natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vai Komisija ir apsvērusi ilgtermiņa tirdzniecības nolīgumu noslēgšanu ar citām valstīm un reģionālām organizācijām, kuras iegūst RZE, piemēram, ar Latīņamerikas valstīm, Austrāliju un Kanādu?
Has the Commission considered securing long-term trade agreements with other countries and regional organisations which produce REE, such as Latin-American countries, Australia and Canada?
Tā kā RZE ir nepieciešami ne tikai augsto tehnoloģiju aparātiem un videi nekaitīgām tehnoloģijām, bet arī ārkārtīgi svarīgiem lietojumiem medicīnā un aizsardzības jomā, vai Komisija apsver iespēju izveidot Eiropas shēmu šo materiālu uzkrājumu veidošanai (līdzīgi tam, kā rīkojas ASV, Japāna un Koreja), lai nodrošinātu atbilstīgus RZE krājumus un cenas stabilitāti?
Given that REE are necessary not only for high-tech appliances and green technologies but also for critical medical and defence applications, is the Commission considering the possibility of setting up a European stockpiling scheme for these materials (following similar moves by the US, Japan and Korea) in order to enable adequate REE supply and price stability?
Vai nākamajā pētniecības pamatprogrammā RZE aizstāšanai tiks piešķirta svarīga loma?
Will REE substitution play an important role in the next research FP?
Kā Komisija plāno veicināt to, lai Eiropas Savienības RZE uzņēmumi no jauna attīstītu un izmantotu citus RZE avotus ES un Grenlandē?
How does the Commission plan to encourage EU REE companies to redevelop and exploit other sources within the EU and in Greenland?
Kādus pasākumus Komisija plāno veikt, lai nodrošinātu, ka retzemju elementu ieguve jaunattīstības valstīs notiek pilnīgi pārredzami un ka par to pienācīgi apspriežas ar vietējām kopienām?
What action does the Commission plan to take to ensure that extraction of rare earths in developing countries is undertaken in a fully transparent manner and with due consultation of local communities?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000044/2011
Question for oral answer O-000044/2011
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja komitejas vārdā Temats: Dabas un cilvēka radīto katastrofu novēršana
on behalf of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety Subject: Prevention of natural and man-made disasters
Komisija 2009. gada 23. februāra paziņojumā „Kopienas pieeja dabas un cilvēka izraisīto katastrofu novēršanai” (COM(2009)0082) apņēmās:
In its communication of 23 February 2009 entitled ‘A Community approach on the prevention of natural and man made disasters’ (COM(2009)0082), the Commission undertook to:
– izveidot 2009. gadā katastrofu novēršanas pasākumu atbalstam izmantojamu Kopienas instrumentu sarakstu, kura mērķis ir novērtēt šo instrumentu izmantojamību, kā arī identificēt iespējamos to aptvēruma trūkumus;
– establish, in 2009, an inventory of existing Community instruments capable of supporting disaster prevention activities, with the objective of assessing the degree of use of such instruments and identifying any gaps in their coverage;
– izstrādāt preventīvo pasākumu katalogu un aicināt dalībvalstis izvērtēt iespējas, kā uzlabot katastrofu novēršanas integrāciju valstu darbības programmās ES finansējuma izmantošanai;
– develop a catalogue of prevention measures and invite the Member States to assess the possibility of improving the integration of disaster prevention in national operational programming of EU funding;
– izstrādāt pilnīgu ar katastrofām saistītas informācijas avotu uzskaiti;
– develop a comprehensive inventory of existing sources of information related to disasters;
– veikt dalībvalstu esošās postījumu un risku kartēšanas prakses izpēti un uz tās pamata izstrādāt Kopienas nostādnes par postījumu un risku kartēšanu, galveno uzmanību pievēršot katastrofām, kurām ir pārrobežu ietekme, bīstamām dabas parādībām un liela mēroga katastrofām.
– carry out a study on current practices of hazard and risk mapping in the Member States, and, on this basis, to develop Community guidelines for hazard and risk mapping, focusing on disasters with potential cross-border impacts, exceptional events and large-scale disasters.
Attiecībā uz pirmajiem diviem no šiem punktiem Komisija atbildē uz jautājumu E-0424/10 informēja, ka ziņojums par 2009. gada beigās uzsākto sešus mēnešus ilgo pētījumu bija jāpabeidz līdz 2010. gada jūnija beigām.
As regards the first two items listed above, the Commission stated in its answer to question E-0424/10 that the report of a six-month study launched at the end of 2009 was due to be completed by the end of June 2010.
Attiecībā uz trešo punktu Komisija atbildē uz jautājumu E-0425/10 informēja, ka sākotnējie paveiktā darba rezultātā iegūtie secinājumi tiks iekļauti 2010. gada novembra ziņojumā, kuru publicēs Eiropas Vides aģentūra.
As regards the third item, the Commission stated in its answer to question E-0425/10 that preliminary conclusions of the work carried out would be part of a November 2010 report to be published by the EEA.
Attiecībā uz ceturto punktu Komisija atbildē uz jautājumu E-0423/10 informēja, ka tā izstrādās minētās nostādnes līdz 2010. gada beigām.
As regards the fourth item, the Commission stated in its answer to question E-0423/10 that it would develop the guidelines referred to before the end of 2010.
Vai Komisija varētu sniegt informāciju par šajās jomās līdz šim paveiktā darba rezultātiem?
Can the Commission provide information concerning the results of the work done so far in these areas?
Kādus konkrētus pasākumus Komisija ir veikusi vai plāno veikt, lai izpildītu Parlamenta 2010. gada septembrī apstiprinātajā ziņojumā par paziņojumu „Kopienas pieeja dabas un cilvēka izraisīto katastrofu novēršanai” norādītos ieteikumus?
What specific actions has it taken – or does it intend to take – to implement the recommendations set out in the report on ‘A Community approach on the prevention of natural and man-made disasters’ approved by Parliament in September 2010?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000045/2011
Question for oral answer O-000045/2011
ALDE grupas vārdā Temats: Kopējas ES bēgļu pārvietošanas programmas izveide
on behalf of the ALDE Group Subject: Establishment of a joint EU resettlement programme for refugees
EP Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja 2010. gada 23. februāra sanāksmē atbalstīja domu veidot vērienīgu ES pārvietošanas programmu un iesniedza divus ziņojumu projektus, no kuriem viens ir par Eiropas Komisijas paziņojumu par ES pārvietošanas programmas izveidi, bet otrs par ierosinātajiem grozījumiem attiecībā uz Eiropas Bēgļu fondu (EBF).
The Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs, in its session of 23 February 2010, supported the idea of an ambitious EU resettlement programme and presented two draft reports: one on the Communication of the European Commission on the EU resettlement programme, and another on the proposed amendments to the European Refugee Fund (ERF).
Abi ziņojumi 2010. gada maijā guva vairākuma atbalstu, un par šo ziņojumu politisko saturu tika panākta Komisijas, Padomes un EP nepārprotama vienprātība.
Both reports were approved by a large majority in May 2010 and a real consensus was built between the Commission, the Council and the EP with regard to the political content of these reports.
Pēc balsojuma Parlamentā ir pagājis gandrīz gads, un, tā kā pirmajā lasījumā netika noteikts izpildes termiņš, mēs joprojām gaidām, kad Padome pabeigs koplēmuma procedūru.
Almost one year after the EP vote, and as first reading does not have a deadline for completion, we are still waiting for the Council to conclude the codecision procedure.
Ir jānorāda, ka viens finansiālā atbalsta gads jaunajām ES uzņēmējām valstīm jau ir zudis.
One should note that one year of financial support to the new EU host countries has already been lost.
Ņemot vērā pašreizējo situāciju Ziemeļāfrikā, kur izvietotas dažas bēgļu nometnes, ir svarīgāk nekā jebkad agrāk Eiropas Savienībai uzsākt pārvietošanas programmu.
Given the current situation in North Africa where some of the refugee camps are located, it is more important than ever that the EU initiates the resettlement programme.
Ņemot vērā iepriekš minēto, vai Padome plāno iekļaut šīs koplēmuma procedūras pabeigšanu savā prioritāro uzdevumu darba kārtībā?
Therefore, does the Council intend to put the completion of the codecision procedure on the agenda of its priorities?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000046/2011
Question for oral answer O-000046/2011
Temats: ES politiskās stratēģijas atdzīvināšana Vidusjūras reģionā
Subject: Revitalising the EU's political strategy in the Mediterranean region
Pēdējos mēnešos Itālijas krastā izcēlušies gandrīz 6000 cilvēku, no tiem 3000 — laikā no 11. līdz 14. februārim.
Nearly 6 000 people have landed on Italy’s coasts in recent months, 3 000 of them between 11 and 14 February.
Šie skaitļi nepārprotami liecina par radušos ārkārtas stāvokli.
It is abundantly clear from these figures that we are facing a major emergency.
Ņemot vērā šīs problēmas lielos apmērus un gaidāmo vēl nopietnāko situācijas saasināšanos, Eiropai kā nekad steidzami ir jāizstrādā stratēģija, lai palīdzētu valstīm tikt galā ar Vidusjūras reģionā notiekošo nemieru sekām, jo šīm valstīm vienām pašām tas nebūs pa spēkam.
Given the extent of the problem, which is likely to become much worse still, it is more urgent than ever for Europe to develop a strategy to assist those countries that will never be able to cope with the impact of the upheavals taking place in the Mediterranean region on their own.
Šajā sakarībā Komisija jau ir izteikusi gatavību sniegt palīdzību un Tieslietu un iekšlietu padomes sanāksmē 2011. gada 24. februārī ir nolemts atvēlēt 25 miljonus eiro, lai palīdzētu Itālijai novērst šo bēgļu radīto ārkārtas stāvokli.
In this connection, the Commission has already signalled its willingness to help, and the Justice and Home Affairs Council, meeting on 24 February, has pledged EUR 25 million to help Italy deal with the immigration emergency.
Lai gan pirmie veiktie pasākumi ir solis pareizajā virzienā, jo to mērķis ir novērst radušos humāno katastrofu, joprojām neatrisināts paliek galvenais jautājums — nepieciešamība izstrādāt jaunu ES politisko stratēģiju Vidusjūras reģionam.
While these initial measures – which are a step in the right direction – are designed to address the humanitarian emergency, the underlying issue of the need to develop a new EU political strategy for the Mediterranean region has yet to be resolved.
– Ņemot vērā Barselonas procesa un Savienības Vidusjūrai neveiksmi, vai Padome grasās tuvākajā nākotnē izstrādāt efektīvu ilgtermiņa politisko stratēģiju Vidusjūras reģionam?
– In the light of the failure of the Barcelona Process and of the Union for the Mediterranean, does the Council intend to develop an effective long-term political strategy for the Mediterranean region in the near future?
– Ja atbilde ir apstiprinoša, kādus pasākumus — gan pašreizējā pārejas posmā, gan nākotnē — tā paredz veikt, lai nodrošinātu demokrātijas, tiesiskuma un pamatbrīvību ievērošanu Ziemeļāfrikas valstīs, kurās nesen notika tautas sacelšanās?
– If so, what steps does it intend to take to ensure respect for democracy, the rule of law and fundamental freedoms – both during the current transition phase and in the future – in the North African countries affected by the recent popular revolts?
– Kā Padome grasās saskaņot atšķirīgās dalībvalstu nostājas, kas paustas Padomes 2011. gada 24. februāra sanāksmē attiecībā uz Eiropas patvēruma sistēmas izveidošanu un valstu līdzdalību, uzņemoties situācijas smagumu?
– How does it intend to address the differing positions voiced by the Member States at the Council meeting of 24 February as regards the establishment of a European asylum system and burden-sharing?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000047/2011
Question for oral answer O-000047/2011
Temats: ES politiskās stratēģijas aktivizēšana Vidusjūras reģionā
Subject: Reactivating the EU political strategy for the Mediterranean
Pēdējos mēnešos Itālijas krastā izcēlušies gandrīz seši tūkstoši cilvēku, bet triju dienu laikā no 11. līdz 14. februārim — trīs tūkstoši.
During the past month nearly six thousand people have landed in Italy, with three thousand arriving within the space of three days, from 11 to 14 February.
Šie skaitļi skaidri liecina par nopietnu ārkārtas situāciju.
These figures constitute crystal-clear evidence of a momentous emergency.
Ņemot vērā radušos stāvokli, kas nešaubīgi tikai pasliktināsies, Eiropai kā nekad steidzami ir jāizstrādā stratēģija, lai palīdzētu grūtībās nonākušajām valstīm, kuras vienas pašas nespēs tikt galā ar pašreiz Vidusjūras reģionā notiekošo nemieru sekām.
Given the characteristics of this phenomenon, which is certain to grow to a far greater order of magnitude, Europe needs more urgently than ever to draw up a strategy to help the countries concerned, which will never be able on their own to withstand the force of the upheavals now taking place in the Mediterranean area.
Komisija jau ir izrādījusi gatavību sniegt palīdzību, un Padome iekšlietu ministru sanāksmē 2011. gada 24. februārī ir atvēlējusi 25 miljonus eiro, lai palīdzētu Itālijai novērst bēgļu radīto ārkārtas stāvokli.
The Commission has already shown some encouraging signs of willingness, and the Council, specifically the Home Affairs Ministers meeting on 24 February, has provided EUR 25 million to help Italy cope with the migrant emergency.
Šie pirmie veiktie soļi pareizajā virzienā ir paredzēti, lai novērstu radušos humāno katastrofu, bet, neraugoties uz visu, joprojām neatrisināts paliek viens no galvenajiem jautājumiem, proti, Eiropai ir jāizstrādā jauna politiskā stratēģija attiecībā uz Vidusjūras reģionu.
These first steps in the right direction are intended to tackle the humanitarian emergency, but, be that as it may, there is one fundamental question still to be resolved, namely the new political strategy that Europe should adopt in relation to the Mediterranean.
– Ņemot vērā Barselonas procesa un Savienības Vidusjūrai neveiksmi, vai Komisija grasās tuvākajā nākotnē izstrādāt ilgtermiņa politisko stratēģiju, kuru varētu veiksmīgi īstenot Vidusjūras reģionā?
– Given the failure of the Barcelona Process and the Union for the Mediterranean, does the Commission intend in the near future to draw up a long-term political strategy that can be implemented to useful effect in the Mediterranean area?
– Ja atbilde ir apstiprinoša, kādus pasākumus — gan pašreizējā pārejas posmā, gan nākotnē — tā paredz veikt, lai nodrošinātu demokrātijas, tiesiskuma un pamatbrīvību ievērošanu Ziemeļāfrikas valstīs, kurās nesen notika tautas sacelšanās?
– If so, what steps will it take to ensure that, during the present transitional phase and in the future, democracy, the rule of law, and fundamental freedoms are respected in the North African countries affected by the recent popular revolts?
– Kā Komisija novērsīs domstarpības starp dalībvalstīm, kuras tika novērotas Padomes 2011. gada 24. februāra sanāksmē saistībā ar Eiropas patvēruma sistēmas izveidošanu un valstu līdzdalību, uzņemoties situācijas smagumu?
– How will it resolve the disagreements among the Member States that emerged at the Council meeting of 24 February regarding the establishment of the European asylum system and burden sharing?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000048/2011
Question for oral answer O-000048/2011
Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja komitejas vārdā Temats: Pretantibiotiku rezistence
on behalf of the Committee on Agriculture and Rural Development Subject: Antibiotic resistance
Aptuveni 50 % antibiotiku Eiropā tiek parakstītas lietošanai dzīvniekiem, izraisot patiesi transversālu problēmu, kuras risināšanai nepieciešama labi saskaņota pieeja.
Around 50% of the antibiotics in Europe are prescribed for animal use, making this a truly cross-cutting matter which calls for a well-coordinated approach.
Tā kā pretantibiotiku rezistence ir identiska cilvēkiem un dzīvniekiem — un moderna lopkopība nav iedomājama bez iespējām izmantot antiobiotikas slimību ārstēšanā — Eiropas lauksaimniecības nozare saskaras ar gigantisku problēmu.
And, since antibiotic resistance is identical for humans and animals – and modern animal husbandry without the possibility to use antibiotics to cure diseases is unimaginable –, the European agriculture sector is facing a gigantic problem.
Eiropas Parlaments 2010. gada 5. maija rezolūcijā par dzīvnieku labturības rīcības plāna laikposmam no 2006. līdz 2010. gadam izvērtēšanu ( P7_TA(2010)0130 ), uzsverot saikni starp dzīvnieku labturību, dzīvnieku veselību un sabiedrības veselību, mudināja Komisiju un dalībvalstis atbildīgi risināt dzīvnieku pretantibiotiku rezistences pieaugošo problēmu.
In its resolution of 5 May 2010 on the EU Action Plan for Animal Welfare 2006-2010 ( P7_TA(2010)0130 ), the European Parliament - underlining the link between animal welfare, animal health and public health - urged the Commission and the Member States to address the growing problem of antibiotic resistance in animals in a responsible manner.
Eiropas Parlaments jo īpaši aicināja Komisiju vākt un analizēt datus par veterināro produktu, tostarp antibiotiku, lietošanu, lai nodrošinātu efektīvu šādu produktu lietojumu.
In particular, the European Parliament called on the Commission to collect and analyse data on the use of animal health products, including antibiotics, with a view to ensuring the effective use of such products.
Ņemot vērā šo rezolūciju, vai Komisija varētu paskaidrot:
Further to this resolution, could the Commission explain:
1. kādi pasākumi ir veikti un/vai kādus pasākumus ir paredzēts veikt, lai vāktu un analizētu šādus datus?
1. what steps have been taken and/or which measures are envisaged to collect and analyse such data?
2. kā Komisija paredz organizēt iekšējo darbu šajā svarīgajā jautājumā, jo īpaši saistībā ar ĢD AGRI, ĢD SANCO un attiecīgo ES aģentūru sadarbību?
2. in what way the Commission intends to organise its internal work on this important matter, in particular as regards the cooperation between DG AGRI, DG SANCO and the EU agencies concerned?
3. kā tiks risināta dzīvnieku pretantibiotiku rezistences problēma, izmantojot turpmākās ES iniciatīvas, stratēģijas un/vai likumdošanas priekšlikumus?
3. in what manner the problem of antibiotic resistance in animals will be tackled through future EU initiatives, strategies and/or legislative proposals?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000049/2011
Question for oral answer O-000049/2011
ALDE grupas vārdā Temats: Vulkānisko pelnu izraisītā krīze
on behalf of the ALDE Group Subject: Volcanic ash crisis
Lielas daļas Eiropas gaisa telpas slēgšana pagājušā gada aprīlī un maijā pēc vulkāna izvirduma Islandē radīja nopietnus satiksmes traucējumus un kaitējumu ekonomikai, tiešā veidā skarot 10 miljonus pasažieru.
The closure of large sectors of European air space in April/May last year due to the volcanic eruption in Iceland caused severe traffic disruption and economic damage and affected 10 million passengers directly.
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000050/2011
Question for oral answer O-000050/2011
ECR grupas vārdā Temats: Eiropas aģentūru efektivitāte saistībā ar nodarbinātību, darba apstākļiem un apmācību
on behalf of the ECR Group Subject: Efficiency of the European agencies linked to employment, working conditions and training
Eiropas Savienībā ir četras aģentūras, ka darbojas nodarbinātības, darba apstākļu un apmācības jomā ( Eurofund , EIF, OSHA un Cedefop ).
The European Union has four agencies working in the field of employment, working conditions and training (EUROFUND, ETF, OSHA and CEDEFOP).
To gada budžets ir no 15 līdz 20 miljoniem euro.
Their annual budgets range from EUR 15 to EUR 20 million.
Pašreizējos apstākļos, kad visā ES notiek budžeta konsolidācija, galvenā prioritāte ir efektivitātes un īstenas pievienotās vērtības nodrošināšana iedzīvotājiem un nodokļu maksātājiem.
With current budget pressures across the EU, a key priority is efficiency and real added value for citizens and taxpayers.
Līdz ar to rodas šādi jautājumi.
With this in mind:
Vai Komisija šīm aģentūrām piemēro efektivitātes un rezultativitātes kritērijus?
Does the Commission apply efficiency and performance criteria to these agencies?
Ja piemēro, vai tos varētu darīt zināmus Parlamentam?
If so, may Parliament see the criteria?
Kā aģentūras ievēro šos kritērijus?
How do the agencies perform against these criteria?
Vai Komisija ir gatava iesniegt Parlamentam rādītājus, kas apliecina šo aģentūru darbības rezultativitāti?
Is the Commission in a position to present Parliament with figures on the agencies’ performance?
EIF un Cedefop darbības jomas ir ļoti līdzīgas.
There is considerable functional overlap between the ETF and CEDEFOP.
Vai Komisija ir apsvērusi iespēju minētās aģentūras apvienot, lai panāktu sinerģiju un līdzekļu ietaupījumu?
Has the Commission considered merging those agencies to achieve synergies and economies?
Kas izvirza šo aģentūru mērķus un lemj par to stratēģiju?
Who sets the objectives and decides the strategy of these agencies?
Vai to varētu darīt zināmu Parlamentam?
May Parliament see these?
Vispārinot, šķiet, ka šo aģentūru sagatavotie ziņojumi par nodarbinātības jautājumiem ir ļoti līdzīgie tiem, ko izstrādā Eiropas Parlamenta Politikas departaments.
More generally, there seems to be considerable overlap between reports on employment matters produced by these agencies and those produced by the Policy Department of the European Parliament.
Vai šāda darba dubultošana atmaksājas?
Is this duplication worthwhile?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000051/2011
Question for oral answer O-000051/2011
ECR grupas vārdā Temats: Vulkānisko pelnu izraisītās krīzes
on behalf of the ECR Group Subject: Volcanic ash crises
Drošas prognozes nav iespējamas bez lielāka tehniskā nodrošinājuma un bez 100% ļoti precīzu reālajā laikā iegūtu datu.
Only through increased technical provision and 100% accurate real-time data can a reliable forecast be provided.
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000052/2011
Question for oral answer O-000052/2011
S&D grupas vārdā Temats: Vulkānisko pelnu izraisītās krīzes
on behalf of the S&D Group Subject: Volcanic ash crises
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000053/2011
Question for oral answer O-000053/2011
Starptautiskās tirdzniecības komiteja komitejas vārdā Temats: ES un Kanādas tirdzniecības attiecības
on behalf of the Committee on International Trade Subject: EU-Canada trade relations
Ņemot vērā, ka Komisijas mērķis ir līdz 2011. gada beigām pabeigt sarunas par ES un Kanādas Visaptverošo ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu ( CETA ), vai tā var atbildēt uz turpmākajiem jautājumiem?
Bearing in mind that the Commission aims to conclude the negotiations on the EU-Canada Comprehensive Economic and Trade Agreement (CETA) by the end of 2011, can it answer the following questions:
Vai tagad, kas sarunas ir beigu posmā, Komisija var novērtēt ES ofensīvās un defensīvās intereses un, pamatojoties uz ietekmes novērtējumu, izvērtēt paredzamos nozaru ieguvumus un zaudējumus, kā arī galīgā nolīguma sociāli ekonomiskās sekas Eiropas Savienībai?
With the negotiations at such an advanced stage, can the Commission evaluate the EU’s offensive and defensive interests and – based on its impact assessment – the foreseeable sectoral benefits and losses and socio-economic consequences for the EU as a result of the final agreement?
Kāpēc Komisija uzskata, ka sarunas par CETA varētu pabeigt 2011. gadā?
What is the basis for the Commission’s expectation that the CETA negotiations can be concluded in 2011?
Vai ir panākta vienošanās par to, vai attiecībā uz pakalpojumu liberalizēšanu tiks izmantota „pozitīvā saraksta” vai „negatīvā saraksta” pieeja, vai ir panākta vienošanās par jēdziena „vispārējas nozīmes pakalpojumi” definīciju un par šo pakalpojumu aizsardzību un kādas ir Kanādas izredzes atvērt reģionālā līmeņa valsts pasūtījumu tirgus?
Has an understanding been reached on whether a ‘positive list’ or a ‘negative list’ approach will be used with regard to services liberalisation, is there an agreement on the definition and protection of ‘services of general interest’, and what are the prospects of Canada opening up sub-federal procurement markets?