natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Eiropas tiesību interpretēšanu un piemērošanu, to atbilstību primārajiem tiesību aktiem, proti, juridiskā pamata izvēli, kā arī subsidiaritātes un proporcionalitātes principa ievērošanu; starptautisko tiesību interpretēšanu un piemērošanu, ciktāl tas skar Eiropas Savienību; Kopienas tiesību vienkāršošanu, it īpaši likumdošanas priekšlikumiem to oficiālai kodifikācijai; Parlamenta tiesību un prerogatīvu juridisko aizsardzību, ieskaitot tā iesaistīšanos Eiropas Kopienu Tiesas un Pirmās instances tiesas procesos; Kopienas tiesību aktiem, kas skar dalībvalstu tiesisko regulējumu, it īpaši tādās jomās kā:
the interpretation and application of European law, compliance of European Union acts with primary law, notably the choice of legal bases and respect for the principles of subsidiarity and proportionality; the interpretation and application of international law, in so far as the European Union is affected; the simplification of Community law, in particular legislative proposals for its official codification; the legal protection of Parliament's rights and prerogatives, including its involvement in actions before the Court of Justice and the Court of First Instance; Community acts which affect the Member States' legal order, namely in the fields of:
procesuālās tiesības; atbildību par vidi un sankcijām par noziegumiem pret vidi; ētikas jautājumiem, kas saistīti ar jaunajām tehnoloģijām, attiecīgajām komitejām piemērojot procedūru ar iesaistītajām komitejām; Deputātu nolikumu un Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumiem; privilēģijām un imunitāti, kā arī deputātu pilnvaru pārbaudi; Kopienu Tiesas organizatorisko struktūru un statūtiem; Iekšējā tirgus saskaņošanas biroju.
procedural law; environmental liability and sanctions against environmental crime; ethical questions related to new technologies, applying the procedure with associated committees with the relevant committees; the Statute for Members and the Staff Regulations of the European Communities; privileges and immunities as well as verification of Members' credentials; the organisation and statute of the Court of Justice; the Office for Harmonisation in the Internal Market.
Parlamenta ziņas tiešsaistē
Surfing Parliament's news online in 2008
Kāda ir atšķirība?
What's the difference?
Patlaban Jūs atrodaties apakšsadaļā „Virsraksti”.
The differences between the headlines area and the press service are:
Tajā publicējam vismaz 2 rakstus dienā, informējot par notiekošo Parlamentā plašākā kontekstā.
"Headlines": A minimum of two articles a day in 22 languages, about events in the Parliament.
Šī sadaļa Jums palīdzes gūt pārskatu par Parlamenta darbību un tās ietekmi uz ES iedzīvotāju dzīvi.
The aim is to set EP events within a wider context.
Apakšsadaļa „Preses dienests” domāta galvenokārt žurnālistiem un speciālistiem.
The articles give an overview of the key issues and their likely impact for the public.
Īsi paziņojumi presei un garāki raksti ar fona informāciju sīki izklāsta svarīgākos un interesantākos galveno notikumu un lēmumu aspektus.
This area is designed primarily to provide journalists and other media professionals with the information they need to cover Parliament.
Tā, piemēram, kad Parlaments balsoja par viesabonēšanas tarifu samazināšanu, „Virsraksti” skaidroja, kādu labumu no jaunajiem noteikumiem gūs patērētāji.
Short press releases and longer background notes set out the most important and interesting aspects of the main events and decisions, plus the details essential for reporters.
Kāpēc 22 valodas?
Why 22 languages?
„Virsraksti” ir domāti visiem ES iedzīvotājiem, tāpēc informācija šeit tiek piedāvāta 22 ES oficiālajās valodās.
Because, it is designed to be read by people from all 27 EU countries so needs to be in the EU's official languages.
Kas mēs esam?
Who are we?
Rakstu uzmetumu angļu valodā sagatavo divi vai trīs redaktori, bet pēc tam visi 22 redaktori to pielāgo savu lasītāju vajadzībām, dažādos stilos, bet ar vienādu saturu.
The stories covered, which are researched and prepared by members of the team, are the same for each language, but each editor writes them up in his or her own style, doubtless familiar to our regular readers.
Patlaban mēs strādājam pie mūsu vietnes atjaunināšanas, kas ļaus piedāvāt daudzveidīgākus un pievilcīgākus materiālus, sākot jau no pavasara.
We are currently working on an upgrade to our news pages, which will give us scope for more varied and attractively formatted material from early spring this year.
Mūs mērķis paliks tas pats — skaidrā un saprotamā veidā. informēt mūsu lasītājus par norisēm Eiropas Parlamentā.
But our objective will remain the same: to inform our readers in a clear and accessible way about the daily activities of the European Parliament.
Jaunā ES prezidentvalsts Slovēnija atklāj Eiropas Starpkultūru dialoga gadu
Slovenia's EU Presidency inaugurates Year of Intercultural Dialogue
Lai atzīmētu Eiropas Starpkultūru dialoga gada un Slovēnijas ES prezidentūras sākumu, vakar un šodien Ļubļanā notika starptautiska konference, ko rīko Slovēnija sadarbībā ar Eiropas Komisiju.
Slovenia used the first day of its Presidency of the European Union to inaugurate the 2008 Year of Intercultural Dialogue.
Šīvakara noslēguma ceremonijā piedalījās arī Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs Hanss-Gerts Poterings.
This state of 2 million is the first of the 2004 EU intake to hold the Presidency.
Tiks veiktas informācijas un izpratnes veicināšanas kampaņas, kā arī aptaujas un pētījumi gan nacionālajā, gan ES līmenī.
Energy and Reform Treaty ratification are among its priorities.
Starpkultūru dialogs ietilpst plašākās ES stratēģiskajās prioritātēs, kuru mērķis ir respektēt, atbalstīt un veicināt kultūru daudzveidību Eiropā, sekmēt aktīvu ES pilsonību, nodrošināt vienlīdzīgas iespējas un novērst diskrimināciju, kā arī stiprināt sadarbību un saliedētību uz ES kopējo vērtību pamata.
The year of intercultural dialogue will see Europe-wide events aimed at encouraging greater respect between cultures.
Starpkultūru dialogs ir viena no Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja Hansa-Gerta Poteringa galvenajām prioritātēm.
EP President Hans-Gert Pöttering has made this theme central to his mandate.
Kopš stāšanās amatā 2007. gada sākumā viņš ir ticies ar dažādām minoritāšu grupām, kā arī politikas, reliģiju un kultūru līderiem.
The role of the media, education and the economy in relations between different EU cultures is the subject of a conference organised by the Slovene government on Monday and Tuesday this week.
H.G. Poterings norādīja, ka jāceļ intelektuāls un kulturāls tilts pār Vidusjūru, tilts, kas balstītos uz savstarpēju sapratni un kopējām vērtībām.
It was attended by Slovene Prime Minister Janez Janša as well as Mr Pöttering.
"Starpkultūru dialogam būtiska ir iecietība.
Together in diversity
Iecietība nenozīmē vienaldzību.
It is the first of many events, debates and exhibitions being organised by national and regional authorities.
Iecietība nozīmē aizstāvēt savus uzskatus un uzklausīt citu viedokli, respektējot viņu pārliecību," viņš teica.
The objective of the year of intercultural dialogue (organised by the European Commission) is to promote greater understanding.
Nākamās ES prezidentvalstis būs Vācija un Portugāle.
Events and information campaigns will stress the benefits of greater cultural interchanges.
Slovēnijas ārlietu ministrs Dimitrijs Rupels uzskata, ka Eiropas Savienībai vajadzīgs uzmundrinājums, enerģija, dialogs, atvērtība un pēc iespējas vairāk draugu un partneru.
The year will also see emphasis on education to target young people and encourage them to be active citizens respecting Europe-wide values of cultural diversity.
Eiropas perspektīvas stiprināšana Rietumbalkānos,
Slovenia's PM to set out priorities in European Parliament
starpkultūru, starpreliģiju un starptradīciju dialoga veicināšana Eiropas Starpkultūru dialoga gada ietvaros.
On 16 January Mr Janša will set out Slovenia's key priorities to MEPs in Strasbourg.
ES Padomes prezidentūru rotācijas kārtībā ik pēc sešiem mēnešiem pārņem kāda cita ES dalībvalsts.
You can watch his address here live online.
Šajā laikā prezidentvalsts ir Eiropas Savienības „seja un balss”, t.i., tā pārstāv visas ES dalībvalstis.
He is expected to put energy and climate change at the top of the agenda, and will also focus on measures to improve the "EU perspective" for the Western Balkans, the promotion of intercultural dialogue and the ratification of the new Reform Treaty.
Šī sistēma mainīsies līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā.
Slovenian Ministers will Chair Ministerial meetings in the Council for the first six months of this year.
20080107STO17490 Eiropas Starpkultūru dialoga gads Slovēnijas ES prezidentūra
20080107STO17490 European Year of Intercultural dialogue Slovenia Presidency
Sācies pirmais Eiropas jaunatnes Kārļa Lielā balvas konkurss
European Charlemagne Youth Prize open for applications
Vai Jūs piedalāties kādā projektā, kas pievēršas Eiropas Savienības attīstības, integrācijas vai identitātes jautājumiem?
Are you part of a project that will help promote understanding between peoples of different countries?
Kā pieteikties?
How do I apply?
Konkursam pieteikties var visu 27 ES dalībvalstu pilsoņi vai pastāvīgi dzīvojošie iedzīvotāji vecumā no 16 līdz 30 gadiem individuāli vai grupās.
All citizens or residents aged 16-30, of the 27 EU member states can apply, individually or in groups, provided that the project submitted is up and running.
Pieteikumu turklāt var iesniegt jebkurā no ES oficiālajām valodām.
Applications can be made in all official EU languages.
Konkursam pieteiktajiem projektiem tomēr jābūt uzsāktiem un tiem jādarbojas.
Check out full details, competition rules and the application form via the first link below.
Atlases procedūra
How will the winners be chosen?
Uzvarētāju vai Eiropas jaunatnes Kārļa Lielā balvas ieguvēju izvēlēsies divās kārtās.
The three best projects will be selected in two steps.
Pirmā kārta — dalībvalstu atlases komisijas, kuru sastāvā ir vismaz divi Eiropas Parlamenta deputāti un viens jaunatnes organizāciju pārstāvis, katrā dalībvalstī 2008. gada 14. martā noteiks uzvarētāju.
First phase, national juries consisting of at least two MEPs and one representative of a youth organisation will select a national winner from each of 27 Member States by 14 March.
Otrā kārta — Eiropas atlases komisija, kuras sastāvā ir trīs Parlamenta deputāti un četriem Āhenes pilsētas Kārļa Lielā Starptautiskās balvas fonda pārstāvji, 2008. gada 4. aprīlī no dalībvalstu atlases komiteju iesniegtajiem 27 projektiem noteiks uzvarētāju.
Then, on 4 April, the European jury, consisting of three MEP's, the President of the European Parliament and four representatives of the Foundation of the International Charlemagne Prize, will select the winner from the 27 projects submitted by national juries.
Balvas trīs labākajiem projektiem pasniegs Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs un Āhenes pilsētas Kārļa Lielā Starptautiskās balvas fonda pārstāvji.
The €5,000, €3,000 and €2,000 prizes for the three best projects will be presented by the President of the EP and a representative of the Foundation of the International Charlemagne Prize of Aachen.
Papildus šai balvai trīs laureāti tiks uzaicināti 2008. gada maijā apmeklē Eiropas Parlamentu Briselē.
The three laureates will also be invited to visit the European Parliament in May 2008.
Iesūtiet savu pieteikumu!
You can get an application form either on this website or on the Charlemagne prize website below.
Iesniegšanas termiņš — 2008. gada 8. februāris.
The competition is open until 8 February!
20080107STO17491 Konkursa noteikumi un pieteikuma veidlapa Kārļa Lielā balva
20080107STO17491 European Charlemagne Youth Prize The international Charlemagne Prize: The Charlemagne Prize website (German) Angela Merkel wins 2008 Charlemagne prize
Marie Anne Isler Béguin: vēlēšanas Gruzijā demokrātijas progress
Isler Béguin: Georgian elections a "step forward for democracy"
Gruzijas prezidents Mihails Sakašvili
Georgia's President Mikhail Saakashvili
Novērotāji tās atzina par atbilstošām starptautiskajiem noteikumiem.
A team of 7 MEPs were in Georgia for the 5 January poll.
Vēlēšanu norisi uzraudzīja arī septiņu eirodeputātu delegācija.
They reported that the election met international standards.
Mēs sarunājāmies ar delegācijas vadītāju Marie Anne Isler Béguin.
We spoke to delegation leader, French Green Marie Anne Isler Béguin.
Kā Jūs raksturotu prezidenta vēlēšanu norisi?
As chair of the European Parliament's observer mission in Georgia, how would you characterize the presidential elections on January 5?
Vēlēšanu norise atbilda starptautiskajām normām, lai gan nebūtu nebija nevainojama.
The procedures in place were in line with international standards, although they were far from perfect.
Kā liecina starptautiskie novērotāji, lielas kļūdas vai nekārtības pieļautas netika.
According to the testimony of international observers, there were no major irregularities.
Tās turklāt nebija sistemātiskas, tāpēc nevaram izdarīt pieņēmumu, ka tās bijušas tīšas.
There were some irregularities, but no systematic effort to commit deliberate fraud.
Tagad redzēsim, vai varas iestādes un opozīcija ievēros demokrātijas spēles noteikumus.
But we made our report and now we want to see if the authorities and the opposition will follow the rules of democracy.
Par spīti nelīdzsvarotajai kampaņai un dažādiem starpgadījumiem vienotā opozīcija ieguva 25% balsu.
I had a guarantee from the Georgian authorities that the procedures will be followed.
Šī ir pirmā reize, kad opozīcija Gruzijā gūst šādus panākumus.
Despite the calamitous campaign and the recent turmoil of the country, the united opposition gained 25% of the vote, a first for Georgia.
Iedzīvotāji pirmoreiz prezidenta vēlēšanās varēja izdarīt reālu izvēli un brīvi vēlēt.
It was also the first time that there was real political choice for the presidential elections and that people were able to vote freely.
Tas ir solis uz priekšu, kas pierāda gruzīnu briedumu.
It is a step forward in Georgian maturity, now let's hope for maturity among the political parties as well.
Ko šīs vēlēšanas nozīmē reģionam un Eiropas Savienībai?
What are the implications of these elections for the wider region and for the European Union?
Vēlēšanas Gruzijai bija liels izaicinājums.
The elections were a major challenge for Georgia.
No vienas puses, bija nepieciešams uzlabot gruzīnu ekonomisko un sociālo situāciju.
On the one hand, it was necessary to improve the economic and social situation of Georgia.
No otras puses, Gruzijas stāvoklis ir ļoti trausls dēļ abiem separātistu reģioniem — Abhāziju un Dienvidosetiju.
But on the other side, Georgia is very fragile situation with two separatist regions, Abkhazia and South Ossetia.
Persona, kas pārņems valsts vadības grožus, uzņemsies ievērojamu atbildību — tai būs jāpanāk ilgstoša Kaukāza stabilitāte un jānodibina veiksmīgas kaimiņattiecības ar Krieviju.
The person who takes over will have the considerable responsibility of bringing stability to the Caucasus and coming to terms with Russia.
Gruzija atrodas ģeogrāfiski stratēģiskā vietā, un tai ir svarīga loma enerģētikas jomā.
The EU is very much present with technical assistance and support for economic and social reforms and so on, but when it comes to conflicts we are not policy makers, simply facilitators of dialogue.
Tāpēc, ja tā ir izlēmusi pagriezties uz Eiropas pusi (piemēram, iestājoties Eiropas Padomē, kas ir tāda kā Eiropas Savienības priekštelpa), mums ir jāpanāk pretī un tai jādod perspektīvas.
Georgia is in the process of a huge strategic shift, which includes important energy issues, so if it chooses to turn to Europe, for example by joining the Council of Europe, which is the antechamber to the EU, we must be ready to respond to this request.
Runājot par perspektīvām — kad Mihails Sakašvili 2006. gada novembrī viesojās Eiropas Parlamentā, viņš teica, ka Gruzijai pievienošanās ES ir „ilgtermiņa mērķis”.
During his visit to the European Parliament in November 2006, Mikhail Saakashvili spoke of the accession of Georgia to the EU as a "long-term objective".
Kādi faktori noteiks Gruzijas un ES nākotnes attiecības?
What are the factors that will determine future relations between Georgia and the EU?
Visas trīs Dienvidkaukāza valstis (Gruzijas, Azerbaidžāna un Armēnija) pēc padomju impērijas pamešanas ir pagriezušās uz Rietumu pusi, jo tās sevi uzskata par Eiropas valstīm un tām ir Eiropas kultūra.
The 3 countries of the South Caucasus (Georgia, Azerbaijan and Armenia) turned to the west when they came out of the Soviet empire, because they feel European, and have a European culture.
Šobrīd problēma meklējama mūsu pusē, jo mēs nezinām, ko mēs gribam darīt ar Eiropas Savienību.
So now the problem is us, because we do not know what we want to do in the EU.
Neskatoties uz to, viņi dara visu, lai būtu labi sagatavoti (kaimiņvalstu attiecību politiskajā ietvarā) un lai panāktu tādu pašu labklājības līmeni kā Rietumos.
They have made enormous sacrifices, they have put everything in place to prepare (in the framework of the European Neighbourhood Policy), to achieve prosperity as in the West.
Viņi saka: „Ja tas nebūs mūsu paaudzei, tad vismaz nākamajai”.
They told me: "If this is not for our generation, it will be for the generation after."
Es tāpēc ceru, ka ES šīs trīs valstis nepametīs likteņa varā.
So I hope that the EU will not leave these three countries orphaned.
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128IPR14043 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128IPR14043 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0516 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0516 0 NOT XML V0//EN
Imigrācija — pretlīdzeklis Eiropas demogrāfiskajam deficītam?
Is immigration the cure for a declining working population?
Imigranti gaida savu kārtu Briseles Imigrācijas birojā
Is the queue into the EU about to get easier?
Pavisam 3,7% ES iedzīvotāju patlaban ir nepilsoņi.
They form part of the 3.7% of the total EU population who are from outside the borders of the 27 states.
Taču aizvien vairāk politiķu ir pārliecināti, ka par to nebūt nebūtu jāraizējas.
Eurostat - the EU's statistical collection agency - has found that decline in the working population could begin by the end of this decade - in just two years time.
Tieši otrādi — kā norāda franču deputātes Françoise Castex (Sociāldemokrātu grupa) sagatavotais ziņojuma projekts, kas plenārsesijā tiks izskatīts februārī, pašreizējais imigrācijas līmenis (2 miljoni gadā) būtu jāsaglabā.
On the other hand, if 2005 levels of immigration are maintained that the population will continue to grow until around 2030.
Pretējā gadījumā Eiropai drīz varētu pietrūkt darbspējīgu iedzīvotāju, kas maksātu pensijas tiem, kas jau devušies pelnītā atpūtā.
Countries with low fertility rates such as Germany, Spain, Italy and Poland could require a significant number of immigrants over the coming decades if they want to maintain the existing number of people of working age.
Lai ES darbspējīgo iedzīvotāju skaits nesamazinātos.
Working population provides tax revenue
Lēš, ka līdz 2050. gadam Eiropas Savienībai būs vajadzīgi 56 miljoni imigrantu.
Having sufficient people of working age is vital not only for the economy but also for tax revenue.
Īpaši spiedīgā stāvoklī ir nonākušas valstis ar zemu dzimstības līmeni — Vācija, Spānija, Itālija un Polija.
This money will be needed to fund the pension and health needs of the growing numbers of elderly people.
Kā veiksmīgus piemērus imigrācijas lomai valsts ekonomiskajā attīstībā var minēt Īriju un Spāniju.
However, the extent to which immigrants integrate and are accepted are delicate issues.
Kā liecina Eirobarometra aptauju rezultāti, tikai 4 no 10 ES pilsoņiem uzskata, ka imigranti viņu valstij dod kādu labumu.
According to polls, only 4 out of 10 EU citizens feel that immigrants contribute to their country.
Svarīgi turklāt ir iegrožot nelegālo ieceļotāju plūsmu.
MEPs have supported the creation of such an EU work permit system.
ES patlaban uzturas aptuveni 4,5 līdz 8 miljoni ieceļotāju.
The number of third-country nationals in an "irregular situation" in the EU appears to be, according to somewhat conflicting estimates, between 4.5 m and 8 m.
Pagājušā gada septembrī pieņemtā Parlamenta rezolūcija tomēr norāda, ka pret nelegālajiem imigrantiem nedrīkst izturēties kā pret noziedzniekiem — daudzi no viņiem, lai nokļūtu Eiropā, riskē ar dzīvību.
A report by Spanish Socialist MEP Javier Moreno S á nchez on the fight against illegal immigration (adopted by MEPs last September), said that irregular migrants must not be treated like criminals.
Zilā karte augsti kvalificētiem imigrantiem
Many of them risk their lives seeking freedom or the means of subsistence in Europe.
Pagājušā gada septembrī Parlaments pieņēma arī rezolūciju, kas atbalsta īpašu ES darba atļauju (tā saukto „zilo karšu”) ieviešanu, kas augsti kvalificētam darbaspēkam no citām valstīm ļautu uzturēties un strādāt kādā Eiropas Savienības dalībvalstī 2 gadus.
As long as the EU has a higher standard of living than those countries to its South and East, then the temptation of migrants to come to the Union will always exist - especially if there are jobs waiting to be had.
Šī karte vairākās sfērās nodrošinātu tiesības uz vienlīdzīgu izturēšanos un būtu pagarināma, sniedzot iespēju doties arī uz citu dalībvalsti.
20080107STO17493 With fertility falling in Europe - what can be done?
20080107STO17493 Demogrāfiskais deficīts: jāpalīdz jaunajiem vecākiem Eiropas Savienība — izmirstoša sabiedrība?
Ageing and shrinking Europe - what's the answer?
Rezolūcija par legālās migrācijas politikas plānu Rezolūcija par trešo valstu pilsoņu nelegālās imigrācijas apkarošanas politikas prioritātēm F. Castex ziņojuma projekts par Eiropas demogrāfisko nākotni
Gruber report on the Policy Plan on Legal Migration Moreno Sanchez report on policy priorities in the fight against illegal immigration of third-country nationals: Françoise Castex draft report on the demographic future of Europe
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071115STO13227 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071115STO13227 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0414 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0322 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0415 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0323 0 NOT XML V0//EN
Eirodeputātu 2008. gada apņemšanās
MEPs resolutions for 2008
Uzsākot jaunu gadu, vairums no mums apņemas kaut ko mainīt savā dzīvē — atmest smēķēšanu, zaudēt svaru, vairāk nodarboties ar sportu, veltīt vairāk laika ģimenei un draugiem… Eirodeputāti, protams, nav izņēmums.
Normally MEPs vote on Parliamentary resolutions but in our survey we found a mixture of good intentions ranging from improving their health to becoming "an expert on the Lisbon treaty", ahead of a referendum in Ireland.
Daži no viņiem šogad vēlētos piekopt veselīgāku dzīvesveidu, savukārt citi — īstenot politiskus mērķus.
Below are some resolutions MEPs are making for 2008.
Bērnu tiesības, nabadzības samazināšana un Lisabonas līgums
Children, poverty and Lisbon Treaty
Spāņu deputāts Fernando Fernández (Eiropas Tautas partijas grupa): „Šis gads mums nes tieši tās pašas vecās problēmas, kas mūs nodarbinājušas jau gadiem ilgi.
Fernando Fernández, a Spanish EPP-ED member and active on Parliament's Development Committee said that "this new year brings exactly the same old problems that have been occupying us for many years already.
Es vēlētos palīdzēt samazināt nabadzību mazāk attīstītajās valstīs un arī no turienes ieceļojušo cilvēku vidū.”
I wish to be successful in helping to reduce poverty in less developed countries and also for immigrants coming from there."
Īru deputāte Marian Harkin (Liberāļu grupa) vēlētos kļūt par Lisabonas līguma eksperti: „Tas man būs vajadzīgs gaidāmajam referendumam Īrijā!”
Irish Liberal member Marian Harkin said she wants "to become an expert on the Lisbon Treaty - I will need to be for the upcoming referendum in Ireland!"
Vairāk kultūras un sporta
More culture and sport
Austriešu deputāts Johannes Voggenhuber (Zaļo grupa): „Es centīšos biežāk aizbēgt no kosmosa kuģa, ko sauc par Eiropas Parlamentu, lai vairāk iesaistītos Briseles kultūras dzīvē.”
Austrian Green Johannes Voggenhuber told us, "I will try to escape more often from the spaceship called the European Parliament in order to participate more in the cultural life of Brussels."