natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kāda būs Eiropadomes priekšsēdētāja vēlēšanu kārtība un kādā veidā Zviedrijas prezidentūra nodrošinās procesa taisnīgumu un demokrātiskumu, un to, ka ievēlētais kandidāts pārstāvēs Eiropas Savienības pilsoņu principus un vērības?
What procedure will be put in place for the election of a President of the European Council and how will the Swedish Presidency ensure that the process is fair and democratic and that the successful candidate will represent the principles and values of the citizens of the European Union?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0336/09
ORAL QUESTION H-0336/09
Temats: Cigarešu kontrabanda un ieņēmumi
Subject: Cigarette smuggling and revenue
Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai augusta paziņojumā presei stāstīts par ASV lielākā cigarešu kontrabandista notiesāšanu.
A European Anti-Fraud Office press release in August told of the conviction of a major cigarette smuggler in the US.
Tas ir apsveicami, bet jāatceras, ka nelegālās cigarešu tirdzniecības dēļ ES katru gadu no saviem ieņēmumiem zaudē 9,5 miljardus eiro un šī nauda nonāk kriminālu aprindu rīcībā, un to izmanto, lai finansētu teroristu organizācijas, piemēram, Real IRA.
While this is to be welcomed, the fact remains that the illicit cigarette trade costs the EU as much as €9.5 billion in loss revenue each year and that this money goes to criminals and has been used to fund terrorist organisations such as the Real IRA.
Kāda ir Komisijas stratēģija attiecībā uz to, ka par 97 % no nelegāli tirgotajām cigaretēm netiek saņemti likumīgi nodokļi, radot zaudējumus Eiropas nodokļu maksātājiem, kā arī apdraudot Eiropas drošību?
What is the Commission's strategy to deal with the fact that 97% of illegal cigarettes are evading the legitimate tax net at the European taxpayer’s expense and subsequently to the detriment of European security?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0337/09
ORAL QUESTION H-0337/09
Temats: ES sabiedrība un jauno tehnoloģiju priekšrocības
Subject: EU society and benefits of new technology
Vai Padome varētu paskaidrot, kādas programmas tā īsteno, lai visas Eiropas sabiedrības grupas varētu izmantot jauno un pašreiz izstrādājamo tehnoloģiju priekšrocības, jo īpaši šajā ļoti sarežģītajā ekonomikas situācijā?
Can the Council state what programmes it is implementing so that all sectors of European society can benefit from the use of new and evolving technologies, particularly during this very difficult economic period?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0338/09
ORAL QUESTION H-0338/09
Temats: Baltā grāmata par sportu
Subject: White Paper on sport
Kādas programmas saskaņā ar ES Baltās grāmatas par sportu ES politikas mērķiem Eiropas Komisija īsteno, lai Eiropā uzsvērtu labāku ēšanas paradumu pozitīvo ietekmi?
In accordance with the policy objectives of the EU White Paper on sport, what programmes is the European Commission implementing to highlight the benefits of better dietary practices in Europe?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0339/09
ORAL QUESTION H-0339/09
Temats: Īslandes pievienošanās
Subject: Icelandic accession
Vai Padome varētu iesniegt paziņojumu par sarunu gaitu attiecībā uz Īslandes pievienošanos Eiropas Savienībai?
Can the Council make a statement outlining the state of play concerning Icelandic accession negotiations with the European Union?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0340/09
ORAL QUESTION H-0340/09
Temats: Īru valoda kā ES darba valoda
Subject: Irish as working language in the EU
Vai Eiropas Komisija var sniegt vispusīgu pārskatu par praktiskajiem pasākumiem, kuri kopš 2007. gada janvāra paveikti, lai īru valodu padarītu par ES darba valodu?
Can the European Commission make a comprehensive statement outlining the practical steps that have been taken from January 2007 to date to integrate Irish as a working language within the EU?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0341/09
ORAL QUESTION H-0341/09
Temats: Jūras maršrutu atvēršana Izraēlā
Subject: Opening up of sea routes in Israel
Vai Padome ir gatava pieprasīt Izraēlas varas iestādēm atļaut atvērt maršrutus pa jūru, lai atvieglotu dzīvībai svarīgu sūtījumu piegādi Gazas palestīniešiem, un vai Padome ir apmierināta ar to, kā Izraēla pilda Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu nosacījumus?
Is the Council prepared to request that the Israeli authorities allow the opening up of sea routes in order to facilitate the provision of vital supplies to the Palestinian population of Gaza and is the Council satisfied that the Israeli Authorities are abiding by the conditions of the Euro-Med agreements?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0342/09
ORAL QUESTION H-0342/09
Temats: Famagustas pilsētas restitūcija
Subject: Return of the town of Famagusta
Vai Eiropas Savienība un it īpaši Komisija paredz atbalstīt okupētās Famagustas pilsētas likumīgo iedzīvotāju prasību nekavējoties atdot viņu pilsētu — tā atrodas Turcijas armijas kontrolē —, kas būtu uzticības atjaunošanas pasākums, lai dotu iespēju galīgi atrisināt Kipras problēmu?
Does the EU and particularly the Commission intend to support the request from the lawful inhabitants of the occupied town of Famagusta for the immediate return of their town, which is under the control of the Turkish army, as a confidence-building measure with a view to finally solving the Cyprus problem?
Tūlītēja šīs pilsētas restitūcija ir paredzēta 1979. gada augstākā līmeņa ( Kyprianou – Denktash ) sanāksmes laikā noslēgtajos nolīgumos un ANO Drošības padomes rezolūcijās par šo jautājumu.
The immediate return of this town is a provision of the 1979 Kyprianou - Denktash summit agreements and of the United Nations Security Council resolutions on this subject.
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0343/09
ORAL QUESTION H-0343/09
Temats: Triestes slovēņu teātra problēmas
Subject: Difficulties of the Slovene theatre in Trieste
Eiropas Savienībā nekavējoties jāievieš cilvēktiesību komisāra postenis.
The EU urgently needs a Commissioner for Human Rights.
Minoritāšu tiesības ES tiek neiedomājami pārkāptas.
The rights of minorities are being flagrantly violated in the EU.
Varu minēt vienu piemēru Itālijā.
Here is an example from Italy.
Viens no slovēņu minoritātes nacionālās identitātes un kultūras balstiem Itālijā ir Triestes slovēņu teātris (Slovensko stalno gledališče), kuru jau 1945. gadā dibināja Itālijas pašvaldības, provinces un reģionālās iestādes.
One of the pillars of the national identity and culture of the Slovene minority in Italy is the Slovene theatre ( Slovensko stalno gledališče ) in Trieste, which was established as long ago as 1945 by the municipal, provincial and regional authorities of Italy.
Teātrim vienmēr ir bijušas finansiālas problēmas, jo Itālijas iestādes nenodrošina regulāru finansējumu.
The theatre has always faced financial difficulties because the Italian authorities do not provide regular funding.
Septembrī teātra uzvedumi bija jāpārtrauc finansiālu grūtību dēļ.
The theatre had to stop performing its programme in September because of financial difficulties.
Itālijas valstij ir svarīgs valsts iekšpolitikas un starptautisks uzdevums — rūpēties par tiem Itālijas pilsoņiem, kuri pārstāv slovēņu minoritāti.
The Italian state has an important internal and international obligation to provide for those Italian citizens who are members of the Slovene minority.
Itālijas valsts neievēro savas valsts pilsoņu tiesības, un, neļaujot teātrim darboties, tā īsteno minoritātes aktīvas asimilēšanas politiku.
The Italian state is not respecting the rights of its own citizens, and by preventing the theatre from operating it is carrying out a policy of active assimilation of a minority.
Slovēnijā šādu rīcību uzskata par Itālijas pienākumu pret minoritāti, šajā gadījumā slovēņu minoritāti, rupju neievērošanu.
In Slovenia this behaviour is viewed as a flagrant violation of Italy’s obligations towards a minority, in this case the Slovene minority.
Ko Jūs kā Eiropas komisārs varat darīt, lai saglabātu Triestes slovēņu teātri un līdz ar to arī slovēņu valodu?
What can you as European Commissioners do to preserve the Slovene theatre in Trieste, and with it the Slovene language?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0344/09
ORAL QUESTION H-0344/09
Temats: Atbilstība EK līguma noteikumiem saistībā ar izolētību uz salām
Subject: Compliance with the provisions of the EC Treaty regarding island status
Amsterdamas līguma 158. pantā un tam pievienotajā 30. deklarācijā atzīts, ka reģioni, kas atrodas uz salām, cieš no pastāvīgiem strukturāliem traucējumiem, kas saistīti ar šo reģionu salu statusu, kurš vājina to ekonomisko un sociālo attīstību.
It is recognised in Article 158 of the Amsterdam Treaty and Declaration No 30 annexed to the Final Act that island regions suffer from structural handicaps linked to their island status, the permanence of which impairs their economic and social development.
Turklāt tiek noteikts, ka Kopienas tiesību aktos jāņem vērā šie traucējumi un ka jāveic īpaši pasākumi šo reģionu labā, lai tos labāk integrētu iekšējā tirgū, ievērojot taisnīgus nosacījumus.
It is also established that Community legislation must take account of these handicaps and that specific measures may be taken in favour of these regions in order to integrate them better into the internal market on fair conditions.
Savukārt, Lisabonas līgumā tie paši noteikumi ir iekļauti un pastiprināti, kā vienu no galvenajiem principiem nosakot teritoriālo kohēziju.
The Lisbon Treaty contains these same provisions and strengthens them by including territorial cohesion as one of its main objectives.
Minētais 158. pants praktiski nav ne piemērots, ne arī īstenots.
The implementation and development of this Article 158 has been virtually non-existent.
Vajadzīga īpaša integrēta Eiropas līmeņa politika, kas ļautu mazināt trūkumus, kuri ir saistīti ar izolētību uz salām, un kas padarītu vienlīdzīgus reģionus, kuri atrodas uz salām, ar kontinenta reģioniem.
There is a need for a specific integrated European policy to help compensate for the handicaps associated with island status and to put island regions on an equal footing with mainland regions.
Kādus pasākumus Komisija plāno pieņemt, lai izpildītu Amsterdamas līguma 158. pantu un Lisabonas līgumā ietvertos noteikumus saistībā ar izolētību uz salām, kad šis līgums stāsies spēkā?
What measures does the Commission intend to take to comply with the provisions of Article 158 of the Amsterdam Treaty and with the provisions relating to island status contained in the Lisbon Treaty when it enters into force?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0345/09
ORAL QUESTION H-0345/09
Temats: Trešo valstu gaisa pasažieru pārsēšanās starp lidojumiem
Subject: Transfers for third country air passengers
Kad cilvēki no valstīm ārpus ES lido uz kādu ES dalībvalsti, tiem bieži ir jāveic pārsēšanās citā reisā uz citu dalībvalsti, lai varētu turpināt ceļu uz savu galamērķi.
When people from countries outside the EU travel to a Member State, it is not unusual for them to need to make a transfer to another Member State before continuing to their end destination.
Tomēr ir konkrēti piemēri, kad cilvēkiem no trešām valstīm ir atteikta pārsēšanās, neraugoties uz to, ka viņi ir izpildījuši galamērķa valsts vīzas prasības.
However, there are concrete examples of persons from third countries being refused transfer, despite fulfilling the visa requirements for their final destination.
Turklāt kādā konkrētā piemērā trešās valsts iedzīvotājam pēc šāda atgadījuma tika liegts iebraukt Eiropas Savienībā vēl sešus mēnešus.
Furthermore, in a specific example, a third country resident was subsequently banned from entering the EU for 6 months.
Vai Komisija piekrīt, ka šādos gadījumos būtu jāļauj veikt pārsēšanos, ja ir izpildītas galamērķa valsts vīzas prasības?
Does the Commission agree that transfers should be accommodated if visa requirements to the final destination are fulfilled?
Vai Komisija piekrīt, ka tiek pārkāptas pamattiesības attiecībā uz pārvietošanās brīvību Kopienā, ja dalībvalsts iestādes pārsēšanās valstī liedz trešās valsts iedzīvotājam nokļūt galamērķī?
Does the Commission agree that it is a breach of the fundamental right of free movement within the Community if Member State authorities in the transfer country prevent the third country national from reaching his or her final destination?
Vai Komisija plāno rīkoties, lai nodrošinātu, ka trešo valstu iedzīvotājiem laiku pa laikam neliedz nokļūt to galamērķī?
Will the Commission act to ensure that third country nationals are not randomly denied access to their final destination?
Vai Komisija piekrīt, ka gadījumā, ja pārsēšanās ir liegta, šādai rīcībai ir jāsniedz saprātīgs pamatojums ar pārsūdzības tiesībām?
Does the Commission agree that if such a transfer is denied a sound justification with the right of appeal should be presented?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0346/09
ORAL QUESTION H-0346/09
Temats: Elektroniskā pārraudzība Eiropas Savienībā
Subject: Electronic surveillance in the EU
Laikā no 2009. gada 31. augusta līdz 6. septembrim 24 ES dalībvalstīs notika plaša mēroga eksperiments, reģistrējot kopumā personas datus 1 041 821 personai, kura iebrauca vai izbrauca no Grieķijas.
A total of 1 041 821 persons entering or leaving Greece had their personal data recorded in a large-scale exercise carried out in 24 EU Member States during one week from 31 August to 6 September 2009.
Kopumā visā Eiropas Savienībā tika elektroniski reģistrēti dati 12 907 581 personai.
The total number of those who had their data recorded and were registered electronically at EU level was 12 907 581.
Šis eksperiments notika atbilstoši ES Stratēģiskās imigrācijas komitejas ( SCIFA ) dokumentam Nr. 10410/09, un tā mērķis bija apkopot personas datus visām personām, kuras šķērso ES robežas.
This exercise took place in accordance with document No. 10410/09 of the EU Strategic Committee for Immigration, and its object was to gather the personal data of all those entering or departing through EU borders.
Īstenojot iestāžu sistēmu, kam piekritusi un ko pieņēmusi Nea Dimokratia (Jaunās demokrātijas) un PASOK ( Visgrieķijas Sociālistiskās kustības ) valdība, Grieķija ir operatīvi veikusi datu apkopošanas pasākumus, iesniedzot piekto lielāko reģistrēto personu skaitu.
In implementing the EU institutional framework which Nea Dimokratia and PASOK governments had agreed to, Greece swiftly implemented the data-gathering measures, logging up the fifth largest number of people recorded.
Kā Padome vērtē šāda veida eksperimentus, kuru mērķis ir izveidot „Eiropas cietoksni” un radīt gigantisku elektroniskas robežkontroles un pārraudzības sistēmu visiem ceļotājiem, līdz ar to lielā mērā ierobežojot demokrātiskās pamattiesības un brīvības?
How does the Council view exercises of this kind which form part of designs to build a 'Fortress Europe' and create a gigantic system of electronic border controls and surveillance of all travellers, thereby drastically curtailing fundamental democratic rights and freedoms?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0347/09
ORAL QUESTION H-0347/09
Temats: Suicides among France Telecom staff
Subject: Suicides among France Telecom staff
Traģiskie pašnāvību rādītāji privatizētajā Francijas telekomunikāciju uzņēmumā France Telecom ir sasnieguši biedējošu mērogu – 24 darbinieki ir izdarījuši pašnāvību, jo nav spējuši izturēt "viduslaiku darba apstākļus", kas valda Francijas daudznacionālajos uzņēmumos un būtībā visās monopoluzņēmumu grupās.
The tragic suicide rate among the staff of the privatised French telecommunications company ‘France Telecom’ has reached alarming proportions, 24 employees having killed themselves because they were unable to cope with the ‘medieval working conditions’ prevalent in the French multinational and indeed in all monopolistic business groups.
Šīs pašnāvības ir traģisks rezultāts tam, ko ir izraisījusi vispārīga labi zināmās elastdrošības kārtības īstenošana, darba attiecību pasliktināšanās un vājināšanās, nežēlīga darba slodzes palielināšana un darbinieku bailes un nedrošība, saskaroties ar draudošajām pieaugošā bezdarba perspektīvām.
These suicides are the tragic outcome of the generalised implementation of the notorious ‘flexisecurity’ arrangements, the undermining and weakening of labour relations, ruthless workload intensification and the fear and insecurity of employees faced with the dismal prospect of galloping unemployment.
Šī stratēģija ir bijusi ES un dalībvalstu valdību, tostarp Grieķijas viena otrai sekojošo ND un PASOK valdību pamata politiskā izvēle.
This strategy has been a fundamental political choice on the part of the EU and the governments of the Member States, including Greece, under successive ND and PASOK governments.
Vai Komisija uzskata, ka ES īstenotā stratēģija, kas vispārina "elastdrošības" piemērošanu, vājina darba attiecības, pārtrauc darba koplīgumus un atceļ vai ierobežo visus tiesību aktus, kuri paredz aizsargāt darba ņēmējus, darbojas strādājošo vai tikai uzņēmumu konkurētspējas un rentabilitātes interesēs, burtiski ziedojot strādājošo dzīvības peļņas labā?
Does the Commission consider that the strategy being followed by the EU, seeking to generalise ‘flexisecurity’, weaken labour relations, put an end to collective labour agreements and abolish or undermine all legislation seeking to protect workers, is of benefit to workers or solely and exclusively in the interests of company competitivity and profitability, literally sacrificing workers’ lives on the altar of profit?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0348/09
ORAL QUESTION H-0348/09
Temats: Nepilngadīgo iebiedēšana tiešsaistē
Subject: Cyberbullying among minors
Drošas interneta lietošanas dienā, 2009. gada 10. februārī, ES sāka informācijas kampaņu pret nepilngadīgo iebiedēšanu tiešsaistē.
On 10 February 2009, International Safer Internet Day, the EU launched an information campaign against cyberbullying among minors.
Šīs kampaņas ietvaros visa 2009. gada laikā valsts un privātos televīzijas kanālos rāda īsu video filmiņu, kuras mērķis ir mudināt bērnus, darbojoties internetā, kontrolēt savu rīcību.
As part of this campaign, a short video film aimed at encouraging children to maintain controls when they are on the internet is being shown on public and private TV channels throughout 2009.
Iebiedēšana tiešsaistē, kur skolēni var būt gan upuri, gan vajātāji, ir nopietna problēma, kas ietekmē visas ES dalībvalstis.
Cyberbullying with schoolchildren as victims and persecutors is a serious problem which affects all EU Member States.
Komisijas centās pārliecināt interneta uzņēmumus parakstīt vienošanos, kurā tie apņemtos efektīvāk pievērsties to jauniešu aizsardzībai, kuri izmanto internetu, un šie centieni ir bijuši sekmīgi.
The Commission endeavoured to persuade internet companies to sign an agreement in which they undertook to contribute to the more effective protection of young people using the internet, and it succeeded in doing so.
Tā kā šāda vienošanās ir tikai pirmais solis to jauniešu aizsardzībā, kuri izmanto internetu, vai Komisija varētu atbildēt uz šādiem jautājumiem:
Given that this agreement is only the first step towards protecting young people using the internet, will the Commission say:
Kādas citas darbības tā plāno veikt?
What other actions does it intend to take?
Vai Komisija uzskata, ka skolai kā iestādei ir izšķirīga nozīme, lai ierobežotu un novērstu vardarbību internetā starp nepilngadīgajiem?
Does it consider that school as an institution can play a decisive role in restricting and preventing internet violence between minors?
Ja tā ir, tad kā to panākt?
If so, how?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0349/09
ORAL QUESTION H-0349/09
Temats: Augstas elektroenerģijas cenas Beļģijā
Subject: High electricity prices in Belgium
Vai Komisija var sniegt informāciju par vidējām elektroenerģijas cenām privātajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem Beļģijā salīdzinājumā ar cenām kaimiņvalstīs?
Can the Commission provide any information about average electricity prices for private households and businesses in Belgium, in comparison with those in neighbouring countries?
Vai Komisija piekrīt uzskatam, ka salīdzinoši augstās elektroenerģijas cenas Beļģijā ir izskaidrojamas ar konkurences trūkumu elektroenerģijas tirgū?
Does the Commission agree that the relatively high prices in Belgium are due to a lack of competition on the electricity market?
Vai Komisija piekrīt viedoklim, ka atomelektrostaciju darbības pagarināšana arī pēc to amortizācijas laika varētu radīt finansiālās iespējas, lai būtiski samazinātu augstās elektroenerģijas cenas patērētājiem?
Does the Commission agree that keeping nuclear power stations open for longer after they have been written off creates financial scope for significantly reducing the high prices charged to consumers?
Vai Komisija var aprēķināt un norādīt, kāda būtu absolūtā virspeļņa no atomelektrostacijām gadījumā, ja trīs no tām varētu darboties ilgāk nekā sākotnēji paredzēto laiku?
Can the Commission indicate, according to its calculations, the absolute value of the windfall profits from nuclear power stations in a scenario in which three nuclear power stations are allowed to remain open for longer?
Vai Komisija atbalstītu ierosinājumus izmantot atomelektrostaciju ilgākas darbības rezultātā iegūtos papildu līdzekļus, lai, pirmkārt, samazinātu elektroenerģijas cenas un, otrkārt, veiktu ieguldījumus atjaunojamos enerģijas avotos?
Will the Commission support initiatives to invest the 'dividend' from keeping nuclear power stations open for longer in, firstly, lower prices and, secondly, renewable sources?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0350/09
ORAL QUESTION H-0350/09
Temats: Par Padomes nostāju attiecībā uz ziņojumu par Krievijas un Gruzijas karu
Subject: On the position of the Council regarding the report on the war between Russia and Georgia
ES pilnvarotā neatkarīgā faktu vākšanas misija par Gruziju 2009. gada 30. septembrī nāca klajā ar ziņojumu par 2008. gada augusta Krievijas — Gruzijas karu.
On 30 September 2009 the EU-commissioned independent fact-finding mission on Georgia released its report on the outbreak of war between Russia and Georgia in August 2008.
Pretējām nometnēm ir atšķirīgas ziņojuma interpretācijas jautājumā par to, kurš vainojams par militārajām darbībām un simtiem zaudētām dzīvībām.
The report has been interpreted differently by the opposing camps as regards who is actually to blame for military actions and hundreds of lost lives.
Tomēr ziņojumā ir skaidri norādīts uz provokācijām no Krievijas puses pirms kara darbības sākuma, un tajā teikts, ka pasu izsniegšana Gruzijas pilsoņiem Dienvidosetijā un Abhāzijā, kas notiek jau vairākus gadus, ir bijusi nelegāla.
However, the report is rather explicit about the provocations on the Russian side prior to the war and it states that issuing passports to the citizens of Georgia in South Ossetia and Abkhazia for some years had been illegal.
Kāda tieši ir Padomes nostāja attiecībā uz šo ziņojumu un tā rezultātiem?
What is the actual position of the Council on the report and its findings?
Kā ziņojums ietekmē politisko situāciju reģionā?
How does the report change the political situation in the region?
Vai Padome tagad uzskata, ka aktīvāk jāiesaistās šī reģiona jautājumu risināšanā, lai novērstu turpmāku konflikta saasināšanos?
Does the Council now see a need to engage more actively in the region to prevent further escalation of the conflict?
Kāda būs Padomes reakcija uz šo ziņojumu un tā atzinumiem?
How does the Council intend to react to the report and its findings?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0351/09
ORAL QUESTION H-0351/09
Temats: Izredzes noslēgt padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības nolīgumu ar austrumu partneriem
Subject: Prospects of concluding deep and comprehensive free trade agreements with the Eastern partners
Uzsākot Austrumu partnerības (EaP) politiku, ES ir apņēmusies eventuāli virzīties uz padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības nolīgumu ar saviem Austrumeiropas kaimiņiem — Baltkrieviju, Ukrainu, Moldovu, Gruziju, Azerbaidžānu un Armēniju.
With the launch of the Eastern Partnership (EaP) policy the EU has committed itself to move towards eventual deep and comprehensive free trade agreements with the six Eastern European neighbours - Belarus, Ukraine, Moldova, Georgia, Azerbaijan and Armenia.
Vai šās nolīgums tiks noslēgts tuvākajos gados?
Will such agreements be concluded in the coming few years?
Kādā stadijā ir sarunas par brīvās tirdzniecības nolīgumu ar Ukrainu?
Where do negotiations on a free trade agreement with Ukraine stand?
Kad varam sagaidīt nolīguma noslēgšanu?
When should we expect the conclusion of the agreement?