EU and neighbouring countries and its broader EU global response to HIV/AIDS?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000305/2011
Question for oral answer O-000305/2011
GUE/NGL grupas vārdā Temats: Olas no neatbilstošiem būriem
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Eggs from non-compliant cages
Saskaņā ar Direktīvu 1999/74/EK no 2012. gada 1. janvāra tiks aizliegta „parasto būru” izmantošana dējējvistām.
From 1 January 2012, the use of ‘conventional cages’ for laying hens will be banned in accordance with Directive 1999/74/EC.
Tāpat tika apstiprināts, ka dalībvalstis nav iesniegušas nekādus datus par šo saistību ievērošanu un ka jo īpaši Spānija ir lūgusi pagarināt šo termiņu līdz 2014. gadam.
It was also confirmed that some Member States had not provided any data regarding their compliance, and that Spain in particular had asked for the deadline to be extended until 2014.
Tādēļ iespējams, ka ne visas dalībvalstis izpildīs šīs direktīvas prasības līdz iepriekš minētajam termiņam.
It is therefore likely that not all Member States will comply with the directive by the above deadline.
Ja šī direktīva netiks pareizi īstenota, tiks kropļota ne tikai konkurence starp dalībvalstīm, kuras ievēro šīs prasības un kuras neievēro, bet arī būtiski pārkāptas dzīvnieku tiesības.
Failure to properly implement this directive will not only distort trade between compliant and non-compliant Member States, but also have serious animal rights implications.
Kad būs pieejami dati par dalībvalstu sasniegumiem šajā jomā?
When will data be available on the progress of all Member States in this area?
Kā Komisija plāno nodrošināt to, ka tirgū netiek laistas neatbilstošos būros dētas olas, tostarp olas no trešām valstīm?
What plans does the Commission have to ensure that eggs from non-compliant cages, including eggs from third countries, are not put on the market?
Ņemot vērā to, ka pārkāpumu izmeklēšanas procesi bieži vien ir gari, kādus pasākumus Komisija plāno veikt tuvākajā laikā pret dalībvalstīm, kuras neievēro šīs prasības?
Given that infringement proceedings are often lengthy, how will the Commission deal with non-compliant Member States in the short-term?
Kā pēc Komisijas uzskatiem iekšējo tirgu varētu ietekmēt tas, ja dažas dalībvalstis pēc 2012. gada 1. janvāra olu ražošanā vēl arvien izmantos likumam neatbilstošas, lētākas metodes?
What implications does it foresee for the internal market if some Member States are still using illegal, cheaper methods to produce eggs as of 1 January 2012?
Kādi būs tirdzniecības traucējumi?
What will the trade distortions be?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000306/2011
Question for oral answer O-000306/2011
Ekonomikas un monetārā komiteja komitejas vārdā Temats: Rādītāju kopsavilkuma projekts makroekonomiskās nelīdzsvarotības uzraudzībai
on behalf of the Committee on Economic and Monetary Affairs Subject: Draft scoreboard for the surveillance of macroeconomic imbalances
Kā Komisija gatavojas izmantot rādītāju kopsavilkumu, ievērojot regulu par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību?
How does the Commission intend to implement the scoreboard as part of the agreed regulation on the prevention and correction of macroeconomic imbalances?
Konkrēti kā, gatavojot ikgadējo brīdināšanas mehānisma ziņojumu, tā plāno veikt to dalībvalstu novērtējumu, kuras uzrāda lielu tekošā konta deficītu vai pārpalikumu?
In particular, how does it intend to implement as part of the annual alert mechanism report the assessment of Member States showing large current-account deficits or surpluses?
Vai Komisijai ir nepieciešamās tehniskās zināšanas un pietiekami cilvēkresursi, lai stingri un pārredzami izpildītu visus jaunajā makroekonomikas uzraudzības sistēmā iekļautos posmus (t. i., brīdināšanas mehānisma ziņojumu un šī ziņojuma ekonomisko interpretāciju, kā arī — jo īpaši — padziļināto pārskatu un misijas)?
Does the Commission have the technical expertise and sufficient human resources to implement all the steps of the new macroeconomic surveillance framework (i.e. alert mechanism report and the economic reading of the report, and in particular the in-depth review and missions) in a vigorous and transparent manner?
Tā kā brīdināšanas mehānisma ziņojums tiek plānots kā ikgadējs ziņojums, bet makroekonomiskā situācija dalībvalstīs gada laikā var strauji pasliktināties, kā Komisija nodrošinās, ka šāda pasliktināšanās tiek pietiekami ātri atspoguļota rādītāju kopsavilkumā?
Taking into account that the alert mechanism report is conceived to be an annual report and the macroeconomic situation in a Member State may nevertheless deteriorate rapidly within a year, how will the Commission ensure that the scoreboard can pick up these kinds of deteriorating developments quickly enough?
Vai rādītāju kopsavilkumā iespējams ņemt vērā reģionālo makroekonomisko nelīdzsvarotību, piemēram, būtiskas nekustamā īpašuma cenu atšķirības dažādos reģionos?
Can the scoreboard pick up regional macroeconomic imbalances, e.g. real estate prices with significant regional differences?
Vai Komisija ir vienojusies ar Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju par jebkādiem operatīvās sadarbības mehānismiem?
Has the Commission agreed on any operational cooperation mechanism with the European Systemic Risk Board?
Kādus pasākumus Komisija veiks, lai savlaicīgi iegūtu augstākās kvalitātes statistiku iekļaušanai rādītāju kopsavilkumā un tā ekonomiskajā interpretācijā?
What measures will the Commission take to make sure it has timely statistics of the highest quality for inclusion in the scoreboard and in its economic reading?
Ņemot vērā minētā rādītāju kopsavilkuma plaša mēroga sociālekonomisko ietekmi, kādas procedūras Komisija uzskata par vispiemērotākajām tā pārskatīšanai?
Given its wide-ranging socio-economic implications, what procedures does the Commission consider to be most appropriate when reviewing the scoreboard?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000307/2011
Question for oral answer O-000307/2011
EFD grupas vārdā Temats: Regulas Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, pārskatīšana
on behalf of the EFD Group Subject: Revision of Council Regulation (EC) No 2012/2002 establishing the European Union Solidarity Fund
Eiropa 2002. gadā, atsaucoties uz LESD 352. pantu, kas attiecas uz subsidiaritāti, un ievērojot LESD 222. pantā noteikto solidaritāti, Regulā Nr. 2012/2002 izveidoja Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (ESSF), kas ir uzskatāms par instrumentu ārkārtas gadījumos, lai dabas katastrofu skartajiem iedzīvotājiem nodrošinātu steidzamu un efektīvu finansiālu palīdzību, kas no cilvēku un ekonomiskā viedokļa, pateicoties birokrātiski vienkāršai procedūrai, varētu garantēt ātru normālas dzīves apstākļu atjaunošanu visos nelaimes skartajos reģionos.
In 2002 the European Union, with reference to Article 352 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) concerning subsidiarity and in compliance with the spirit of solidarity evoked in Article 222 TFEU, established through Regulation (EC) 2012/2002 the European Union Solidarity Fund (EUSF) as an emergency tool to provide populations hit by a natural disaster with effective emergency financial help via a fast-track decision-making process that could ensure a rapid return, in human and economic terms, to normal living conditions in all the regions affected by the disaster.
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000308/2011
Question for oral answer O-000308/2011
Zivsaimniecības komiteja komitejas vārdā Temats: Situācija attiecībā uz ierosināto daudzgadu plānu stavridas rietumu krājumam un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto
on behalf of the Committee on Fisheries Subject: State of play regarding the proposed multiannual plan for the western stock of Atlantic horse mackerel and the fisheries exploiting that stock
Parlaments 2010. gada 23. novembrī pieņēma normatīvo rezolūciju par Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido daudzgadu plānu stavridas rietumu krājumam un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto (COM(2009)0189).
Parliament adopted a legislative resolution on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council establishing a multiannual plan for the western stock of Atlantic horse mackerel and the fisheries exploiting that stock (COM(2009)0189), on 23 November 2010.
Plāna uzdevums ir saglabāt rietumu krājuma stavridu biomasu tādā apjomā, kas nodrošina ilgtspējīgu izmantošanu, un ilgtermiņā nodrošināt vislielāko ieguves apjomu.
The plan’s objective is to maintain the biomass of western horse mackerel at a level that ensures its sustainable exploitation, and to provide the highest long-term yield.
Tālab ieguves kontroles noteikumam proporcionāli jābalstās uz piesardzīgu ieteikumu, kas sniegts, vadoties pēc vidējiem krājuma papildināšanās apstākļiem, un uz jaunāko kopējo pieļaujamo nozveju, kas koriģēta ar koeficientu, kurš atspoguļo jaunākās krājuma apmēra tendences, kas noteiktas, ņemot vērā ikru produkciju.
To this end, the harvest control rule should be based in equal parts on precautionary advice given for average recruitment conditions, and on recent total allowable catches adjusted by a factor that reflects the recent trend in the stock abundance as measured through egg production.
Gan Komisija, gan Parlaments uzskata, ka ilgtermiņa pārvaldības plānu izveidošanai ir izšķiroša nozīme saglabāšanā.
Both the Commission and Parliament believe that the establishment of long-term management plans is the key to conservation.
Turklāt Komisijas kopējās zivsaimniecības politikas reformas priekšlikuma mērķis ir pēc iespējas pāriet uz tādiem plāniem, kas balstītos uz zivsaimniecībām, t.i., aptvertu vairāk krājumu mazākā plānu daudzumā.
Moreover, the Commission proposal for the reform of the Common Fisheries Policy aims to move where possible towards fisheries-based plans, i.e. covering more stocks in fewer plans.
Kopš pirmā lasījuma Parlaments gaida Padomes nostāju.
Since first reading, Parliament has been awaiting the Council’s position.
Komisija nav paredzējusi ierosināt jaunu normatīvo tekstu šajā jautājumā, jo tā piekrīt Parlamenta nostājai par pareizo juridisko pamatu regulai.
The Commission has no intention to propose a new legislative text on this issue, as it agrees with Parliament’s position concerning the correct legal basis for the regulation.
Tā kā ir acīm redzami, ka iestāžu sarunas nonākušas strupceļā, Zivsaimniecības komiteja uzdod Padomei sekojošus jautājumus.
In view of the apparent interinstitutional deadlock, the Committee on Fisheries puts the following questions to the Council:
Kāda ir situācija attiecībā uz šiem dokumentiem saistībā ar diskusijām Padomes darba grupā?
What is the state of play regarding this dossier as regards the discussions in the Council’s working group?
Kā Padome rīkosies ar šīm dokumentācijām un ar tām saistītām dokumentācijām, piem., ierosināto ilgtermiņa plānu anšovu krājumiem Biskajas līcī un zivsaimniecībām, kuras izmanto šos krājumus?
How will the Council proceed with this and related files, such as the proposed long-term plan for the anchovy stock in the Bay of Biscay and the fisheries exploiting that stock?
Vai Padome piekrīt, ka pašreizējā stagnācija saistībā ar šo dokumentāciju plašāk ietekmē visus citus ilgtermiņa pārvaldības plānus, kā — attiecība uz Baltijas lašiem, ievērojot to, ka zivsaimniecību pārvaldība ar ilgtermiņa plāniem ir viens no KZP reformas galvenajiem elementiem?
Does the Council agree that the current stalemate on this dossier has wider implications for all other long-term management plans, such as that for the Baltic salmon, given also that the management of fisheries through long-term plans is one of the key elements of the CFP reform?
Kā Padome var pamatot faktu, ka tā tik ilgi ir atturējusies ieņemt oficiālu nostāju attiecībā uz šo dokumentāciju un tādā veidā liegusi Parlamentam potenciāla otrā lasījuma iespēju?
How can the Council justify the fact that it has for so long refrained from taking a formal position on this dossier and, by doing so, deprived Parliament of a potential second reading?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000309/2011
Question for oral answer O-000309/2011
Parlaments atbalsta Komisijas viedokli, ka ilgtermiņa pārvaldības plānu izveidošanai ir izšķiroša nozīme saglabāšanā un mums būtu pēc iespējas jāpāriet uz tādiem plāniem, kas balstītos uz zivsaimniecībām un būtu paredzēti lielākiem krājumiem.
Parliament supports the Commission in its view that the establishment of long-term management plans is the key to conservation and that we should move where possible towards fisheries-based plans for more stocks.
Zivsaimniecības komiteja uzdod Komisijai sekojošus jautājumus.
The Committee on Fisheries hereby puts the following questions to the Commission:
Ko ir paredzējusi darīt Komisija, lai „atbloķētu” strupceļā nonākušās iestāžu sarunas?
What does the Commission intend to do in order to unblock the apparent interinstitutional deadlock?
Kādēļ nav bijuši veiksmīgi tās iepriekšējie mēģinājumi panākt kompromisu starp abiem līdztiesīgajiem likumdevējiem?
Why have its earlier attempts to find a compromise between the two co-legislators been unsuccessful?
Vai Komisija piekrīt, ka pašreizējā stagnācija saistībā ar šo dokumentāciju plašāk ietekmē visus citus ilgtermiņa pārvaldības plānus, piemēram — attiecībā uz Baltijas lašiem, ievērojot to, ka zivsaimniecību pārvaldība ar ilgtermiņa plāniem ir viens no ierosinātās KZP reformas galvenajiem elementiem?
Does the Commission agree that the current stalemate on this dossier has wider implications for all other long-term management plans, such as that for Baltic salmon, given also that the management of fisheries through long-term plans is one of the key elements of the proposed CFP reform?
Kādēļ Komisija nav (izņemot semināra organizēšanu 2011. gada aprīlī) ievērojusi pati savus plānus sākt kopīgas diskusijas ar Parlamentu un dalībvalstīm par to, kā turpmāk jāveido ilgtermiņa plāni, kā norādīts Komisijas atbildes reakcijā uz Parlamenta pieņemto ziņojumu par stavridām (2010. gada novembrī)?
Why has the Commission not followed up, other than by organising a workshop in April 2011, its original intention to launch a joint discussion with Parliament and the Member States on the future architecture of long-term plans, as indicated in its reaction to the adoption of Parliament’s report on horse mackerel of November 2010?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000310/2011
Question for oral answer O-000310/2011
Verts/ALE grupas vārdā Temats: ES pasākumi, lai aizsargātu pilsonisko sabiedrību Izraēlā - "cenu zīmju" uzbrukumi un tiesību aktu ierosinājumi Knesetā attiecībā uz NVO
on behalf of the Verts/ALE Group Subject: EU action to protect civil society in Israel - 'Price tag' attacks and proposed NGO bills in the Knesset
Cilvēktiesību organizācijas un miera kustība Izraēlā aizvien vairāk tiek pakļautas fiziskam un juridiskam apdraudējumam.
Human rights organisations and the peace movement in Israel are increasingly coming under physical and legal threat.
2011. gada 7. novembrī atkal notika uzbrukums Izraēlas NVO „Miers šobrīd” nodaļas „Apmetņu uzraudzība” direktoram Hagit Ofran un viņam tika draudēts ar nāvi.
On 7 November 2011, Hagit Ofran, the ‘Settlement Watch’ director of the Israeli NGO Peace Now, was once again attacked and threatened with death.
Šis uzbrukums šķiet saistīts ar neseno tā saukto „cenu zīmju” uzbrukumu virkni NVO, kas aizstāv cilvēktiesības un veicina mieru pašā Izraēlā, un mošejām un arābu kapiem un restorāniem Izraēlā un Rietumkrastā.
This assault seems to be connected to a recent wave of so-called ‘price tag’ attacks against NGOs which defend human rights and promote peace in Israel itself and on mosques and Arab cemeteries and restaurants in Israel and the West Bank.
Knesetā ir iesniegti divi jauni tiesību aktu ierosinājumi, un, ja tos pieņems, tiks būtiski ierobežota cilvēktiesību aizsardzības organizāciju un citu NVO spējas darboties, kuras atbalsta miera procesu, piemēram, Bt'Selem , „Miers šobrīd” un „Pārtraukt klusumu”.
Two new bills have been tabled in the Knesset which, if they become law, would severely hamper the ability of human rights organisations and other NGOs which support the peace process, such as Bt'Selem, Peace Now and Breaking the Silence, to go about their activities.
Kirschenbaum tiesību akta priešlikumā ir paredzēts, ka viss ārvalstu sniegtais finansējums Izraēlas NVO ir jāapliek ar nodokli 45 % apmērā.
The Kirschenbaum bill proposes that all funding for Israeli NGOs provided by foreign governments should be taxed at 45 %.
Priekšlikumam pievienotajā paskaidrojumā cita starpā ir minēta ES, Apvienotā Karaliste, Spānija, Vācija un Īrija, kas tiek vainotas par iejaukšanos Izraēlas iekšējās lietās, finansējot cilvēktiesību organizācijas.
The explanation attached to the bill singles out, amongst others, the EU, the UK, Spain, Germany and Ireland and accuses them of interfering in Israeli domestic affairs by funding human rights organisations.
Šo tiesību akta priekšlikumu atbalsta vairāki Izraēlas valdības locekļi.
This bill has the support of several members of the Israeli Government.
Akunis tiesību akta priekšlikumā ir ierosināts ierobežot ārvalstu atbalstu Izraēlas NVO līdz 20 000 Izraēlas šekeļiem (EUR 4000) gadā.
The Akunis bill proposes that foreign aid to Israeli NGOs should be capped at NIS 20 000 (EUR 4000) per year.
Priekšlikumam pievienotajā paskaidrojumā ir skaidri norādīts, ka mērķis ir ierobežot ES un ANO sniegto finansējumu NVO.
The explanation attached to the bill clearly states that the aim is to limit EU and UN funding for NGOs.
Šo priekšlikumu sākotnēji atbalstīja premjerministrs Benjamins Netanjahu, taču šobrīd viņš ir apturējis abu pretrunīgo tiesību aktu priekšlikumu izskatīšanu parlamentā.
This bill was initially supported by Prime Minister Binyamin Netanyahu, although he has now suspended parliamentary consideration of both these controversial proposals.
Mums ir dziļas bažas par šiem uzbrukumiem NVO miermīlīgajai darbībai cilvēktiesību, minoritāšu tiesību, valdības atbildības un miera jomā.
We are deeply concerned at these attacks on the peaceful work done by NGOs in the areas of human rights, the rights of minorities, government accountability and peace.