natgillin/translations-raw huggingface dataset:
To mērķis ir panākt vienošanos par Konvencijas projektu ģenerālās konferences laikā no šā gada 3. oktobra līdz 31. oktobrim.
The aim is to reach agreement on the draft Convention at the General Conference to be held between 3 and 31 October.
20050819STO00756 Eiropas Parlamenta rezolūcija par konvencijas izstrādi attiecībā uz kultūru dažādību un māksliniecisko izpausmju aizsardzību Eiropas kultūras portāls (Eiropas Komisija) (franču valodā) (EN) Līdz Konvencijai par kultūru dažādību un mākslinieciskās izpausmes aizsardzību (EN) Michel EBNER ziņojums par reģionālo valodu un Eiropā mazāk lietoto valodu paplašināšanu un kultūru dažādību.
[1] This quote is actually taken from the Treaty establishing a Constitution for Europe, not the Treaty on European Union.
Christa PRETS ziņojums par paplašināšanu, kultūru dažādību: Eiropas reģionu un starptautisko organizāciju lomu (EN)
20050819STO00756 European culture portal (European Commission) Convention on the protection of the diversity of cultural content and artistic expression Report by Christa Prets on Enlargement, cultural diversity: the role of the European regions and international organisations
ES lielākas attīstības un vairāk darba vietu pamatā ir struktūrreformas, sacīja Eiropas Parlamenta deputāti.
Reform is key for more growth and jobs
Ekonomikas un monetārie jautājumi
Economic and monetary affairs
Ja Eiropa vēlas vairāk attīstīties un izveidot vairāk darbavietu, īstais risinājums ir strukturāla ekonomikas reforma.
If Europe wants more growth and more jobs, the real solution is structural economic reform.
Tas bija konsekvents paziņojums, ko Eiropas Parlamenta deputāti uzklausīja Ekonomikas un monetārajā komitejā, kad viņi uzdeva jautājumus ekonomikas un monetāro lietu komisāram Joaquín ALMUNIA un Eiropas Centrālās bankas viceprezidentam Lucas PAPADEMOS.
This was the consistent message heard by MEPs in the Economic and Monetary Affairs Committee when they questioned Economic and Monetary Affairs Commissioner Joaquín ALMUNIA and European Central Bank Vice-President Lucas PAPADEMOS.
Saskaņā ar komisāru Almunia Eiropas ekonomiskā attīstība bijusi lēnāka nekā tās galveno konkurentu ekonomiskā attīstība 2004. gadā, un tas pats rezultāts bija arī 2005. gadā.
According to Commissioner Almunia, Europe's economic growth rate was lower than that of its major competitors in 2004 and the same outcome is forecast for 2005.
“Lēnākai attīstībai līdzi nāk mazāk darbavietu un vairāk bezdarba – un gadu gaitā izveidotā Eiropas sociālā modeļa pavājināšanās.
"With less growth come fewer jobs and more unemployment - and a weakening of the basis of the European social model we have built up over the years.
Problēmas pamatā nav neatbilstošas valsts finanses – stāvoklis ir daudz sliktāks ASV un Japānā – vai augstas procentu likmes – tās ir zemākas, nekā tās bijušas 30 gadus.
The root of the problem is not imbalanced public finances - that is far worse in the US and Japan - or high interest rates - they are lower than they have been for 30 years.
Vairāk par visu ir jānovērš strukturāli trūkumi.
It is structural shortcomings that need to be tackled above all."
” Viņš diskutēja par to, ka Stabilitātes un izaugsmes pakts (ES valstu ietvarbudžets, un jo īpaši Eirozona, kā arī dalībvalstis) un Lisabonas Stratēģijas atsākšana (centieni uzlabot Eiropas ekonomikas konkurētspēju lielākas attīstības un vairāk darba vietu interesēs, aizsargājot sociālās tiesības un vidi) ir daļa no problēmas risinājuma.
He argued that reform of the Stability and Growth pact (the framework for the national budgets of EU and in particular euro-zone Member States) and the re-launch of the Lisbon Strategy (an effort to improve the competitiveness of the European economy in the interests of more growth and jobs, while protecting social rights and the environment) were both part of the solution to the problem.
Almunia kungs uzstājās 2005. gada 25. aprīļa sanāksmē, kur piedalījās Ekonomikas un monetārā komiteja un valstu parlamentu deputāti no visas ES.
Mr Almunia was speaking on 25 April 2005 at a meeting between the Economic and Monetary Affairs Committee and members of national parliaments from across the EU.
Aicinot komiteju nākamajā dienā sākt ECB gada pārskatu, Lucas Papademos sacīja, ka labākais veids, kā centrālā banka var atbalstīt Lisabonas Stratēģiju, ir izpildīt savu pienākumu saglabāt cenu stabilitāti.
Addressing the committee the following day to launch the ECB's annual report, Lucas Papademos said the best way for the central bank to support the Lisbon Strategy was by fulfilling its duty to maintain price stability.
Ekonomikas reformas īstenošana ir dalībvalstu ziņā: “Vispusīgas struktūrreformas, kuru mērķis ir palielināt darbaspēka, produktu un kapitāla tirgus pielāgojamību un konkurētspēju, ievērojami uzlabotu no inflācijas brīvās ekonomikas attīstības izredzes eiro zonā, tādējādi veicinot monetārās politikas vadīšanu un tās efektivitātes uzlabošanu.”
It is up to the Member States to tackle economic reform: "Comprehensive structural reforms aimed at increasing flexibility and competition in labour, product and capital markets would significantly improve the prospects for non-inflationary economic growth in the euro area, thereby facilitating the conduct of monetary policy and enhancing its effectiveness," he said .
20050819STO00758 Uzklikšķiniet iepriekš minētajai saiknei, lai izlasītu ECB gada pārskatu (angļu valodā).
20050819STO00758 Link to ECB's annual report
Deputāti vēlas stingru 48 stundu darba nedēļas ierobežojumu.
MEPs want a strictly limited 48-hour working week
Sociālā politika
Social policy
Eiropas vara ir ierobežota sociālajā sfērā.
Europe’s powers in the social field remain limited.
Valdības izvairās sniegt priekšrocības, kas varētu apdraudēt to sociālo modeli.
Governments are reluctant to transfer prerogatives that might imperil their own social model.
Tāpēc ES galvaspilsētas saglabā ietekmi, piemēram, uz pensiju sistēmām un sociālo apdrošināšanu.
It is for this reason that EU governments have kept tight control over pension and social security schemes, for example.
Tomēr ES var veikt pasākumus, lai uzlabotu strādājošo veselību, drošību un aizsardzību.
Nevertheless the EU can still take measures to improve the health, safety and protection of workers.
1993. gadā, lai veiktu lielā tirgus īstenošanas pasākumus, Eiropa noteica vispārējus kopējus noteikumus par darbalaiku.
In 1993, to accompany the creation of the single market, Europe adopted common general rules on working hours.
Eiropas likumdošana paredz, ka darbiniekam ir tiesības uz vismaz 11 stundu ilgu ikdienas atpūtas laiku un uz pārtraukumiem.
European legislation states that workers have the right to at least 11 hours of rest each day, and to breaks.
Darba nedēļas maksimālais ilgums ir 48 stundas un gadskārtējam atvaļinājumam jābūt 4 nedēļas ilgam.
The working week was therefore set at 48 hours, with at least four weeks’ annual leave.
Strādājošajiem naktīs maksimālais atļautais darbalaiks ir 8 stundas no 24 stundām.
For night workers the maximum working time was set at eight hours in every 24.
Šie noteikumi tomēr neattiecas uz visiem.
However, the rules do not apply to everyone.
Apvienotā Karaliste no paša sākuma panāca, lai darbalaika ierobežojumus vajadzības gadījumā nepiemērotu tās darbiniekiem.
From the start, the UK ensured the limit on the working week did not automatically apply to workers in Great Britain.
Kipra un Malta rīkojās tāpat kā Lielbritānija.
Cyprus and Malta have followed suit.
Citas Savienības valstis izvēlējās izmantot atļauju atkāpties no prasībām, ko Kopienas žargonā sauc par “atbrīvojuma” klauzulu attiecībā uz paredzētajām profesijām (veselības vai ēdināšanas sfēru).
Other EU countries have chosen to use the exemption – also known in Community jargon as the ‘opt-out’ clause – for selected professions such as health and catering.
Šai izņēmuma kārtībai bija nevēlams rezultāts.
This system of exemptions has some downsides.
Apvienotajā Karalistē, piemēram, darbinieki, protams, ir brīvi atteikties vai pieņemt 48 stundu ierobežojumu, bet notiek tā, ka šo jautājumu viņiem uzdod līguma parakstīšanas laikā.
In the United Kingdom, for example, employees are free to accept or reject the 48-hour limit, but they are asked to do this when signing their contract.
Ir radusies cita problēma citās dalībvalstīs – Francijā, Spānijā un Vācijā, aprēķinot ārstu slimnīcā pavadītās dežūras stundas, vai ierobežojumus, kuriem ir pakļauti dažu profesiju pārstāvji.
Problems have arisen in other Member States – France, Spain and Germany – with the calculation of hours worked by doctors on call in hospitals and with the obligations on members of certain professions.
Vai šīs stundas, kad profesionālis gaida, neveicot īpašus pienākumus, ir darbastundas?
Should the hours in which professionals are present without actually performing a particular task be counted as working hours?
Atbilde rada nopietnu problēmu attiecīgo dienestu organizācijā.
The response has major consequences for the way the services concerned are organised.
Jaunais Eiropas Komisijas likumdošanas priekšlikums (ES izpildvara) mēģina novērst šos trūkumus, padarot atbrīvojuma īstenošanas nosacījumus stingrākus un nosakot atšķirību starp „strādātajām” vai „nestrādātajām” dežūras stundām, kas nav ieskaitītas darbalaikā.
New legislation has been proposed by the European Commission (the EU Executive) in an attempt to readdress these shortcomings by tightening up the conditions for using the opt-out clause and introducing a distinction between ‘on-call time’ and ‘inactive part of on-call time’, which is not counted as hours worked.
Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja, kas sagatavo ieteikumu no visiem deputātiem kopumā, to neuztver šādi.
The Committee on Employment and Social Affairs, which is preparing the recommendation to all Members of the European Parliament, takes a different view.
Tā piedāvāja gluži vienkārši aizliegt atļauju atkāpties no maksimālās 48 stundu darba nedēļas ierobežojuma.
It is proposing the imposition of a complete ban on exemptions to the maximum 48-hour working week.
Turklāt tā nolēma, ka vairumā gadījumu dežūras laikam jābūt ieskaitītam darbalaikā.
It has also decided that ‘on call’ time should in most cases be counted as working hours.
Eiropas Parlamentam, kas bija pulcējies sesijā, pirmo reizi bija jāizsaka savs viedoklis maijā Strasbūrā.
The European Parliament, meeting in its plenary session in Strasbourg, is expected to vote on this text for the first time in May.
Sociālo lietu Eiropas ministriem pēc tam ir jāieņem sava nostāja.
European Social Affairs ministers will then discuss the proposal.
Ir maza iespēja, ka tekstu pieņems tādu, kāds tas ir šajā pirmajā lasījumā.
The text is unlikely to be approved at this first reading.
Lai pieņemtu vienošanos, ir jāiegūst deputātu un divdesmit piecu valstu atbalsts.
To be adopted, it must receive the support of MEPs and all 25 Member States.
Priekšlikums ir direktīva, kas nozīmē to, ka ES institūcijām, vienreiz to pieņemot, ir jākļūst par valsts likumu divdesmit piecās valstīs, kurām tas jāīsteno divos gados.
The proposal is a directive, which means that, once adopted by the EU institutions, it must also be transposed into national legislation in the 25 Member States, who will have two years in which to do this.
Eiropā strādājošajiem to piemēros tikai šī laikposma otrā gada beigās.
It will not apply to European workers until this two-year period has elapsed.
Starptautisko un valsts dzelzceļa līniju pasažieriem jāsaņem kompensācijas par aizkavēšanos.
Refunds for delayed rail passengers
Saskaņā ar Eiropas Parlamenta Transporta komitejas balsojumu 19. aprīlī delzceļa līniju pasažieri var gaidīt kompensācijas, ja viņu vilcieni kavējas.
Rail passengers can look forward to compensation if their trains are delayed, following a vote by the European Parliament's Transport Committee on 19 April.
Eiropas Parlamenta deputāti arī uzstāj, ka kompensācija – atmaksa skaidrā naudā vai maksājuma kvīts veidā – jāsniedz ne tikai starptautiskā dzelzceļa līniju pasažieriem, bet arī iekšzemes maršrutu pasažieriem, to vidū piepilsētas vilcienu pasažieriem.
MEPs are also insisting that compensation - whether cash refunds or vouchers - should be given not just to international rail passengers but also to passengers on domestic journeys, including commuters.
Un viņi vēlas, lai skaidras naudas atmaksa pamatotos uz vienkāršu, viegli saprotamu sistēmu.
And they want cash refunds to be based on a simple, easy-to-understand scale.
Eiropas Parlaments ilgi ir atbalstījis labāku dzelzceļa līniju pakalpojumus, cerot sekmēt transporta pārvietošanu no ceļa un gaisa.
The European Parliament has long been a strong supporter of better rail services, hoping to encourage a shift of traffic away from road and air.
Tas atbrīvotu ceļus un debesis no sastrēgumiem un samazinātu atmosfēras piesārņojumu.
This would relieve congestion on the roads and in the skies and reduce atmospheric pollution.
Pēdējo dekāžu laikā Eiropas dzelzceļa līnijas ir zaudējušas saskarsmi ar sauszemes un gaisa transportu, bet ASV pieredze, kur ir atjaunotas dzelzceļa kravas, rāda, ka šī tendence ir atjaunojama.
Over recent decades Europe's railways have lost ground to road and air transport but evidence from the USA, where rail freight has undergone a resurgence, suggests this trend is reversible.
Viens veids, kā mudināt vairāk ceļotāju izvēlēties vilcienu, ir garantēt viņiem saprotamu, vienkāršu kompensācijas apjomu, ja viņi nesaņem pakalpojumu, par ko samaksājuši.
One way of encouraging more travellers to choose the train is to guarantee them clear, simple compensation rates if they don't get the service they paid for.
Dažām ES dalībvalstīm jau ir kompensēšanas shēmas, bet Parlamenta Transporta komiteja uzskata, ka ES noteiktais minimālais apjoms izraisīs godīgāku apiešanos ar dzelzceļa līniju pasažieriem, kas ceļo pa Eiropu.
Some EU Member States already have compensation schemes but Parliament's Transport Committee believes EU-imposed minimum rates would lead to fairer treatment for rail travellers throughout Europe.
Viens no gūtajiem Transporta komitejas balsošanas rezultātiem ir tāds, ka dzelzceļa kompānijas vairs nevarēs pieprasīt samaksāt kompensāciju kuponu veidā turpmākiem ceļojumiem, izmantojot dzelzceļu.
One result of the Transport Committee's vote is that rail companies will no longer be able to insist on paying compensation in the form of vouchers for further rail journeys.
Tā vietā pasažieriem būs tiesības uz šādām minimālajām atmaksām skaidrā naudā, ja vilciens kavējas:
Instead, passengers will be entitled to the following minimum cash refunds if their train is late:
– 25% no braukšanas maksas par 60 vai vairāk minūšu kavēšanos;
- 25% of the fare for a delay of 60 minutes or more;
– 50% par 120 vai vairāk minūšu kavēšanos;
- 50% for a delay of 120 minutes or more;
– 75% par 180 vai vairāk minūšu kavēšanos.
- 75% for a delay of 180 minutes and more.
Šīs atmaksas skaidrā naudā jāveic mēneša laikā pēc iesnieguma iesniegšanas.
These cash refunds should be paid within a month of the application being made.
Eiropas Parlamenta deputāti pieprasīja, lai sezonas biļešu īpašniekiem, kas regulāri cieš no vilcienu kavēšanās vai atcelšanas, piešķirtu tiesības uz kompensāciju bezmaksas ceļošanas, cenu pazemināšanas vai sezonas biļešu pagarināšanas veidā.
MEPs called for rail season ticket holders who suffer repeated delays or cancellations to be entitled to compensation in the form of free journeys, price reductions or an extension of their season ticket.
ES likums par kavēšanās kompensāciju ir tikai daļa no plašākas likumdošanas kopuma, kā mērķis ir uzlabot dzelzceļa ceļojumu standartus Eiropas Savienībā.
This EU law on compensation for delays is just part of a wider package of legislation aimed at improving rail travel standards in the European Union.
Tiesību aktus izstrādā Eiropas Komisija, bet Parlaments nolemj, kādu apveidu likumi noslēgumā pieņems.
The legislation is drafted by the European Commission but the Parliament will decide what shape the laws finally take.
Turklāt šis ir Eiropas Savienības trešais likumdošanas komplekts.
Moreover, this is the European Union's third package of rail legislation.
Iepriekšējie likumdošanas kopumi ieviesa konkurenci starptautiskajā un pēc tam iekšzemes dzelzceļa kravu piegādē.
Earlier packages introduced competition into international and then domestic rail freight deliveries.
Tie noteica arī ES drošības un tehnisko jautājumu standarta noteikumus.
They also laid down standard EU-wide rules on safety and technical issues.
Tikai trešajā likumdošanas kopumā ES pievērš uzmanību pasažieru pārvadāšanas pakalpojumiem.
Only with the third package is the EU turning its attention to passenger services.
Bez jautājuma par kavēšanās kompensāciju trešais likumdošanas kopums apskata pasažieru pārvadāšanas pakalpojumu liberalizāciju, kuras mērķis ir veicināt starptautisko pasažieru pārvadāšanas pakalpojumu konkurenci (un arī valsts dzelzceļa tīklos, ja Transporta komitejas locekļi to panāks).
Apart from the question of compensation for delays, the third package deals with deadlines for the liberalisation of passenger services, the aim being to allow more competition on international passenger services (and on national networks too, if members of the Transport Committee get their way).
Citas likumdošanas kopuma daļas aptver kravas pasūtītāju kompensāciju un sertifikātu sistēmu, lai nodrošinātu, ka vilcienu brigādes izpilda minimālās profesionālās, medicīnas un valodas prasības.
Other parts cover compensation for freight customers and a system of certificates to ensure train crews meet minimum professional, medical and linguistic standards.
20050819STO00762 Dzelzceļi ceļā uz gaišāku nākotni (uzsver – 2004. gada vēlēšanas) (angliski)
20050819STO00762 Railways on track for a brighter future (Highlights - Elections 2004)
Misija: identificēt aptuveni 100 000 produktu un to ietekmi
Mission: to identify nearly 100 000 products and their effects
Runa ir par vienu no apjomīgākajiem dokumentiem, ar kuru Eiropas Parlamentam ir nācies saskarties.
It is one of the largest legislative texts with which the European Parliament has ever been faced.
Parlamenta deputāti, kuriem šis teksts ir jāpieņem ar kopīgu vienošanos, izteiks savu viedokli nākamajā rudenī ar mērķi atrast apmierinošu līdzsvaru starp ilgstošas izaugsmes trīs pīlāriem: ekonomiku, sociālo sfēru un vidi.
MEPs, who must approve the text by common accord with European ministers, will debate it in the autumn with the aim of finding a satisfactory balance between the three pillars of sustainable development: the economy, society and the environment.
Ja esat to 5 miljonu eiropiešu vidū, kuru nodarbinātība ir atkarīga no ķīmiskās sfēras, tad REACH protams jums ir labi pazīstams.
If you are one of the 5 million Europeans employed in the chemicals sector, you are no doubt already familiar with REACH.
Šis likumu normu nosaukums nav nekas cits, kā « Registration, Evaluation and Authorisation of Chemicals » akronīms.
The codename is nothing more than an acronym for ‘Registration, Evaluation and Authorisation of Chemicals’.
Ir jāizveido ar likumu noteikta Eiropas struktūra, kas reģistrētu, novērtētu un atļautu ķīmiskos produktus.
Its purpose is to establish a European regulatory framework for the registration, evaluation and authorisation of chemicals.
Šis projekts izraisa zināmu vienošanos tikai vienā aspektā, proti, tā nosacīto vajadzību.
The project has achieved consensus on one point only: that it is necessary.
Pašlaik ir aptuveni 40 izkliedētu un nepilnīgu Eiropas direktīvu, kas regulē šo nozari.
There are currently around 40 disparate and incomplete European directives governing the sector.
Par ļoti daudziem no 100 000 ķīmisko produktu kopuma, kurus mūsdienās izmanto rūpniecībā, nav pietiekamas informācijas saistībā ar to ietekmi uz vidi un sanitāro ietekmi.
Adequate information on the environmental and health impact of most of the 100 000 chemicals used in industry today is lacking.
REACH pieņem izaicinājumu izveidot ar likumu noteiktu vienīgo struktūru, kas anulēs pašreizējos tekstus.
REACH takes up the challenge of setting a single regulatory framework that will do away with existing texts.
Eiropas Komisijas oriģinālais priekšlikums jau izsaka uzdevuma konceptuālās grūtības: 137 panti, 17 pielikumi, 1200 lappuses... .
The European Commission’s original proposal, with its 137 articles, 17 annexes and 1200 pages, has already demonstrated the conceptual difficulty of the task.
Ir notikušas un vēl notiks daudz konsultācijas.
Extensive consultation has been undertaken, and this is continuing.
Tēmas plašuma dēļ ir notikušas apspriedes ar vairākām parlamentārajām komitejām un ir organizēta rūpniecības pārstāvju, patērētāju un vides aizsardzības organizāciju viedokļa noklausīšanās.
Because of the breadth of the subject, several parliamentary committees have been consulted and hearings have been organised with representatives from industry, consumer organisations and environmental protection agencies.
Aizkulisēs notiek nepārtrauktas diskusijas un lobijs sasniedz augstāko pakāpi.
There is constant discussion in the corridors of power, and lobbying is in full swing.
Šajā likumdošanas procedūras pirmajā posmā Vides un sabiedrības veselības komitejai iesniegt ziņojumu par kuru Asambleja izteiks savu viedokli.
In the first stage of the legislative procedure, the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety will present a report to be debated by Parliament.
To uzrakstīs itāliešu izcelsmes deputāts un sociālistu grupas loceklis Guido Sacconi .
It will be drawn up by the Italian Socialist MEP Mr Guido Sacconi.
Pārāk daudz birokrātijas?
Too much bureaucracy?
Komisijas priekšlikums paredz reģistrēt jebkuru ķīmisko vielu, kas ražota vai importēta ES un kuras daudzums ir/vai pārsniedz vienu tonnu gadā.
The Commission’s proposal envisages the registration of every chemical produced or imported into the EU in quantities of one or more tonnes per year.
Šo vielu potenciālā ietekme uz cilvēku veselību un vidi tiks zinātniski novērtēta.
The potential impact of these substances on human health and the environment will have to be scientifically evaluated.
Visbīstamākās vielas atļaus izmantot tikai tad, ja būs pierādīta spēja kontrolēt risku.
The most dangerous substances will be authorised only if the capacity to control the risks has been demonstrated.
Izveidos ķīmisko vielu Eiropas aģentūru, lai kontrolētu datus, piedalītos novērtēšanā un atļauju piešķiršanā.
A European Chemicals Agency will be set up to process the data, take part in evaluations and grant authorisations.
Neapspriežot nostājas, kādas tiks ieņemtas tuvākajos mēnešos Vides komitejā un plenārsēdē, deputāti jau ir izrādījuši nopietnu satraukumu, kas protams ietekmēs viņu grozījumus.
Without wishing to prejudge the positions that will be taken in the coming months in the Environment Committee and the plenary session of Parliament, it seems that MEPs are already expressing serious concerns that are sure to guide their amendments.
Komisijas izraudzītais kvantitatīvais kritērijs (1 tonna gadā) var radīt daudz nevajadzīgas birokrātijas nosacīti nekaitīgiem produktiem.
The criterion of quantity (1 tonne per year) chosen by the Commission is likely to produce a significant amount of unnecessary bureaucracy in the case of relatively harmless products.
Daudzi deputāti vēlas kvalitatīvāku un mērķtiecīgāku pieeju, kas dotu prioritāti visbīstamākajām vielām.
Some MEPs are looking for an approach based more on quality, which prioritises the most dangerous substances.
Viņi vēlas, lai lielāku lomu piešķirtu Aģentūrai, kas atradīsies Somijā.
They would also like to see the Agency, which will be based in Finland, given a more extensive role.
Liels satraukums ir arī par šī projekta ietekmi uz daudziem mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kas darbojas šajā nozarē un kuri kļūtu pakļauti lielām papildu izmaksām.
There is also a great deal of concern over the impact of these plans on the many small and medium-sized businesses operating in the sector, which could experience a dramatic rise in costs.