natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šogad stresa testus veiks jaunizveidotā Eiropas Banku iestāde, kura šā gada 18. martā publiskoja stresa testu scenārijus un metodoloģiju.
This year's stress tests will be conducted by the newly created European Banking Authority, which released the scenarios and methodology for its stress tests on 18 March.
Salīdzinājumā ar pagājušo gadu ir vērojami daži uzlabojumi, tomēr, lai nodrošinātu uzticību jaunajai Eiropas finanšu iestāžu sistēmai, vai Komisija varētu atbildēt uz šādiem jautājumiem:
There are some improvements compared to last year but, in order to ensure the credibility of the new European Financial institutional framework, can the Commission explain:
Kādas ir būtiskākās izmaiņas, kas šogad tiks īstenotas banku stresa testos, lai nepieļautu aizvadītā gada stresa testu laikā pieļauto kļūdu atkārtošanos?
What are the main changes to avoid a repetition of last year's failure of the banking stress test exercise?
Kādā veidā Komisija var nodrošināt, lai stresa testi ietvertu attiecīgā riska iespējamību visās dalībvalstīs?
How can the Commission guarantee that the stress tests will cover the relevant risk potential in all Member States?
Kā Komisija nodrošina taisnīgu pieeju attiecībā uz atšķirīgām banku struktūrām un dažādiem darbības modeļiem dalībvalstīs?
How does the Commission ensure a fair approach to the different banking structures and business models across Member States?
J. Ferreira ziņojumā Eiropas Parlaments prasīja īstenot stratēģiju, kas būtu vērsta uz to banku rekapitalizāciju un nepieciešamības gadījumā pārstrukturizāciju, kurām ir problēmas ( P7_TA(2010)0276 ); šajā sakarībā — ar kādiem konkrētiem priekšlikumiem Komisija nāks klajā un kad šādi priekšlikumi ir gaidāmi?
In the Ferreira report, the European Parliament called for a strategy to recapitalise and if necessary restructure banks which are facing problems ( P7_TA(2010)0276 ); what concrete proposals will the Commission make in this respect and when are they to be expected?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000106/2011
Question for oral answer O-000106/2011
ALDE grupas vārdā Temats: Naftas cenas pieauguma izraisīta krīze Eiropas zivsaimniecības nozarē
on behalf of the ALDE Group Subject: European fisheries sector crisis due to rise in oil prices
Pastāvīgais degvielas cenu pieaugums ir radījis papildu slogu daudziem ES uzņēmumiem.
The continuing rise in fuel prices has put an additional burden on many businesses in the EU.
Šīs augstās cenas jo īpaši apgrūtina ES zvejniekus, galvenokārt tādēļ, ka pastāvīgi samazinās resursi viņu darbības jomā un vienlaikus par viņu zvejniecības produktiem tiek maksātas zemas cenas.
Notably EU fishermen suffer from these higher prices, mainly because they are dealing with an increasingly scarce resource and at the same time low prices paid for their fishery products.
Vai Komisija varētu izstrādāt atzinumus un priekšlikumus šādos jautājumos.
Can the Commission elaborate its views and proposals with regard to the following questions:
Kā degvielas cenu pieaugums ietekmē ES ekonomiku un nodarbinātību?
What effect does the rise in fuel prices have on the EU economy and on employment?
Kuras ES nozares ir pakļautas vislielākajam riskam, jo tās nespēj funkcionēt augsto energoizmaksu dēļ?
Which EU sectors are at greatest risk because they are unable to pass on their rising energy costs?
Kādu ārkārtas palīdzību ES varētu sniegt, neradot darbības traucējumus ilgtermiņā?
What kind of emergency help can the EU provide without creating long-term distortions?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000107/2011
Question for oral answer O-000107/2011
S&D grupas vārdā Temats: Naftas cenu pieaugums un atbalsts zvejniekiem
on behalf of the S&D Group Subject: Rising oil prices and support for fishers
Iepriekšējos divos gados naftas cenu kāpums ir ievērojami ietekmējis zivsaimniecības nozarē esošās saimnieciskās darbības izmaksas.
In the last two years the rise in oil prices has had a heavy impact on operating expenses in the fisheries sector.
Naftas cena ir palielinājusies no USD 37 2009. gada sākumā līdz vairāk nekā USD 100 2011. gada sākumā.
The oil price increased from USD 37 in early 2009 to more than USD 100 at the beginning of 2011.
Šā cenu kāpuma izraisītais saimnieciskās darbības izmaksu pieaugums ir zvejniekiem radījis lielas grūtības, it īpaši zvejniekiem, kuru darbības apjoms ir mazs un kas nodarbojas ar amatniecisko piekrastes zveju, un tiem, kas zvejot dodas no attālām ostām.
The resulting increased operational costs have put fishers under serious pressure, especially small-scale and artisanal coastal fishers and those operating from remote ports.
Komisija uz pēdējo naftas cenu straujo kāpumu 2007. gadā reaģēja, pieņemot de minimis regulu, ar kuru dalībvalstīm atļāva atbalstīt savus zvejniecības uzņēmumus maksimāli līdz EUR 30 000 trīs gadu laikā.
The Commission reacted to the last oil price peak in 2007 with a de minimis regulation, allowing Member States to support fisheries enterprises up to a maximum of EUR 30 000 over three years.
Šajā regulā dalībvalstīm ir noteiktas tiesības amortizēt naftas cenu pieaugumu.
This regulation permits Member States to alleviate the oil price increases.
Kā Komisija grasās palīdzēt Eiropas zivsaimniecības nozarei un atbalstīt to, ņemot vērā naftas pieaugošās cenas un finanšu grūtības, kādās pašlaik ir nonākušas valstis, kurām ir lielas zvejniecības flotes?
How is the Commission planning to help and support the European fisheries sector in the context of rising oil prices and given the financial difficulties that countries with large fishing fleets are currently facing?
Kā Komisija vērtē pašreiz spēkā esošās de minimis regulas rezultātus no iedarbības uz Eiropas zvejnieku ekonomisko situāciju un jūras vidi viedokļa?
How does the Commission assess the results of the current de minimis regulation as regards its impact on the economic situation of European fishers and the maritime environment?
Kā dažādās dalībvalstis to izmantoja?
How has it been used by the different Member States?
Vai Komisija joprojām uzskata, ka pašreizējā maksimālā robežvērtība EUR 30 000 apmērā ir piemērota, jeb tomēr būtu ieteicams to palielināt līdz tādam maksimālajam līmenim, kas neietekmē dalībvalstu savstarpējo tirdzniecību, nerada risku, ka tiks kropļota konkurence vai nodarīts kaitējums vides vai sociālajai ilgtspējai un neizpildītas mūsu saistības, kas ir paredzētas Jūras vides stratēģijas pamatdirektīvā?
Does the Commission still consider the current ceiling of EUR 30 000 to be appropriate, or would it be advisable to change it to a maximum that does not affect trade between Member States, and does not threaten to distort competition or harm environmental and social sustainability and our commitments under the Marine Strategy Framework Directive?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000108/2011
Question for oral answer O-000108/2011
PPE grupas vārdā Temats: stāvoklis Kalnu Karabahā
on behalf of the PPE Group Subject: Situation in Nagorno-Karabakh
Pēdējo mēnešu laikā esam pieredzējuši vērienīgas ieroču piegādes no Krievijas Armēnijai un Azerbaidžānai.
In recent months we have witnessed major arms supplies from Russia to Armenia and Azerbaijan.
Tas varētu izraisīt pieaugošu saspīlējumu, jo īpaši Kalnu Karabahas reģionā un visā Dienvidkaukāza apgabalā.
This may provoke increased tension especially around the Nagorno-Karabakh region and in the whole area of the South Caucasus.
Vai Komisijas priekšsēdētāja vietniece/Savienības augstā pārstāve ārlietās un drošības jautājumos ir informēta par šo notikumu attīstību un uzrauga šo situāciju?
Is the HR/VP aware of these developments and monitoring this situation?
Kādus pasākumus Eiropas Savienība grasās veikt, lai novērstu iespējamu konflikta eskalāciju?
What steps does the European Union intend to undertake in order to prevent a potential escalation of the conflict?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000109/2011
Question for oral answer O-000109/2011
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja komitejas vārdā Temats: Kodoldrošība 25 gadus pēc katastrofas Černobiļā
on behalf of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety Subject: Nuclear safety 25 years after the Chernobyl disaster
Šā gada aprīlī apritēja 25 gadi kopš Černobiļas kodolkatastrofas Ukrainā.
April 2011 marks the 25th anniversary of the Chernobyl nuclear disaster in Ukraine.
1986. gada 26. aprīlī pēkšņs jaudas pieaugums sistēmu pārbaudes laikā izraisīja plīsumu reaktora korpusā, novedot pie virknes eksploziju.
On 26 April 1986 a sudden power output surge during a systems test caused a reactor vessel to rupture, leading to a series of blasts.
Intensīvas liesmas Černobiļas atomelektrostacijā dega 10 dienas.
An intense fire burned in the Chernobyl power plant for 10 days.
Noplūda vairāk nekā 5,2 miljoni terabekerelu.
More than 5.2 million terabecquerels were released.
Saskaņā ar ANO sniegto informāciju piesārņojums sasniedza teritorijas līdz pat 500 km attālumā no atomelektrostacijas.
Contamination reached an area as far away as 500 km from the plant, according to the UN.
Evakuācijas zona sasniedza 30 km.
The evacuation zone reached 30 km.
No reaktora apkārtnes tika evakuēti aptuveni 115 000 cilvēku un pēc 1986. gada tika pārvietoti aptuveni 220 000 cilvēku no Baltkrievijas, Krievijas Federācijas un Ukrainas.
About 115 000 people from areas surrounding the reactor were evacuated and some 220 000 people from Belarus, the Russian Federation and Ukraine were subsequently relocated after 1986.
Ilgākā laika posmā līdz 2005. gadam ir ziņots par vairāk nekā 6000 vairogdziedzera vēža gadījumiem bērnu un jauniešu vidū, kuri tika pakļauti radiācijas ietekmei avārijas laikā, un turpmāko desmitgažu laikā ir sagaidāms vairāk šādu gadījumu.
In the long term, more than 6 000 cases of thyroid cancer had been reported up to the year 2005 in children and adolescents who were exposed at the time of the accident, and more cases can be expected during the next decades.
Kā liecina ANO ziņojums, 2008. gadā no radiācijas ir miruši 64 cilvēki.
A UN report places the total confirmed number of deaths from radiation at 64 as of 2008.
Turpinās diskusijas par to, cik cilvēku kopumā varētu tikt skarti.
Disputes continue about how many people will eventually be affected.
Katastrofa tika klasificēta 7. līmenī kā nopietns negadījums.
The catastrophe was rated at level 7 – a major accident.
ES kā Černobiļas reaktora pārseguma fonda izveidotāja bija lielākā finanšu atbalsta sniedzēja cīņai ar sekām Černobiļā.
The EU, as a creator of the Chernobyl Shelter Fund, was the largest provider of financial assistance for fighting the consequences of Chernobyl.
Černobiļas negadījums ne vien ir bijis par iemeslu ievērojamam skaitam bojāgājušo, bet arī katastrofāli ietekmēs veselību turpmākajos gados.
The Chernobyl accident has not only already caused a considerable number of casualties, but will still have disastrous effects on health for years to come.
Saskaņā ar neseniem pētījumiem vismaz divos Ukrainas rajonos cilvēki turpina lietot uzturā saindētu pārtiku.
According to recent studies, residents of at least two Ukrainian districts continue to eat contaminated food.
Komisijas finansēta ekspertu grupa (http://arch.iarc.fr) ir nesen pabeigusi darbu pie pārskata par situāciju veselības jomā Černobiļā.
An international group of experts funded by the Commission (http://arch.iarc.fr) has recently completed a review of the status of Chernobyl health research.
Ekspertu grupa norāda, ka kopumā ir veikta virkne nekoordinētu pētījumu, kuri ir vērtīgi paši par sevi, taču ir drīzāk mozaīka, nevis plašs un strukturēts mēģinājums izvērtēt negadījuma kopējo ietekmi uz veselību.
They describe the overall picture currently as ‘a series of uncoordinated studies, valuable in themselves but forming a patchwork rather than a comprehensive, structured attempt to delineate the overall health consequences of the accident.’
Tā ierosina cik vien drīz iespējams veikt starptautisku pētījumu par Černobiļas katastrofas ietekmi.
They advise that an international study should be set up on the effects of Chernobyl as soon as is possible.
– vai Komisija ir gatava uzsākt un ilgtermiņā (visā darbības laikā) atbalstīt pētījuma veikšanu par kopējo ietekmi uz Eiropas iedzīvotāju veselību teritorijās, kuras skāra Černobiļas radioaktīvie nokrišņi?
– Is the Commission prepared to set up and support a long-term (life span) study to assess the overall consequences on the human health of the European population in all the areas affected by the Chernobyl fallout?
– vai Komisijas rīcībā ir dati par pašreizējo situāciju sauszemes un vides piesārņojuma jomā Černobiļas apkārtnē un visvairāk skartajās teritorijās Baltkrievijā, Ukrainā un Krievijā, kā arī veiktajiem pasākumiem, lai aizsargātu cilvēkus no šā piesārņojuma?
– Does the Commission have data on the current state of land and environmental contamination in the Chernobyl area and the most affected areas in Belarus, Ukraine and Russia, and the measures taken to protect humans against it?
– vai Komisija paredz sadarboties ar Ukrainu, lai uzbūvētu jaunu aizsargpārsegumu virs katastrofas skartās Černobiļas atomelektrostacijas?
– Does the Commission intend to cooperate with Ukraine in order to construct a new contamination shield over the top of the stricken Chernobyl nuclear plant?
– vai Komisija 25. gadadienā pēc katastrofas mudinās valdības publiski apņemties sniegt finansējumu, lai palīdzētu apkarot kodolavārijas sekas?
– With the 25th anniversary approaching, will the Commission encourage governments to make public new cash commitments helping to fight the consequences of the nuclear accident?
Kodokatastrofas notiek neprognozēti un brīžos, kad tās gaida vismazāk: Černobiļā pirms 25 gadiem un Fukušimā tikai pirms dažām nedēļām.
Nuclear incidents strike by surprise and unexpectedly; Chernobyl 25 years ago, Fukushima just a few weeks ago.
Abi negadījumi apliecina, ka ietekme uz vietējiem un reģiona iedzīvotājiem var būt nopietna.
Both accidents show that the consequences on the local and regional population can be severe.
Ņemot vērā Eiropas kodolobjektu skaitu un novietojumu, ir skaidrs, ka iedzīvotāju efektīva aizsardzība (tostarp evakuācijas pasākumi) ir pārrobežu jautājums, tomēr ir maz ticams, ka mūs varētu skart kodolnegadījums.
Given the number and location of the nuclear facilities in Europe, effective protection (including inter alia evacuation measures) of the population is clearly a cross-border issue – however unlikely a radiological incident may appear to us.
Attiecībā uz pašreizējo koordinācijas līmeni ES:
Regarding the current level of coordination in the EU:
– vai Komisija ir informēta par iespējamiem būtiska kodolnegadījuma kādā no objektiem (ES teritorijā vai kādā no tās kaimiņvalstīm) ietekmes scenārijiem uz iedzīvotājiem dažādās dalībvalstīs?
– What possible scenarios for the effect a serious nuclear accident at a given site (in the EU or nearby) would have on the population in different Member States is the Commission aware of?
– kāda informācija ir Komisijas rīcībā par civilās aizsardzības pasākumu koordināciju starp dalībvalstīm, kā arī starp ES un trešām valstīm, piemēram, par kopīgām mācībām kodolavārijas gadījumā?
– What information does the Commission have on civil protection coordination between Member States and between the EU and third countries, such as joint exercises for the case of a radiological incident?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000110/2011
Question for oral answer O-000110/2011
ALDE grupas vārdā Temats: Pārstrādātā Ungārijas konstitūcija
on behalf of the ALDE Group Subject: Revised Hungarian Constitution
Ungārijas parlaments 2011. gada 18. aprīlī apstiprināja Ungārijas jaunās konstitūcijas tekstu, kuru Valsts prezidents parakstīja 2011. gada 25. aprīlī un kurai jāstājas spēkā 2012. gada 1. janvārī.
On 18 April 2011 the Hungarian Parliament approved the text of the new Hungarian Constitution, which was signed by the President of the Republic on 25 April 2011 and is to enter into force on 1 January 2012.
Ungārijas opozīcijā esošās politiskās partijas, Ungārijas, Eiropas un starptautiskās nevalstiskās organizācijas, Eiropas un starptautiskās struktūras, piemēram, Venēcijas komisija, ANO īpašie referenti, dalībvalstu valdību un parlamentu pārstāvji un pat ANO ģenerālsekretārs — visi, balstoties uz attiecīgām pārbaudēm un salīdzinājumiem, ir pauduši nopietnas bažas par procesu, kas uzsācies pēc Konstitūcijas teksta projekta izstrādāšanas un par tā savienojamību ar pamattiesībām, tiesiskumu un demokrātiju, ka arī minoritāšu aizsardzību pret vairākuma principu.
Hungarian opposition parties, Hungarian, European and international NGOs, European and international bodies such as the Venice Commission, UN special rapporteurs, representatives of the governments and parliaments of Member States and even the UN Secretary-General have all raised numerous serious concerns about the process followed and the compatibility of the draft text of the Constitution with fundamental rights, the rule of law and democracy based on appropriate checks and balances and protection of minorities against the rule of the majority.
Šīs vērtības ir Eiropas Savienības pamatā, jo tās veido visām dalībvalstīm kopējus konstitucionālos principus (LESD 2. pants), kurus ES jācenšas Eiropā respektēt, aizsargāt un veicināt.
These values are the basis of the European Union, since they are common constitutional principles shared by the Member States (Article 2 TEU), which the EU must seek to respect, protect and promote in Europe.
Komisijas priekšsēdētājs 2011. gada 5. aprīlī EP plenārsēdē apliecināja, ka Komisija pārraudzīs šo jautājumu un pārbaudīs Ungārijas konstitūcijas jaunā projekta atbilstību Eiropas vērtībām, principiem, līgumiem un tiesību aktiem.
On 5 April 2011 the President of the Commission gave assurances to the EP plenary that the Commission would monitor the issue and check the compatibility of the new draft Hungarian Constitution with European values, principles, treaties and law.
Ungārijas ministru prezidents Viktor Orbán ir paziņojis, ka piekritīs šādam ES veiktam novērtējumam.
The Hungarian Prime Minister, Viktor Orban, stated that he would agree to such an evaluation by the EU.
ALDE politiskā grupa 2011. gada 20. aprīlī lūdza Komisijas priekšsēdētāju sākt Konstitūcijas analizēšanu un novērtēšanu, lai izteiktu viedokli par to, sniegtu nepieciešamos ieteikumus un veiktu atbilstošus pasākumus.
On 20 April 2011 the ALDE Group asked the President of the Commission to go ahead with analysing and evaluating the Constitution in order to express an opinion on it, make the necessary recommendations and take appropriate action.
Venēcijas komisija turpmākajās nedēļās sniegs atzinumu par šo jautājumu.
The Venice Commission will also issue an opinion on the matter over the next few weeks.
Ko Komisija darījusi saistībā ar Ungārijas konstitūciju un attiecībā uz tās atbilstību LESD 2., 6. un 7. pantam, kopējiem demokrātiskajiem konstitucionālajiem principiem un noteikumiem par balsstiesībām EP vēlēšanās?
What action has the Commission taken in relation to the Hungarian Constitution and its compatibility with Articles 2, 6 and 7 TEU, common democratic constitutional principles and the rules on voting rights for EP elections?
Vai tā jebkādā veidā iejaucās procesā pirms vai pēc tam, kad Konstitūcija tika apstiprinātā un parakstīta?
Did it intervene in the process in any way before or after the Constitution was approved and signed?
Kādus papildu pasākumus Komisija veic pašreiz, kad Konstitūcija ir apstiprināta un parakstīta?
What follow-up action is it taking now that the Constitution has been approved and signed?
Vai tā plāno veikt novērtēšanu?
Will it carry out the evaluation requested?
Kad un kā tā plāno to darīt, un vai tā ņems vērā Venēcijas komisijas izteiktās piezīmes?
When and how will it do this, and will it take into consideration the comments made by the Venice Commission?
Vai tā pārraudzīs Konstitūcijas ieviešanu un nodrošinās, ka ar to netiks pārkāptas ES pamatvērtības un pamatprincipi, un vai tā izmantos atbilstošus mehānismus, kas paredzēti Līgumos izmantošanai šādu pārkāpumu gadījumos?
Will it monitor the implementation of the Constitution and make sure it does not infringe fundamental EU values and principles, and will it use the appropriate mechanisms envisaged in the Treaties in the event of such an infringement?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000111/2011
Question for oral answer O-000111/2011
Verts/ALE grupas vārdā Temats: Eiropas aresta orderis
on behalf of the Verts/ALE Group Subject: European Arrest Warrant
Eiropas aresta orderis ir izrādījies efektīvs līdzeklis cīņā ar pārrobežu noziedzību un terorismu.
The European Arrest Warrant has proved to be an effective instrument in fighting cross-border crime and terrorism.
Tomēr tā reputācija ir iedragāta, jo ir saņemta informācija, ka to izmanto pratināšanas nolūkā, nevis lai īstenotu kriminālvajāšanu vai izpildītu sodus, un izmanto kriminālpārkāpumu gadījumos, pienācīgi neapsverot izdošanas samērīgumu un neņemot vērā ar to saistītos cilvēkresursus un izmaksas (aptuveni EUR 25 000 par vienu izdošanas procedūru).
However, its reputation is being tarnished by reports of it being used for questioning instead of prosecution and execution of sentences and minor offences without proper consideration of whether surrender is proportionate, notwithstanding the human and financial costs involved (estimated at EUR 25 000 per surrender procedure).
Papildus tam jāteic, ka ne vienmēr orderi pieņēmusī valsts ievēro lēmumu par Eiropas aresta ordera nepildīšanu, kas nozīmē to, ka personu aiztur vēlreiz, kad tā šķērso robežu.
Furthermore, the decision not to execute a European Arrest Warrant is not always respected by the issuing Member State, meaning the person is arrested again once he or she crosses the border.
Turklāt nedz Eiropas orderi pieņēmušajā, nedz tā izpildes valstī nav mehānisma, kā nodrošināt adekvātu tiesisko pārstāvību personām, kas tiek meklētas saskaņā ar šo orderi.
In addition, there is no facility for adequate legal representation for persons sought under a European Arrest Warrant both in the issuing and executing Member State.
Visbeidzot, diemžēl apstākļi daudzu ES dalībvalstu cietumos ir tik slikti, ka tie nopietni mazina uzticību tam, ka pret ieslodzītajām personām izturas atbilstoši noteiktajiem standartiem, savukārt uzticība ir tas, uz kā pamatojas Eiropas aresta orderis un drīzumā īstenojamais pamatlēmums par notiesāto personu pārvešanu.
Finally, sadly, prison conditions in many EU Member States are so poor that they seriously undermine the trust in adequate treatment of prisoners upon which the European Arrest Warrant and the soon to be implemented framework decision on transfer of sentenced persons are based.
– Kā Padome nodrošinās to, ka normatīvā un praktiskā līmenī tiek nekavējoties izbeigta Eiropas aresta ordera nesamērīga izmantošana?
– How is the Council going to guarantee that disproportionate use of the European Arrest Warrant is put to an immediate end both in law and practice?
– Kā Padome nodrošinās to, ka praksē tiek ievērotas saskaņā ar Eiropas aresta orderi meklējamo personu tiesības apstrīdēt šo orderi gan to pieņēmušajā valstī, gan izpildes valstī un ka, pieņemot lēmumu par Eiropas aresta ordera nepildīšanu, tiek dzēsts Šengenas brīdinājums?
– How is the Council going to ensure that wanted persons under a European Arrest Warrant have an effective right to challenge a European Arrest Warrant both in the issuing and executing state and that a decision not to execute a European Arrest Warrant leads to a removal of the Schengen alert?
– Kā Padome nodrošinās kriminālprocesuālo standartu paaugstināšanu un cietumu apstākļu uzlabošanu Eiropas Savienībā, pirms iesaistās tiesas un aizliedz turpmāko pārvešanu personas cilvēktiesību iespējamo pārkāpumu dēļ?
– How is the Council going to ensure that criminal justice standards in the European Union are raised and prison conditions improved before the courts step in and block further transfers due to possible violation of the person's fundamental rights?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000112/2011
Question for oral answer O-000112/2011