natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sarunas nonāca strupceļā joprojām notiekošo debašu dēļ par EAF budžeta izstrādi un par finanšu perspektīvām.
The negotiations on that topic were inconclusive, partly on account of the fact that the debate on bringing the EDF into the budget and on the financial perspective is still proceeding.
Jaunajai daudzgadu finanšu shēmai jāsākas 2008. gada 1. janvārī.
The new multiannual financial framework is due to take effect on 1 January 2008.
Kopš sarunu noslēguma par Kotonū nolīguma pārskatīšanu dalībvalstis 16. un 17. jūnija Eiropadomē, ANO Konferencē par tūkstošgadu attīstības mērķu sasniegšanu vai atsevišķu G8 sarunu laikā apņēmās būtiski palielināt valsts atbalstu attīstības jomā.
In the period since the negotiations on the revision of the Cotonou Agreement were concluded the Member States have on a number of occasions (at the 16-17 June 2005 European Council, at the UN Conference on the Millennium Development Objectives and in certain cases under the G8 umbrella) given further undertakings to the effect that public development aid (PDA) will be substantially increased.
Padome apņēmās līdz 2005. gada 30. septembrim noteikt precīzu daudzgadu finansiālās shēmas sadarbībai paredzēto summu attiecībā uz pārskatīto Kotonū nolīgumu, kā arī tā piemērošanas periodu.
The Council set itself the target of 30 September 2005 as the date for establishing the precise amount (and the period of application) of the multiannual cooperation financial framework under the revised Cotonou Agreement.
Eiropas Parlaments nevar izteikties attiecībā uz piekrišanas procedūru par grozīto nolīgumu, pirms nav noteikta precīza summa.
The European Parliament will not be able to express any view on the amended Agreement pursuant to the assent procedure until the precise amount has been set.
Vai Padome var arī norādīt, kā tā paredz atspoguļot ĀKP valstu sadarbības daudzgadu finanšu shēmā jaunās politiskās saistības būtiski palielināt valsts atbalstu attīstības jomā?
Would the Council also say how it intends to ensure that the new policy statements concerning a substantial increase in PDA are reflected in the multiannual ACP cooperation financial framework?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0106/05
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0106/05
, Ekonomikas un monetārā komiteja s vārdā
, on behalf of the Committee on Economic and Monetary Affairs
Par To, ka beidzas spēkā esamības termiņš Direktīvai 1999/85/EK, kas attiecas uz iespēju darbietilpīgiem pakalpojumiem piemērot samazinātu PVN likmi
Subject: The expiry of Directive 1999/85/EC concerning reduced VAT rates on labour-intensive services
Spēkā esamības termiņš Direktīvai 1999/85/EK , kas attiecas uz iespēju noteiktiem darbietilpīgiem pakalpojumiem vienīgi eksperimentālā kārtā piemērot samazinātu PVN likmi, beigsies 2005. gada 31. decembrī.
On 31 December 2005, Directive 1999/85/EC concerning VAT on labour-intensive services, which allow the application of a reduced VAT rate to certain specified labour-intensive services but only for an experimental period, will expire.
Lai gan eksperimentālās piemērošanas laikposms jau divreiz ir ticis pagarināts, kopsummā sastādot 6 īstenošanas gadus 9 dalībvalstīs, Padome ir aizturējusi Komisijas likumdošanas priekšlikumu (COM(2003)0397/galīgā versija), kas ir apspriests ar Parlamentu un par ko tas ir sniedzis atzinumu Christa RANDZIO-PLATH sagatavotajā ziņojumā par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 77/388/EEK attiecībā uz samazinātām pievienotās vērtības nodokļa likmēm (COM(2003)0397/galīgā versija – C5-0359/2003 – 2003/0169(CNS)), lai nodrošinātu visām dalībvalstīm iespēju piemērot samazinātas PVN likmes.
While the experimental period has been extended twice, adding up to a total of six years of implementation in nine Member States, the Commission's legislative proposal (COM(2003)0397/final) on which the European Parliament has already been consulted and gave its opinion in the report on the proposal for a Council directive amending Directive 77/388/EEC as regards reduced rates of value added tax (COM(2003)0397/final – C5-0359/2003 – 2003/0169(CNS)) by Christa RANDZIO-PLATH, which would extend to all Member States the option of applying reduced rates of VAT, has been blocked in the Council.
Tiklīdz beigsies Direktīvas termiņš, dalībvalstis būs spiestas nekavējoties palielināt PVN likmes līdz pamatlikmes apjomam.
When this Directive expires, Member States will be immediately obliged to increase VAT rates to the standard rate.
Kā, pēc Komisijas domām, palielinātas PVN likmes šajās konkrētajās nozarēs varētu ietekmēt nodarbinātību Eiropā?
In the Commission's view, what would be the likely effect on employment in Europe if increased VAT rates were to be applied in those sectors concerned?
Ņemot vērā Luksemburgas un Apvienotās Karalistes prezidentūru 2005. gada laikā piedāvāto kompromisu, kā Komisija iztēlojas iespējamo turpmāko notikumu gaitu Padomē un vai tā atbalsta līdz šim spertos soļus?
In the context of the compromise suggested by the Luxembourg and UK Presidencies throughout 2005, how does the Commission perceive possible future developments in the Council, and does it support the steps undertaken so far?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0107/05
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0107/05
Par PTO Ministru konferenci Honkongā
Subject: WTO Ministerial Conference in Hong Kong
Vai Padome var novērtēt Sestās PTO Ministru konferences Honkongā rezultātus un secinājumus un izteikt viedokli par nākamajiem pasākumiem, kas jāveic?
Can the Council evaluate the results and conclusions of the Sixth WTO Ministerial Conference in Hong Kong and set out its views on the next steps to be taken?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0108/05
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0108/05
Vai Komisija var novērtēt Sestās PTO Ministru konferences Honkongā rezultātus un secinājumus un izteikt viedokli par nākamajiem pasākumiem, kas jāveic?
Can the Commission evaluate the results and conclusions of the Sixth WTO Ministerial Conference in Hong Kong and set out its views on the next steps to be taken?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0109/05
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0109/05
Par attīstību Slovākijā -Slovākijas Policijas apvienības darbinieku tiesību pārkāpšana un Slovākijas policijas spēku remilitarizācija
Subject: Development in Slovakia - Undermining of the labour rights of the Slovak Police Union and the remilitarisation of the Slovakian police force
Slovākijas valdība „remilitarizēja” tās policijas spēkus, kas nozīmē, ka militāro tiesu pilnvaras gan miera, gan kara laikā attieksies uz policijas spēkiem, dzelzceļa policiju, cietumu un tiesu apsardzi, Nacionālo drošības iestādi un muitas darbiniekiem.
The Slovakian Government has 'remilitarised' its police force, which means that military courts will have jurisdiction over members of the police force, the railway police, the prison and court guard, the National Security Authority and customs officers - in terms of peace and war.
Kara laikā vai laikā, kad valsts atrodas kaujas gatavībā, policisti tiks uzskatīti par militārpersonām.
The police will be considered as soldiers in times of war or when the country is in a war footing.
Praktiski tas nozīmē, ka sākot no 2006. gada kārtību Slovākijas pilsoņiem nodrošinās militārpersonas.
In practical terms, this means that Slovak citizens will be policed by the military as of 2006.
Slovākijas Policijas apvienība OzP organizēja sankcionētu demonstrāciju, kurā piedalījās vairāk nekā 3000 policistu.
The Slovak Police Union, OzP Slovakia, organised a lawful demonstration in which over 3 000 police officers took part.
Pēc šīs demonstrācijas iekšlietu ministrs Vladimir Palko pazemināja OzP priekšsēdētāja Miroslav Litva augsto policijas dienesta pakāpi.
Following the demonstration, the Interior Minister, Vladimir Palko, demoted Miroslav Litva, OzP President, from his senior police rank.
V. Palko arī draudēja saukt pie disciplinārās atbildības visus policistus, kas piedalīsies turpmākajās demonstrācijās.
Mr Palko has also threatened disciplinary action against any police officer participating in further demonstrations.
Vai Komisija varētu steidzamā kārtā paskaidrot, vai Slovākijas valdības darbības ir Līguma par Eiropas Savienību 6. panta pārkāpums?
Can the Commission clarify, as a matter of urgency, whether the actions of the Slovakian Government constitute an infringement of Article 6 of the TEU?
Vienotās brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveides Eiropas Savienībā priekšnoteikums, kā tas noteikts Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļā, ir nodrošināt, ka pret visiem ES pilsoņi izmanto vienādus augsta līmeņa tiesību aizsardzības standartus.
A primary condition for the establishment of a common area of freedom, security and justice in the EU, as established in Title VI of the TEU, is to ensure that citizens employ the same high level of law enforcement standards throughout the EU.
Kā gan mēs varam cerēt, ka policisti aizsargās ES demokrātiskās tiesības, ja viņiem nav tādas pašas tiesības kā citiem ES pilsoņiem?
How can the police be expected to cherish our EU democratic rights if they do not have the same rights as other EU citizens?
Lēmums par remilitarizāciju ir policistu to individuālo tiesību ierobežojums, kuras ir paredzētas Eiropas Cilvēktiesību konvencijā un Pamattiesību hartā, it īpaši tās 5. un 6. pantā, kas garantē, ka visiem pilsoņiem ir vienādas piekļuves tiesības likumiem un taisnīgai tiesai.
The decision to remilitarise constitutes a restriction of the individual rights of police officers guaranteed in the European Convention on Human Rights and their Charter of Fundamental Rights and Freedoms, in particular Article 5 and 6 thereof, which guarantee that all citizens have the right to equal access to the law and a fair trial.
Tas ietver civilo tiesnešu neatkarību.
This involves the impartiality of civilian judges.
Tomēr militārajās tiesās tiesneši ir militārpersonas, un tāpēc policistiem nebūs tādas pašas tiesības kā citiem ES pilsoņiem.
However, in military courts, judges are military personnel, and police officers would, therefore, not have the same rights as other EU citizens.
Tāpēc Slovākijas valdības lēmums neatbilst Eiropas Konvencijai un Eiropas Ministru komitejas padomes Ieteikumam Nr. 2000/10 par Eiropas Policijas ētikas kodeksu.
The Slovak Government's decision is, therefore, not in line with the European Convention and Recommendation 2000/10 on the European Code of Police Ethics of the Council of Europe's Committee of Ministers.
Dalība Eiropas Savienībā, kā tas noteikts Kopenhāgenas kritērijos, pieprasa, lai visas ES dalībvalstis ievērotu to saistības attiecībā uz mūsu ES pamatvērtībām.
Membership of the European Union, as stipulated in the Copenhagen Criteria, requires all EU Member States to respect their commitments to our fundamental EU values.
Tas ir pilnīgi skaidri izteikts Eiropadomes 1993. gada secinājumos.
This is absolutely clear in the Conclusion by the European Council of 1993.
Ko uzsāks Komisija, ja Slovākijas valdība nepildīs ES dalībvalsts saistības?
If the Slovak government is not respecting its obligations as an EU Member State, what action will the Commission take?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0111/05
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0111/05
Par ES sankcijām zivsaimniecības nozarē
Subject: EU sanctions in the fisheries sector
Jāpanāk sankciju izpilde visos ES zivsaimniecības noteikumu un regulējumu nopietnu pārkāpumu gadījumos.
Sanctions must be imposed wherever serious violations of EU fisheries rules and regulations occur.
Pašlaik ES dalībvalstīs šajā nozarē par 86% nopietnu pārkāpumu ir noteiktas administratīvas sankcijas un par 14% ierosinātas krimināllietas.
EU Member States currently deal with 86% of all serious offences in the sector by means of administrative sanctions, 14% thereof result in criminal proceedings.
Vai Komisija piekrīt viedoklim:
Does the Commission share the view that:
ka visās ES dalībvalstīs sankcijām un sodiem zivsaimniecības nozarē jābūt atbilstīgiem pārkāpumu smagumam;
sanctions and penalties in the fisheries sector in all EU Member States must be proportionate to the offences committed,
ka sankcijām jābūt godīgām, neradot diskrimināciju starp pilsoņiem un nepilsoņiem;
sanctions must be fair and non-discriminatory as between nationals and non-nationals,
ka jābūt saskaņotībai dalībvalstu starpā attiecībā uz piemērojamo sankciju līmeni par līdzīgiem pārkāpumiem;
the level of sanctions applicable for similar offences must be consistent in all Member States,
ka par visiem sīkajiem pārkāpumiem zivsaimniecībā krimināllietas jāatceļ;
all minor fishery offences should be decriminalised?
turklāt, vai Komisijai ir skaidra nostāja par administratīvo vai kriminālo sankciju piemērošanu nopietnos kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu pārkāpumu gadījumos?
Furthermore, would the Commission opt for administrative or criminal sanctions in the case of conduct that seriously infringes the rules of the common fisheries policy?
Bez tam, vai Komisija pārskatīs jautājumu par sankcijām zivsaimniecības nozarē kopumā steidzamības kārtā un apsvērs iespēju ierosināt daudz saskaņotāku pieeju nekā tā, kas pašlaik ir spēkā?
Will the Commission also review the entire issue of sanctions in the fisheries sector as a matter of urgency and consider proposing an approach which is more harmonised than the current approach?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0112/05/pārsk.1
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0112/05/rev.1
Par ES nostāju attiecībā uz Kubas valdību
Subject: EU position towards the Cuban Government
EP joprojām šķiet neaptverami, ka Kubā turpina apcietināt cilvēkus to ideālu un miermīlīgas politiskās darbības dēļ.
For the EP, it remains inconceivable that people continue to be imprisoned in Cuba for their ideals and peaceful political activity.
Īpaši nepieņemami un šokējoši ir tas, ka daži no šiem politieslodzītajiem nesaņem nepieciešamo palīdzību un to veselības stāvoklis ir ļoti smags.
It is particularly unacceptable and shocking that some of these political prisoners are not receiving the help they need and are in very poor medical condition.
Faktiski daži ieslodzītie mirst.
Some of them are actually dying.
EP papildus iepriekš pieņemtajām stingrajām nostājām 2004. gada novembra rezolūcijā uzsvēra, ka “cilvēktiesību un pamatbrīvību atbalstīšana ir svarīgi nosacījumi, lai pārskatītu Eiropas Savienības kopējo nostājas attiecībā uz Kubu un 2003. gada 5. jūnijā vienbalsīgi pieņemtos pasākumus” (t.i., sankcijas, kuras piemēroja pēc 75 disidentu aresta un apcietināšanas un tam sekojošā trīs lidmašīnu nolaupītāju nāvessoda bez tiesas).
The EP, in line with former firm positions, stressed, in its resolution of November 2004, that 'the upholding of human rights and fundamental freedoms is an essential condition for any revision of the EU's Common Position on Cuba and the measures adopted unanimously on 5 June 2003' (i.e. sanctions imposed following the arrest and imprisonment of 75 dissidents and the subsequent summary executions of three hijackers).
Padome 2005. gada janvārī mainīja politiku attiecībā uz Kubas valdību.
In January 2005, the Council changed its policy towards the Cuban Government.
Acīmredzami netika attaisnotas cerības par to, ka Kastro režīma attieksme varētu kļūt atvērtāka.
The hope of a more open attitude from the Castro regime side has apparently not been fulfilled.
Padome 2005. gada 13. jūnija deklarācijā konstatē, ka “nav ievērojama progresa cilvēktiesību jomā Kubā”.
The Council states, in its declaration of 13 June 2005, that 'there was no satisfactory progress on human rights in Cuba'.
Kāda veida iniciatīvu gatava uzņemties Padome, lai veicinātu cilvēktiesību ievērošanu un faktisku virzību uz plurālu demokrātiju Kubā?
What kind of initiatives is the Council willing to take in order to promote respect for human rights and real progress towards a pluralist democracy in Cuba?
Vai pēc nesenajiem notikumiem (Eiropas Parlamenta deputātu izraidīšana, nepārtraukti notiekošās represijas pret disidentiem) Padome joprojām uzskata, ka tās jaunās politikas rezultāti ir apmierinoši un pašreizējā politika attiecībā uz Kubas varas iestādēm ir pareizā pieeja, lai uzlabotu stāvokli Kubā?
After recent events (expulsion of European parliamentarians, ongoing repression of dissidents), does the Council still think that the results of its new policy are satisfactory and that its present policy with the Cuban authorities is the correct approach to improve the situation in Cuba?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0113/05
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0113/05
Par Draudi videi un energodrošībai, ko var radīt Ziemeļeiropas Gāzes vada jeb tā sauktā Baltijas Gāzes vada būvniecība
Subject: Threat to the natural environment and energy safety in connection with the construction of the North European Gas Pipeline, the so-called Baltic Pipeline
Ziemeļeiropas Gāzes vada projektam 2000. gadā piešķīra Eiropas enerģijas tīkla statusu, kas nozīmē, ka tā būvniecība ir visas Eiropas Savienības interesēs.
In 2000 the North European Gas Pipeline project was granted the status of a trans-European energy network of common interest for the European Union.
Taču nopietnāka plānotā gāzes vada projekta analīze norāda uz to, ka pastāv nopietnas problēmas, par kurām līdz šim nav runāts.
However, an in-depth analysis of the planned pipeline indicated the existence of significant problems which have not so far been discussed.
To starpā ir tādas problēmas kā negatīva ietekme uz Baltijas jūras baseina dabisko ekosistēmu un draudi energodrošībai atsevišķās Centrālās un Austrumeiropas ES dalībvalstīs.
These include a negative impact on the natural environment of the Baltic Sea basin and a threat to the energy safety of some EU Member States from Central and Eastern Europe.
Šīs problēmas liek apšaubīt lēmumu par Baltijas Gāzes vada būvniecību un, tā kā tuvojas plānotais būvdarbu sākšanas datums, ir radusies nepieciešamība nekavējoties tās izskaidrot.
The problems call into question the decision to construct the Baltic Pipeline, and the urgency of having them explained increases with the nearing deadline for the scheduled start of the construction work.
Baltijas jūra ir sekla, un ūdens apmaiņa tajā notiek ļoti lēni, tādēļ pastāv liela bīstamu vielu uzkrāšanās iespēja.
The Baltic is a shallow sea with little water exchange, and consequently considerable potential to accumulate hazardous substances.
Tā kā Baltijas jūras ekosistēma ir unikāla un jutīga, Starptautiskā jūrniecības organizācija tai ir piešķīrusi īpaši jutīgas jūras statusu.
As a unique and sensitive ecosystem it has been given the status of a Particularly Sensitive Sea Area (PSSA) by the International Maritime Organisation.
Jau šobrīd uz Baltijas jūras grunts ir tūkstošiem tonnu metāla no Otrā Pasaules kara kuģiem, kā arī ķīmiskie ieroči.
The Baltic seabed is already littered with thousands of tonnes of metal originating from ships dating back to WW2, as well as chemical weapons.
Paredzēts, ka gāzes vada zemūdens daļa būs 1189 km gara.
The underwater route is to measure 1189 km.
Būvniecībā iesaistīto uzņēmumu lēmums palielināt gāzes vada jaudu un būvēt papildu vadu palielina vides piesārņojuma draudus.
The decision of companies involved in the building process to increase capacity and construct an additional gas pipe heightens the threat of environmental pollution.
Jāņem vērā arī tas, ka Baltijas Gāzes vada darbībai būs negatīva ietekme uz astoņu ES valstu (Baltijas un Centrālās un Austrumeiropas dalībvalstu) energodrošību.
One should also consider the fact that the operation of the Baltic pipeline will have a negative impact on the energy safety of eight countries of the European Union from the Baltic States and Central-Eastern Europe.
Šis gāzes vads ne tikai laupīs tām iespēju saņemt gāzi no citiem avotiem, bet arī samazinās divu jau esošo gāzes vadu, proti, Yamal I un Brotherhood nozīmi gāzes tranzītā.
It will not only rob them of the possibility of receiving gas from alternative sources, but it will also reduce the transit significance of the two existing pipelines, i.e. Yamal I and Brotherhood.
Turklāt Baltijas Gāzes vada būvniecība ir vismaz trīs reizes dārgāka nekā tādu alternatīvu gāzes vadu kā Yamal II un Amber būvniecība.
In addition, the cost of the Baltic Pipeline is at least three times higher than the construction of an alternative pipeline like Yamal II or Amber.
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0114/05
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0114/05
Par Eiropas Savienības darbībām atbruņošanās, demobilizācijas un karotāju reintegrācijas (DDR) jomā - saistība ar Eiropas drošības un aizsardzības politikas pamatuzdevumiem
Subject: Activities of the European Union in the field of Disarmament, Demobilisation and Reintegration of Combatants (DDR) - link with ESDP missions
Vairākus gadus Eiropas Savienība/Kopiena izlieto līdzekļus miera nostiprināšanas programmām, tādām kā atbruņošanās, demobilizācija un bijušo karotāju reintegrācija situācijās pēc militāru konfliktu izbeigšanās.
For several years now, the European Union/European Community has been devoting resources to peacebuilding programmes such as Disarmament, Demobilisation and Reintegration of former combatants in post-conflict situations.
Šādām programmām ir būtiska nozīme, lai ES un citu ziedotāju atjaunošanas un attīstības programmas konfliktu skartajos apvidos varētu nodrošināt noturīgu mieru.
Such programmes are vital in ensuring that EU and other donors’ programmes of reconstruction and development in conflict areas actually lead to a sustainable peace.
Kā atbruņošanās, demobilizācijas un reintegrācijas programmu jautājumi ir iekļauti ES stratēģijā, kas paredz apkarot mazo un vieglo ieroču un to munīcijas nelikumīgu uzkrāšanu un tirdzniecību?
How is the issue of DDR incorporated into the EU strategy to combat the illicit accumulation and trafficking of SALW and ammunition for such weapons?
Kādā veidā Padome sadarbojas ar dalībvalstīm un Komisiju, lai nodrošinātu vislielāko iespējamo efektivitāti atbruņošanās, demobilizācijas un reintegrācijas programmu jomā?
How does the Council cooperate with the Member States and with the Commission in order to ensure maximum efficiency in the field of DDR?
Kādos pasākumos atbruņošanās, demobilizācijas un reintegrācijas pasākumu jomā tā ir bijusi iesaistīta, kādos reģionos tas ir noticis, ar kādiem starptautiskiem partneriem tā ir sadarbojusies un kādas finanšu izmaksas tai ir bijušas?
In which DDR operations has it been involved, in which regions, in cooperation with which international partners, and what was the financial cost thereof?
Kādus procesus Padome ir ierosinājusi, lai nodrošinātu efektīvu īstenošanu un novērtētu šo programmu rezultātus?
What procedures has the Council established so as to ensure efficient implementation and to evaluate the outcome of these programmes?
Kādi secinājumi ir izdarīti šo novērtējumu rezultātā, lai nepieļautu kļūdas turpmākajās programmās?
How are the lessons learnt from such evaluations applied to future programmes?
Ar kādām problēmām Padome saskaras vai saskārās īstenošanas gaitā, un kādi ir šo problēmu cēloņi?
What problems has the Council encountered, or is it encountering, in such implementation, and what are the causes of these problems?
Cik lielā mērā atbruņošanās, demobilizācijas un reintegrācijas programmas, piemēram, Kongo Demokrātiskajā Republikā, Bosnijā Hercegovinā, Sudānā un Ačehas provincē īstenotās programmas, attīstās un tiek pārvaldītas kā ES drošības un aizsardzības politikas pamatuzdevumu saskaņota daļa?
To what extent are DDR programmes developed and managed as an integrated component of EU ESDP missions, e.g. in DRC, Bosnia/Herzegovina, Sudan and Aceh?
Vai Eiropas Savienībai kā svarīgam ziedotājam ir kāda loma sarunās par normām attiecībās starp atsevišķām īpašām organizācijām ANO sistēmā?
As a major donor, is the EU playing a role in the discussion on interagency standards in the UN system?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0115/05
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0115/05
Šādām programmām ir būtiska nozīme, lai ES un citu ziedotāju atjaunošanas un attīstības programmas konfliktu skartajos apvidos varētu nodrošināt noturīgu mieru.
Such programmes are vital in ensuring that EU and other donors’ programmes of reconstruction and development in conflict areas actually can lead to a sustainable peace.