natgillin/translations-raw huggingface dataset:
PTO cenšas saskaņot nepreferenciālās preču izcelsmes noteikumus.
The WTO is undertaking efforts to harmonise the non-preferential origin of goods.
Pamatojoties uz PTO sagatavoto projektu un saskaņā ar centieniem modernizēt Muitas kodeksu, Komisija ir izstrādājusi dažādus saistošus izcelsmes noteikumus saistībā ar nepreferenciālu preču izcelsmi.
On the basis of the WTO draft, and as part of efforts to modernise the Customs Code, the Commission has developed different binding rules of origin for non-preferential origin.
Komisija uzskata, ka šis stingrais noteikumu saraksts radīs lielāku juridisko skaidrību attiecībā uz importu un būs skaidrs juridiskais pamats, jo īpaši dempinga novēršanas gadījumos.
According to the Commission, this rigid list of rules will lead to more legal clarity regarding imports and serve as a clear legal basis, especially in anti-dumping cases.
Tomēr uzņēmumiem šo noteikumu ieviešana minēto procedūru tikai vēl vairāk sarežģīs.
For companies, however, their introduction would make the procedure much more complex and complicated.
Ja agrāk preču izcelsmi noteica eksportētājvalsts, tad saskaņā ar Komisijas priekšlikumu tā būs ES, kas noteiks no trešām valstīm ievesto preču izcelsmi.
Whereas previously the exporting country identified the origin of goods, according to the Commission proposal the EU itself would determine the origin of goods from third countries.
Kā tiks veikta šī uzraudzība?
How will this monitoring take place?
Kā mēs varam runāt par lielāku juridisko noteiktību Eiropas importētājiem, ja antidempinga pasākumi tiek veikti saistībā tikai ar 0,7 % no visa importa ES?
How can we speak of more legal certainty for European importers if anti-dumping cases involve only 0.7% of all imports into the EU?
Atkarībā no produktu grupām vai produktiem, kurus izmanto to ražošanai, var rasties dažādi gadījumi, kad kādam produktam vairs nav Eiropas izcelsme.
Depending on the groups of products or on the products which have been used to produce them, various cases may arise where a product is no longer of European origin.
Kā Komisija plāno novērst problēmu saistībā ar tēlu, kādu tas radīs Eiropas ražotājiem, un Eiropas ražošanas samazināšanos?
How does the Commission intend to counter the image problem which this will create for European manufacturers and the decline of European production?
Attiecībā uz eksportu Komisija ierosina, ka importētājvalstīm būtu jādod tiesības piemērot pašām savus izcelsmes noteikumus.
On the export side, the Commission proposes that importing nations should be entitled to apply their own rules of origin.
Kā tās būtu jāīsteno?
How should this be implemented?
Cik lielus līdzekļus Komisija piešķirs uzņēmējiem, lai palīdzētu tiem īstenot šos izcelsmes noteikumus attiecībā uz vairāk nekā 190 valstīm?
What resources will the Commission make available to operators to assist them in implementing the rules of origin for more than 190 countries?
Vai tas vēl vairāk nepalielinās birokrātiju?
Will this not mean even more bureaucracy?
Attiecībā uz importu ir nepieciešami ES izcelsmes noteikumi, bet attiecībā uz eksportu pastāv vairākas iespējas.
For imports, the EU rules of origin are required; for exports, on the other hand, there are more options.
Vai Komisija ir noskaidrojusi to, vai atšķirīgi izcelsmes noteikumi importam un eksportam atbilst ES tiesību aktiem un vai tie atbilst PTO nostādnēm?
Has the Commission clarified whether different rules of origin for exports and imports are compatible with EU law and whether they are WTO-compliant?
Vai šā saraksta ieviešana atbilst Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta mērķiem un ES stratēģijai MVU internacionalizācijai?
Is the introduction of the list in line with the objectives of the Small Business Act and the EU strategy for internationalisation of SMEs?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000333/2011
Question for oral answer O-000333/2011
Ekonomikas un monetārā komiteja komitejas vārdā Temats: Sākotnējā atbilde uz Komisijas Zaļo grāmatu par stabilitātes obligāciju ieviešanas iespējamību
on behalf of the Committee on Economic and Monetary Affairs Subject: Initial response to the Commission Green Paper on the feasibility of introducing stability bonds
Kādi ir apspriešanās provizoriskie rezultāti attiecībā uz stabilitātes obligāciju ieviešanas iespējamību, kā minēts Zaļajā grāmatā?
What are the interim results of the consultation on stability bonds referred to in the Green Paper?
Pamatojoties uz Komisijas rīkoto sabiedrisko apspriešanos par Zaļo grāmatu, kādus turpmākos pasākumus Komisija ir paredzējusi veikt?
Based on the public consultation on the Green Paper by the Commission, what are the next steps foreseen by the Commission?
Kā Komisija vērtē pašreizējās tirgus norises un politiskās vienošanās, piemēram, Eiropadomes 2011. gada 8. un 9. decembra sanāksmes secinājumus, un kāds būtu īstermiņa efektīvākais politikas līdzeklis?
How does the Commission assess the recent market developments and political agreements, such as the conclusions by the European Council on 8-9 December 2011, and what kind of policy instrument would be the most efficient in the short term?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000001/2012
Question for oral answer O-000001/2012
EFD grupas vārdā Temats: Traucējumi pārtikas piegādes ķēdē
on behalf of the EFD Group Subject: Imbalances in the food supply chain
Patlaban pārtikas preču tirgū dominē lielie izplatītāji, un nemitīgi tiek samazinātas cenas, ko pārtikas piegādes ķēdē saņem zemnieki.
The food market is dominated at present by large-scale distributors and the prices that farmers receive in the food supply chain are constantly reduced.
Tā kā ražošanas izmaksas turpina pieaugt, zemnieku ieņēmumi par saražoto produkciju nav pietiekami, un lielveikali uz viņu rēķina gūst papildu peļņu.
While production costs continue to rise, farmers do not receive sufficient revenue for their production and big supermarkets profit at their expense.
Ņemot vērā lielo atšķirību starp cenu, ko maksā zemniekiem, un galīgo cenu, ko maksā patērētāji, kā arī nepietiekamas pārredzamības un pārtikas apgādes ķēdes ļaunprātīgas izmantošanas dēļ nodarboties ar lauksaimniecību kļūst nerentabli, un ļoti būtiski ir apdraudēta lauksaimnieku eksistence.
Due to the large gap between the price paid to farmers and the final price paid by consumers, as well as the lack of transparency and the abuse in the food supply chain, it becomes unattractive to engage in agricultural activity and the survival of farmers is put at a high risk.
Vai Komisija ir iecerējusi veikt kādus pasākumus, lai pārtikas ķēdē stiprinātu lauksaimnieku spēju aizstāvēt savas intereses un nodrošinātu, ka viņi saņem augstāku cenu par galīgo produktu?
Does the Commission intend to undertake any measures in order to strengthen the farmers’ bargaining position and power in the food chain and to ensure that they receive a higher final product price?
Vai Komisija plāno sagatavot priekšlikumus par to, kā samazināt lielo mazumtirgotāju un monopolu dominējošo stāvokli?
Does the Commission plan to make proposals aimed at curbing the dominance of large-scale retailers and monopolies?
Vai Komisija plāno risināt problēmu saistībā ar spekulācijām, kas ietekmē pārtikas preču cenas?
Does the Commission plan to address the problem of speculation in food commodity prices?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000002/2012
Question for oral answer O-000002/2012
Temats: Pēckontrole rezolūcijai par EEZ un Šveici – šķēršļi pilnīgai iekšējā tirgus izveidei (2009/2176(INI))
Subject: Follow-up to the resolution on EEA-Switzerland – Obstacles with regard to the full implementation of the internal market (2009/2176(INI))
Eiropas Parlaments 2010. gada 7. septembrī pieņēma rezolūciju par EEZ un Šveici: šķēršļi pilnīgai iekšējā tirgus izveidei ( P7_TA(2010)0300 ).
On 7 September 2010, the European Parliament adopted a resolution on EEA-Switzerland: Obstacles with regard to the full implementation of the internal market ( P7_TA(2010)0300 ).
Iepriekš minētajā rezolūcijā Parlaments pauda bažas par situāciju Cīrihes–Klotenes lidostā pēc tam, kad Šveices iestādes atteicās atļaut Vācijas un Austrijas taksometru pakalpojumu sniedzējiem uzņemt pasažierus.
In the resolution, the Parliament expressed its concerns about the situation at Zürich-Kloten Airport where the Swiss authorities refused to allow German and Austrian taxis to take passengers.
Parlaments nopietni apšauba to, vai šī situācija atbilst Nolīgumam par personu pārvietošanās brīvību, un tāpēc mudina Komisiju rūpīgi izskatīt šo jautājumu.
The Parliament has serious doubts as to whether this situation is compatible with the Free Movement of Persons Agreement and has therefore urged the Commission to examine this issue thoroughly.
Vai Komisija varētu sniegt Parlamentam atjauninātu informāciju par šo situāciju, kā arī Komisijas vispārējo pieeju šāda veida ierobežojumiem?
Could the Commission give an update to the Parliament regarding this particular situation as well as its general approach towards this kind of restriction?
Kādi ir sasniegumi attiecībā uz horizontālu risinājumu gūšanu atsevišķām institucionālām problēmām, piemēram, sadrumstalotībai, pārredzamības trūkumam lēmumu pieņemšanas sistēmā, nepietiekamai komunikācijai starp apvienotajām komitejām un neefektīvai strīdu izšķiršanai?
What progress has been made in finding horizontal solutions to certain institutional problems, e.g. fragmentation, lack of transparency in the decision-making system, insufficient communication between the Joint Committees and ineffective dispute settlement?
Kā noris sarunas par turpmākajām attiecībām starp Eiropas Savienību un Šveici?
What is the state of play of the negotiations on the future relations between the European Union and Switzerland?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000003/2012
Question for oral answer O-000003/2012
ALDE grupas vārdā Temats: Muitas kodeksa modernizācija un nepreferenciālās izcelsmes noteikumu saraksta ieviešana
on behalf of the ALDE Group Subject: Modernisation of the Customs Code and introduction of a list of non-preferential rules of origin
Patlaban preču izcelsmi nosaka, pamatojoties uz Kopienu Muitas kodeksa (Padomes Regula (EEK) Nr. 2913/92) 24. pantā iekļauto principu, saskaņā ar kuru izcelsmes valsts precēm, kuru ražošanā iesaistīta vairāk nekā viena valsts, ir tā, kurā šim nolūkam aprīkotā ražotnē notikusi to pēdējā būtiskā un ekonomiski pamatotā pārstrāde vai apstrāde, iegūstot jaunu produktu, vai svarīga to ražošanas stadija.
Currently the origin of goods is determined by the principle enshrined in Article 24 of the Community Customs Code (Council Regulation (EEC) No 2913/92), according to which goods whose production involved more than one country are deemed to originate in the country where they underwent their last substantial, economically justified processing or working in an undertaking equipped for that purpose and resulting in the manufacture of a new product or representing an important stage of manufacture.
Pamatojoties uz PTO sagatavoto projektu, Komisija savos centienos modernizēt Muitas kodeksu ir izstrādājusi vairākus saistošus nepreferenciālas izcelsmes noteikumus.
On the basis of the WTO draft, and as part of efforts to modernise the Customs Code, the Commission has developed different binding rules of origin for non-preferential origin.
Komisija uzskata, ka šis noteikumu saraksts radīs lielāku juridisko skaidrību attiecībā uz importa precēm un nodrošinās skaidru juridisko pamats, jo īpaši dempinga novēršanas gadījumos.
According to the Commission, this list of rules will lead to more legal clarity regarding imports and serve as a clear legal basis, especially in anti-dumping cases.
Šo noteikumu ieviešana tomēr vēl vairāk sarežģīs minēto procedūru uzņēmumiem.
For companies, however, their introduction would make the procedure much more complex and complicated.
Ja antidempinga pasākumi tiek veikti tikai 0,7 % gadījumos, ievedot preces Eiropas Savienībā, vai šis arguments par labu juridiskajai noteiktībai vēl joprojām ir aktuāls Eiropas importētājiem?
If anti-dumping cases involve only 0.7% of all imports into the EU, is the argument about establishing legal certainty for European importers still valid?
Atkarībā no produktu grupām vai produktiem, kuri izmantoti to ražošanai, var gadīties, kad kādam produktam vairs nav ES izcelsme.
Depending on the groups of products or on the products which have been used to produce them, various cases may arise where a product is no longer of EU origin.
Kā Komisija vērtē ES ražošanas sarukšanas risku?
What is the Commission’s assessment of the risk of a decline in EU production?
Attiecībā uz eksportu Komisija ierosina ļaut importētājvalstīm piemērot pašām savus izcelsmes noteikumus.
On the export side, the Commission proposes that importing nations should be entitled to apply their own rules of origin.
Kā to var īstenot?
How should this be implemented?
ES izcelsmes noteikumi ir vajadzīgi importa precēm, bet attiecībā uz eksportu pastāv vairākas iespējas.
For imports, the EU rules of origin are required; for exports, on the other hand, there are more options.
Vai šā saraksta ieviešana atbilst Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta mērķiem un ES MVU internacionalizācijas stratēģijai?
Is the introduction of the list in line with the objectives of the Small Business Act and the EU strategy for internationalisation of SMEs?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000004/2012
Question for oral answer O-000004/2012
S&D grupas vārdā Temats: Kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) ieguldījums sabiedrisko preču ražošanā
on behalf of the S&D Group Subject: Contribution of the CFP to the production of public goods
Zivsaimniecības nozares svarīgākā darbība ir zivju ieguve, pārstrāde un tirdzniecība.
The fisheries sector has as its main activities the production, processing and marketing of fish.
Papildus galvenajam mērķim, proti, nodrošināt tirgu ar augstas kvalitātes olbaltumvielām, zivsaimniecības nozares loma mūsdienās ir paplašinājusies, un tā nodrošina arī citus labumus sociālajā, ekonomikas un kultūras jomā.
Beyond its main goal of providing the market with high-quality protein, the fisheries sector nowadays plays a wider role bringing additional social, economic and cultural benefits.
Līdzās zvejas nozarei un ar to saistītajām darbībām, zivsaimniecības nozare paplašinājusies un aptver dažādas citas jomas, piemēram tādas kā amatierzveja, veicinot piekrastes tūrisma nozari, un tādējādi paplašinot veidus, kā zivsaimniecība ietekmē gan piekrastes kopienu sociālo un kultūras identitāti, gan akvakultūru, tādējādi sekmējot vai nu jūru un upju zivju populāciju atjaunošanu vai labas kvalitātes pārtikas produktu ražošanu, spējot nodrošināt Eiropas tirgu.
Besides the catching sector and related activities, the fisheries industry has diversified into a number of different branches, such as ‘pescaturismo’ (recreational fishing) – which promotes the coastal tourism sector, thereby broadening the fisheries industry’s spectrum of influence on the socio-cultural identity of coastal communities – and aquaculture, in terms of either repopulating seas and rivers or producing good-quality food products able to supply the European market.
Dažu pēdējo desmitgažu laikā zivsaimniecības nozare ir pierādījusi to, ka ir daudzfunkcionāla un mūsdienās tā ir saistīta ar ļoti dažādām darbībām, kuras spēj radīt tiešo un netiešo nodarbinātību, veicināt piekrastes teritoriju sociāli ekonomisko attīstību un bagātināt kultūras mantojumu šajos reģionos.
Over the past few decades the fisheries sector has therefore shown itself to be multifunctional, and is now linked to a wide range of activities able to create direct and indirect employment, promote the socio-economic development of coastal areas and enhance the cultural heritage in these regions.
Ņemot vērā iepriekš minēto, zivsaimniecības nozare veicina stratēģijas „Eiropa 2020” („Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei”, COM(2010)2020) īstenošanu, kurā aicināts nodrošināt gan ilgtspējīgu izaugsmi (sekmējot resursu izmantošanas ziņā efektīvāku, videi nekaitīgāku un konkurētspējīgu ekonomiku), gan integrējošu izaugsmi (veicinot augstas nodarbinātības ekonomiku, kas sekmētu sociālo un teritoriālo kohēziju); zivsaimniecības nozare veicina arī Rio+20 videi draudzīgas ekonomikas mērķu (COM(2011)0363) sasniegšanu.
Taking the above-mentioned realities into consideration, the fisheries sector endorses the Europe 2020 Strategy (‘A strategy for smart, sustainable and inclusive growth’, COM(2010)2020), which calls for sustainable growth (promoting a more resource-efficient, greener and more competitive economy) and inclusive growth (fostering a high-employment economy delivering social and territorial cohesion); the fisheries sector also endorses the Rio+20 green economy objectives (COM(2011)0363).
Vai Komisija apzinās zivsaimniecības nozares daudzfunkcionalitāti un tās devumu attiecībā uz sabiedriskajām precēm, kā arī tās ieguldījumu stratēģijas „Eiropa 2020” un „Rio+20” mērķu sasniegšanā?
Is the Commission aware of the multifunctional nature of the fisheries sector and its contribution in terms of ‘public goods’, along with its contribution to the Europe 2020 Strategy and the Rio+20 objectives?
Kādā veidā Komisija ņems vērā zivsaimniecības nozares pievienoto vērtību KZP reformā?
How will the Commission incorporate the added value provided by the fisheries sector into the CFP reform?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000005/2012
Question for oral answer O-000005/2012
Lai risinātu problēmu saistībā ar neredzīgo un vājredzīgo personu piekļuvi grāmatām un citiem iespiedmateriāliem, Pasaules Neredzīgo personu apvienība un Eiropas Neredzīgo personu apvienība ir ierosinājusi Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācijā (PIĪO) pieņemt starptautiski saistošu līgumu, lai ieviestu mērķtiecīgus izņēmumus attiecībā uz autortiesībām.
In order to confront the problem of access for blind and print disabled persons to books and other printed products, the World Blind Union and the European Blind Union have proposed an internationally binding treaty at the World Intellectual Property Organisation (WIPO) to establish a targeted exception to copyright.
Ņemot vērā to, ka ES atbalsta visiem citiem nolūkiem paredzētus saistošus PIĪO līgumus, kā Padome pamato ierosinājumu par zemāku standartu paredzēšanu cilvēku ar invaliditāti vispārējai tiesiskai aizsardzībai?
While the EU supports binding WIPO treaties for all other purposes, how does the Council justify proposing a lower standard of global legal protection for disabled persons?
Vai Padome uzskata, ka tās darbība saistībā ar PIĪO līgumu pilnīgi atbilst Eiropas Parlamenta vēlmēm, kas paustas ziņojumā par kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošanu, aicinot noslēgt juridiski saistošu PIĪO līgumu?
Does the Council consider that its actions with regard to the WIPO treaty respond fully to the wishes of the European Parliament as expressed in its report ‘Unlocking the potential of cultural and creative industries’, which calls for a legally binding treaty at WIPO?
Vai Padome uzskata, ka tās negatīvā nostāja pret PIĪO līgumu atbilst stratēģijai, kuru tā pieņēmusi attiecībā uz cilvēkiem ar invaliditāti laikposmam no 2010. gada līdz 2020. gadam un kurā ir noteikti konkrēti mērķi šķēršļu novēršanai integrācijas jomā un līdzvērtīgu iespēju kultūras radīšanai?
Does the Council consider its opposition to the WIPO treaty to be consistent with its own 2010-2020 strategy for disabled people that specifically aims to remove obstacles to inclusion and to create a culture of equal opportunities?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000006/2012
Question for oral answer O-000006/2012
Ņemot vērā to, ka ES atbalsta visiem citiem nolūkiem paredzētus saistošus PIĪO līgumus, kā Komisija pamato ierosinājumu par zemāku standartu noteikšanu cilvēku ar invaliditāti vispārējai tiesiskai aizsardzībai?
While the EU supports binding WIPO treaties for all other purposes, how does the Commission justify proposing a lower standard of global legal protection for disabled persons?
Vai Komisija uzskata, ka tās darbība saistībā ar PIĪO līgumu pilnīgi atbilst Eiropas Parlamenta vēlmēm, kas paustas ziņojumā par kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošanu, aicinot noslēgt juridiski saistošu PIĪO līgumu?
Does the Commission consider that its actions with regard to the WIPO treaty respond fully to the wishes of the European Parliament as expressed in its report ‘Unlocking the potential of cultural and creative industries’, which calls for a legally binding treaty at WIPO?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000007/2012
Question for oral answer O-000007/2012
GUE/NGL grupas vārdā Temats: Migrantu un patvēruma meklētāju stāvoklis Grieķijā
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: The situation of migrants and asylum seekers in Greece
Bažas par stāvokli patvēruma jomā Grieķijā ir senas.
The concerns about the asylum situation in Greece are longstanding.
Ņemot vērā to personu lielo skaitu, kuri patvērumu Grieķijā meklē pirmo reizi, valstij trūkst labi funkcionējošas patvēruma meklētāju uzņemšanas un datu apstrādes sistēmas: 2011. gada janvārī Eiropas Cilvēktiesību tiesa atzina Grieķiju par vainīgu patvēruma meklētāju un nelegālo migrantu turēšanā degradējošos apstākļos.
Considering the high numbers of first arrivals, the country lacks a functioning asylum reception and processing system: in January 2011, the European Court of Human Rights found Greece guilty of hosting asylum seekers and irregular migrants in degrading conditions.
2010. gada beigās Grieķijas varas iestādes apņēmās īstenot visaptverošu patvēruma un migrācijas politikas reformu un pieņēma valsts plānu attiecībā uz patvēruma un migrācijas jautājumu pārvaldību.
At the end of 2010 the Greek authorities undertook to implement a thorough reform of their asylum and migration policies and adopted a National Plan on Asylum and Migration Management.
Saskaņā ar pirmo ceturkšņa ziņojumu, ko sagatavoja Komisijas darba grupa Grieķijas jautājumos (17. novembris), šajā jomā ir sasniegts zināms progress, tostarp izveidota atbalsta nodaļa patvēruma pieprasījumu izskatīšanai, palielinājies pieņemto patvēruma pieprasījumu skaits, kā arī ir izveidota iestāde, kas ir atbildīga par iebraukušo migrantu pārraudzību.
According to the first quarterly report from the Commission Task Force for Greece (17 November), some progress has been achieved, including the creation of a support unit for asylum requests, an increased number of favourable answers to asylum requests, and the setting up of an authority responsible for the oversight of migrants when they arrive.
Tomēr ar to vien nepietiek.
But much more is needed.
Tādas NVO kā „Ārsti bez robežām” un Human Rights Watch ziņo, ka patvēruma meklētāju aizturēšanas centros Evrosā, kas atrodas pie Turcijas robežas, humanitārā situācija joprojām ir biedējoša.
The humanitarian situation in detention centres in Evros, at the border with Turkey, is still appalling according to NGOs such as Médecins Sans Frontières and Human Rights Watch.
Migranti un patvēruma meklētāji joprojām tiek turēti ļoti sliktos apstākļos, un nepilngadīgajiem bez pavadības tiek sniegta niecīga palīdzība vai tā netiek sniegta vispār.
Migrants and asylum seekers continue to be detained, and in very bad conditions, and there is little or no assistance to unaccompanied minors.
Nekas neliecina par to, ka situācija drīzumā varētu uzlaboties.
This situation is not likely to improve soon.
Šajā posmā būtu nepieciešamas debates par iespējamu Dublinas sistēmas reformu un patiesu ES iekšēju solidaritātes sistēmu.
A debate on a possible reform of the Dublin system and real intra-EU solidarity system would be necessary at this stage.
Lai gan Komisija Grieķijai ir piešķīrusi finansējumu, piemērotu migrantu uzņemšanas centru būvniecība, piemēram, būtiski atpaliek no plānotā.
While the Commission has made funding available for Athens, the construction of adequate reception centres for migrants, for example, is far behind expectations.
Šķiet, ka Grieķijas varas iestādēm ir grūtības izmantot Eiropas Savienības līdzekļus, kas paredzēti tās patvēruma sistēmas uzlabošanai.
The Greek authorities seem to have problems in absorbing the European funds earmarked for improving their asylum system.