natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lielākā daļa runātāju pievienojās beļģu deputātes Annemie Neyts-Uyttebroeck no Liberāļu grupas teiktajam, ka aizsardzības sistēma drīkstētu tikai papildināt diplomātiju, daudzpusēju ieroču kontroli un atbruņošanos.
Many speakers - including Belgian Liberal MEP Annemie Neyts-Uyttebroeck - agreed that the missile shield should form part of a wider system of defence that involves diplomacy, multilateral arms control and disarmament.
Viņa norādīja, ka, pirms tiek pieņemti lēmumi, vajadzīgs vairāk laika un vairāk debašu.
Will the missile shield actually work and who will control it?
Polijai un Čehijai turklāt nevajadzētu pieņemt lēmumus bez NATO līdzdalības.
"Is the anti-missile shield an American system in Europe or rather a NATO/US system for Europe?"
Ārlietu komitejas priekšsēdētājs Jacek Saryusz-Wolski norādīja, ka „jāizvairās no jaunām šķeļošām līnijām dalībvalstu starpā”, turklāt jāturpina dialogs ar Krievijas varas iestādēm.
That was the question posed by Girts Valdis Kristovskis a Latvian MEP with the Union of Europe for the Nations (UEN) Group.
Stratēģiskās pētniecības fonda Parīzē pārstāvis François Heisbourg aizrādīja, ka divpusēja rīcība varētu negatīvi ietekmēt visu iesaistīto pušu drošību.
He also spoke about the issue of debris from intercepted missiles and the danger this could potentially pose to the general public.
Britu deputāts Geoffrey Van Orde (Eiropas Tautas partijas un Eiropas Demokrātu grupa) aicināja izvairīties no divpusējas rīcības un pakļaut aizsardzības sistēmu NATO pārvaldībai.
Other MEPs and defence experts raised questions about how effective it would be, who would pay for it and who would participate in decision make - i.e. when should the missiles be fired.
Ģirts Valdis Kristovskis (Nāciju Eiropas grupa) vaicāja, vai pretraķešu vairogs ir Eiropā izvietota ASV sistēma vai drīzāk NATO/ASV sistēma Eiropai.
To what extent the European Union and NATO will be involved remains an open question.
20070703STO08737 Vairāk par atklāto uzklausīšanu (angļu valodā) EP rezolūcija par transatlantiskajām attiecībām Vai zvaigžņu kari kļūs par realitāti?
20070703STO08737 More from the hearing EP resolution on 25 April 2007 on EU/US relations Missile shield: how it will work?
Kodolieroču neizplatīšanas līgums: jauni izaicinājumi mainīgajā pasaulē Eiropas drošības stratēģija
Hearing on nuclear non-proliferation 20 Sept 06 The European security strategy 2003 MEPs discuss arms in space 7 May 07
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070625IPR08243 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070625IPR08243 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0155 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0155 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070507STO06304 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060920STO10816 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060920STO10816 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070507STO06304 0 NOT XML V0//EN
Brazīlijas prezidents izsakās par lauksaimniecību, nabadzību un biodegvielu
Brazil's President Lula on trade, agriculture, poverty and biofuels
Brazīlijas prezidents tikās ar EP priekšsēdētāju un politisko grupu līderiem
Brazilian President Lula da Silva
Maija beigās Eiropas Komisija ierosināja izveidot stratēģisku partnerību ES un Brazīlijas starpā.
Q. At the end of May, the European Commission suggested a strategic partnership between the EU and your country.
Taču tikai trīs nedēļas vēlāk neveiksmi cieta tirdzniecības sarunas starp Brazīliju, ES, ASV un Indiju.
But only three weeks later, negotiations on trade between Brazil, the EU, the US and India failed.
Vai tas, Jūsuprāt, ir pretrunīgi?
Do you see a contradiction?
Brazīlijas un ES stratēģiskā partnerība pirmām kārtām ir politiska rakstura attiecības.
The Brazil-EU Strategic Partnership is, first and foremost, a political exercise.
Tirdzniecības sarunas Brazīlijas un ES starpā turpretim turpināsies Pasaules Tirdzniecības Organizācijas ietvaros un saistībā ar sarunām par asociācijas nolīgumu starp Mercosur un ES.
Trade negotiations between Brazil and the European Union on the other hand will continue to take place in the sphere of the World Trade Organization and in connection with the negotiations of an Association Agreement between Mercosur and the EU.
Pašreizējā tehnisko tirdzniecības sarunu kārta ir pati sevi izsmēlusi.
My message is that the current round of technical trade negotiations has exhausted itself.
Es esmu gatavs tikties ar pārējiem līderiem, lai panāktu politisku vienošanos un izkļūtu no pašreizējā strupceļa.
I am willing to meet with other leaders to arrive at what must be essentially a political understanding to break the present logjam.
Šajā kontekstā šīsnedēļas augstākā līmeņa dialogs sniedz iespēju ķerties pie būtiskiem jautājumiem — tam vajadzīga pirmklasīga politiskā vadība.
In this context, the high level dialogue this week provides a chance to come to grips with the fundamental issues at stake, which require first class political leadership.
ES prezidentūra nesen Jūsu valsti aprakstīja kā iespējamo nākotnes „globālo lauksaimnieku”.
Q. The EU Council Presidency has recently described your country as possibly being the future “global farmer”.
Ko Jūs domājat par šādu vērtējumu?
What do you make of that description?
Brazīlijas lauksaimniecības sektora sniegums ir nostādījis valsti pasaules konkurētspējīgāko lauksaimniecības industrijas eksportētāju vidū.
The performance of the Brazilian agricultural sector has placed the country among the world’s most competitive exporters of agro-industrial products.
To ir veicinājusi valsts iejaukšanās ierobežošana, tirgus regulējumu mazināšanās un tirdzniecības liberalizēšana kombinācijā ar investēšanu pētniecībā un tehnoloģijā.
Reduction in state intervention, market deregulation and trade liberalization, combined with investment in research and technology, have contributed to this achievement.
Brazīlijai tomēr tās loma kā pasaules maizes grozam jānostiprina vēl vairāk, daudzpusējiem tirdzniecības noteikumiem jāturpina atbalstīt atvērtu, taisnīgu tirdzniecību un jāpanāk veiksmīgs Dohas tirdzniecības sarunu iznākums.
However, if Brazil is to further enhance its role as one of the breadbaskets of the world, multilateral trade rules must continue to sponsor open, fair trade and we need a successful outcome of the Doha Trade Talks.
Daudzi no pasaules nabadzīgākajiem iedzīvotājiem ir tieši lauksaimnieki.
Much of the world’s poor are farmers.
Viņi ir tie, kurus vistiešāk ietekmē milzīgās subsīdijas un augstie muitas tarifi, kas ierobežo potenciālo lauksaimniecības uzņēmēju iespējas jaunattīstības valstīs.
They are the ones most directly affected by the massive subsidies and high tariffs that reduce trade opportunities for would-be agricultural entrepreneurs in developing countries.
Tāpēc Brazīlija ir vienmēr uzsvērusi, ka Dohas sarunu kārtas uzmanības centrā jābūt lauksaimniecībai.
That’s why Brazil has emphasized all along that agriculture must be at the centre of the Doha Round.
Biodegviela ir ļoti daudzsološa attiecībā uz klimata pārmaiņu apkarošanu.
Q. Biofuels are a great hope in terms of fighting climate change.
No otras puses, tā sacenšas ar pārtikas ražošanu — arī Brazīlijā, kur bads joprojām nav izskausts.
However, they compete with food production - especially in Brazil where under-nutrition is still a problem.
Kā Brazīlija varētu līdzsvarot šo divus konkurējošos faktorus?
How can Brazil balance these two competing factors?
Ja Jūs vēlaties novērtēt biodegvielas potenciālu, Jums jāpatur prātā, ka izsalkums ir pamatā ienākumu sadales problēma — pasaulē saražotā pārtika atliku likām pietiek, lai pabarotu visus pasaules iedzīvotājus.
If you want to evaluate the potential of bio fuels you should keep in mind that hunger is essentially a matter of income distribution – global food production is more than enough to feed the world population.
Brazīlijas pieredze rāda, ka biodegvielas pat var veicināt nabadzības izskaušanu.
The Brazilian experience shows that bio fuels can actually contribute to fighting poverty.
Brazīlijā etanola produkcija tieši un netieši rada vairāk nekā vienu miljonu darbavietu ar atalgojumu, kas pārsniedz vidējo.
In Brazil, ethanol production generates more than one million direct and indirect jobs, with higher than average salaries.
Mēs nesen uzsākām biodīzeļdegvielas programmu, kas sniedz darba iespējas desmitiem tūkstošu mazo zemes īpašnieku, it īpaši ekonomiski vājajos reģionos ziemeļaustrumos.
We recently also launched a bio-diesel programme which is providing work opportunities for tens of thousands of small land owners, especially in economically depressed regions in the northeast.
Etanols aizstāj aptuveni 40% visa Brazīlijā ražotā benzīna, un paredzams, ka arī biodīzeļdegviela spēlēs aizvien nozīmīgāku lomu.
Ethanol substitutes about 40% of all the gasoline consumed in Brazil, and bio-diesel is also expected to play an increasingly important role.
Biodegvielas ražošanas ietekme uz pārtikas cenām ir mērena.
The influence of the production of biofuels on food prices is modest.
Vairāk nekā 70% pasaules nabadzīgo iedzīvotāju dzīvo lauku apvidos un iegūst pat no niecīgas lauksaimniecības produktu cenu paaugstināšanās.
More than 70% of the world’s poor live in the countryside and stand to gain even from small increases in the prices of agricultural products.
Visbeidzot, lielākā daļa jaunattīstības valstu ir naftas neto importētāji, un šīs valstis iegūst no vietējo enerģijas avotu attīstības, kas varētu samazināt naftas importu.
Finally, the vast majority of developing countries are net importers of petroleum, and these countries stand to gain from the development of local sources of energy that could reduce oil imports.
20070703STO08738 Stratēģiskā partnerība ES un Brazīlijas tirdzniecības attiecības ES un Brazīlijas attiecības Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārā asambleja
20070703STO08738 EU Brazil Strategic Partnership launched EU Brazil Trade Issues EU Brazil Relations Eurolat Assembly
Vai nākošais iPod tiks izgatavots Eiropas Savienībā?
EU institute of technology - MEPs prepare to voice their view
"Inovācijas būtība — procesi un izgudrojumi, ko var plaši izmantot."
An example of European technology: German semi-conductors
Lai kļūtu novatoriskāka un veiksmīgāk komercializētu zināšanas, ES kopš 2005. gada strādā pie Eiropas Tehnoloģiju institūta (ETI) izveides.
A European institute of technology (EIT) was proposed in 2005 by Commission President Barroso to boost innovation and research.
Šis institūtam, kas ir daļa no Lisabonas stratēģijas izaugsmei un nodarbinātībai, jāveicina Eiropas Savienības ekonomiskā konkurētspēja.
On 9 July MEPs on the Industry Committee consider a report on whether to support the regulation setting up the EIT.
Vai ETI kļūs par Eiropas zināšanu izkārtni?
Whether the EIT represents added value or if it will undercut existing research projects is a key issue.
Vai nākošais iPod tiks izgatavots Eiropas Savienībā?
There are a number of indicators that have some commentators worried about the relative decline of the European science and innovation sector.
Savu nostāju attiecībā uz projektu nākamnedēļ paudīs Eiropas Parlamenta Rūpniecības komiteja.
A survey by "Newsweek" magazine last year placed only 3 European Universities in the world's top 20.
Ideju par Eiropas Tehnoloģiju institūtu 2005. gada februārī ierosināja Eiropas Komisijas priekšsēdētājs José Manuel Barroso Lisabonas stratēģijas — kurai paredzēts padarīt Eiropu par konkurētspējīgāko uz zināšanām balstīto ekonomiku — vidusposma pārskata ietvaros.
More anecdotal evidence of this "decline" is that India is now producing more science graduates than Europe.
Lai palīdzētu Eiropai panākt tās galvenos sāncenšus — ASV un Japānu, ETI uzdevums būtu uzlabot sadarbību starp pētniecību un uzņēmējdarbību.
EIT could stimulate innovation and research
„Eiropas Ahileja papēdis ir nepietiekošas investīcijas pētniecībā un attīstībā.
Preventing a "brain drain" of European talent to the US and other places abroad is another key aim.
Tā ir inovācijas būtība — procesi un izgudrojumi, ko var plaši izmantot.
He said that "Europe's Achilles' heel has been insufficient investment in research and development.
ETI no inovācijām labumu gūt palīdzēs īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.”
The three pillars of the EIT will be research, education and innovation, and it is in particular innovation we are now going to tackle".
Kā institūts darbosies?
The EIT will help in particular SMEs to benefit from innovations".
ETI paredzēts darboties divos līmeņos.
"EIT Label" under consideration
ETI pats, mazas, Eiropas Komisijas nozīmētas valdes pārraudzībā, noteiks stratēģiskās prioritātes, kā arī koordinēs tā sauktās Zinību un jaunrades apvienības.
The plans as they stand are for the EIT to be run by a governing board appointed by the Commission.
Tās — ES universitāšu, pētniecības organizāciju un uzņēmumu kolektīvu partnerības —, savukārt, organizēs zinātniskās un pētnieciskās darbības .
In turn the board would select "Knowledge and Innovation Communities" (KICs) - basically partnerships of universities, research organisations and businesses.
ETI tātad paredzēts izveidot kā zinātnieku un pētnieku tīklu to sadarbības veicināšanai.
MEPs want the European Parliament involved in the appointment of the government board and in the selection of strategic priorities for the institute.
To universitāšu un citu augstskolu absolventi, kas piedalīsies Zinību un jaunrades apvienībās, saņems diplomus ar ETI logotipu.
Also under current consideration is an additional "EIT label" for recognised diplomas awarded by universities and higher-education institutes participating in the KICs.
Saskaņā ar pašreizējiem plāniem ETI laika posmam no 2008. - 2013.gadam tiks atvēlēti līdz pat 2,4 miljardi eiro.
The level of funding for the institute has been estimated at €2.4 billion for the period 2008-2013.
Vai ETI būs kāda papildu vērtība?
Rapporteur favours "pilot project"
Skeptiķi tomēr jautā, vai ETI negatīvi neietekmēs pašreizējās struktūras un vai to darbība nepārklāsies.
There has been some concern as to whether the EIT will overlap or undermine existing European and national research projects.
Zinību un jaunrades apvienības meklēs finansējumu arī citur, tām nebūs privilēģiju.”
As the Institute it will have a very independent structure, there should be no fear of 'cannibalisation' of other projects or programmes such as....the 7th Research Framework Programme (FP7)".
Par to, vai ETI sniegs papildu vērtību attiecībā uz inovāciju un konkurētspēju, spriest vēl ir pāragri — to varēs novērtēt tikai pēc zināma „pārbaudes laika”.
Perhaps mindful of concerns about overlap the rapporteur's draft report states that "as for the EIT's added value in terms of innovation and competitiveness, this can only be established after a thorough review of a pilot project".
Tikai tad varēs arī lemt, vai ETI jākļūst par pastāvīgu Eiropas organizāciju.
It goes on to say that "only then should it be decided whether the EIT should be established as a permanent body or if Europe would be better served by directing the funds to other innovation and R&D activities".
20070703STO08739 Ziņojuma projekts par priekšlikumu regulai par Eiropas Tehnoloģijas institūta izveidi Paziņojums presei par atklāto uzklausīšanu Parlamentā Eiropas Tehnoloģiju institūts
20070703STO08739 Paasilinna draft report Press info on EIT 2 May 07 European Institute of Technology FAQs on EIT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070430IPR06170 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070430IPR06170 0 NOT XML V0//EN
Eiropas Parlamenta orbītā — Vladimír Remek, kosmonauts un eirodeputāts
From planets to the Parliament: Vladimír Remek - MEP, Cosmonaut
"Orbītā tu saproti, ka mūsu planēta nav bezgalīga pasaule."
Vladimír Remek - MEP, Cosmonaut
Vladimír Remek ir dzimis 1948. gadā České Budějovice, alus „Budweiser” dzimtenē.
These days Czech MEP Vladimír Remek spends hours listening to debates in the European Parliament.
Viņš kļuva par pirmo čehu kosmonautu un vienlaicīgi par pirmo kosmonautu, kas nepārstāvēja ne PSRS, ne ASV.
It's a far cry from the 190 hours he spent in orbit in 1978 on board the USSR's Soyuz 28 spacecraft.
1978. gada 2. martā viņš devās desmit dienu misijā kosmosa kuģī Sojuz 28 — lidojums ilga 190 stundas un 18 minūtes.
By doing so he made a piece of space history by being the first man in space who was neither a US nor Soviet citizen.
Vēlāk viņš uzņēmās Prāgas Gaisa un kosmosa muzeja direktora pienākumus, bet pēc tam pievērsās diplomātijai.
After space he worked as a director of the Air and Space Museum in Prague and as a diplomat.
2004. gadā viņu ievēlēja par Eiropas Parlamenta deputātu.
In 2004 he was elected as an MEP with the European United Left / Nordic Green Left Group.
Kad Jūs 1978. gadā devāties kosmosā, Jūs bijāt pirmais kosmonauts, kas nepārstāvēja ne PSRS, ne ASV.
When you went into space in 1978, you were the first cosmonaut not to come from the USSR or USA.
Ko šis lidojums toreiz nozīmēja Čehoslovākijai?
How significant was your flight for Czechoslovakia?
Es piederu pie paaudzes, kas vēl atceras laiku, kad kosmosa lidojumi bija liels cilvēces sapnis.
I belong to a generation when spaceflights were a big dream for mankind.
Es devos kosmosā tikai 21 gadu pēc pirmā satelīta „ Sputnik ” un 17 gadus pēc pirmā kosmonauta Jurija Gagarina.
I flew into space only 21 years after the first satellite Sputnik and seventeen years after Yuri Gagarin, the first man in space.
Čehoslovākijai tas bija liels notikums.
For Czechoslovakia this was a big event.
Kad mēs riņķojam pa Zemes orbītu, mēs klausījāmies vairākas īsviļņu radiostacijas un dzirdējām, kā manas dzimtenes un mūsu komandas locekļu — Remek un Gubarev — vārdi tika atkārtoti neskaitāmās valodās.
When we orbited planet Earth, we listened to various short wave radio stations and heard how the name of my homeland and the names of our crew - Remek and Gubarev - were repeated in countless languages.
Vai tas, ka Jūs esat redzējis mūsu planētu no kosmosa, kaut kādā veidā ietekmē Jūsu dzīves un politikas uztveri?
Did the experience of seeing earth from space influence in some way your perception of life and politics?
Mainās skats uz mūsu planētu.
The way you look at our planet changes.
Orbītā tu saproti, ka mūsu planēta nav bezgalīga pasaule.
In orbit you understand that our planet is not an endless world.
Kosmosa kuģis lido aptuveni 350 kilometru augstumā — tas nav īpaši liels attālums.
The spaceship flies in an altitude of about 350 kilometres, which is not a particularly big distance.
Tu aplido apkārt planētai pusotrā stundā, un šajā laikā tu saproti, cik trausla un ierobežota ir telpa, kurā iespējama dzīvība.
You fly around the planet in one hour and a half and during this time you realize, how fragile and limited the space is, where life is possible.
Jau no pašiem cilvēces pirmsākumiem cilvēki ir skatījušies debesīs un redzējuši krītošas zvaigznes.
From the very beginning of civilisation people looked up at the sky and saw falling stars.
Šodien mēs zinām, ka tie ir kosmosa objekti, kas iekļūst atmosfērā mazāk nekā 150 km augstumā un sadeg.
Today we know that these are objects from space, which enter in an altitude of less than 150 kilometres into the atmosphere and burn.
Dažkārt daļa no tiem nokrīt uz planētas virsmas kā meteorīti.
Sometimes a part of them drops on the planet surface as a meteorite.
No kosmosa kuģa redzams, kā tie ieiet atmosfērā dziļi zem tevis — tās nav zvaigznes.
From a spaceship you see how they enter the atmosphere deep below you.
Tādā brīdī tu domā par daudzām lietām, piemēram, par to, ka daudzu cilvēku — pat pašu ietekmīgāko — pasaules uztvere bieži vien ir ļoti ierobežota.
You think about a lot of things in such a moment, for instance that the perception of the world of many people - even the most powerful - is often very limited.
Vēl pavisam nesen cilvēkus dedzināja uz sārta par to, ka tie sludināja, ka pasaule ir apaļa.
For example it was not very long ago that people were burned on the stake for proclaiming that the world is round.
Sešdesmitajos un septiņdesmitajos gados bija vērojama liela kosmosa eiforija.
In the 60's and 70's there was a big wave of excitement about space travel.
Vai Jūs domājat, ka tādi projekti kā ekspedīcijas uz Marsu un jaunu planētu atklāšana rada līdzīgu sajūsmu šodienas jauniešu vidū?
Do you think that projects such a future expedition to Mars or the discovery of new planets can generate a comparable enthusiasm among young people today?
Sajūsma toreiz bija savādāka, pasaule ir virzījusies uz priekšu.
The enthusiasm then was different, the world has moved on.
Septiņdesmitajos gados mēs lidojām kosmosā bez datoriem.
In the seventies we flew into space without computers.
Tā bija pasaule bez mobilajiem telefoniem, ko šodien mēs varam iedomāties tikai ar grūtībām.
It was a world without mobile phones, this is something we can imagine today only with difficulty.
Jauniešiem kosmoss tomēr joprojām šķiet interesants.
Nevertheless, for young people space is still an interesting topic.
Lai gan es neesmu ekonomists, es domāju, ka, pirms nosūtīt misiju uz Marsu, mums vajadzētu labi aprēķināt izdevumus.
Even though I am not an economist, I think that before a possible manned mission to Mars takes place we should well calculate the costs.
Pēc tam vajadzētu apsvērt, vai Marsa izpēte nav efektīvāka ar tehniska ekipējuma palīdzību.
We should then consider whether the exploration of Mars with technical equipment is more effective.
Cita starpā Jūs Eiropas Parlamentā sekojat līdzi ar kosmosu saistītiem jautājumiem.
Among other things you follow space issues in the European Parliament.
Ko Jūs domājat par Eiropas satelītnavigācjias programmas Galileo iespējām un potenciālu?
What do you think about the opportunities and the potential of the European programme Galileo?
Galileo būs pirmā nemilitārā navigācijas sistēma.
Galileo will be the first non-military navigation system.
Es domāju, ka tai ir liels potenciāls, taču ES dalībvalstīm vispirms jāvienojas par to, kā to finansēt.
I think it has a big potential, but the EU Member States first have to find an agreement about how to finance it.
Citādi viss projekts varētu nonākt briesmās.
Otherwise the whole project may be in jeopardy.
Notiek arī sarunas par Galileo galvenās pārvaldes izvietošanu Prāgā.
There are also ongoing negotiations about establishing the Galileo headquarters in Prague.
Tas noteikti būtu liels prestižs, un es uzskatu, ka Prāga šādam projektam ir piemērota kandidāte.
This would certainly be a prestigious issue and I think that Prague is a suitable candidate for such a project.
Jūs kā čehu diplomāts strādājāt Maskavā.
You worked as a Czech diplomat in Moscow.
Kādām, pēc Jūsu domām, būtu jābūt ideālām attiecībām starp Eiropas Savienību un Krieviju?
What should the ideal relationship between the EU and Russia be?
Ideālas attiecības neeksistē, pat ne privātajā dzīvē.
Ideal relationships do not exist, not even in private life.
Ir svarīgi apzināties to, ka Krievija ir Eiropas daļa.
It is important to be aware of the fact, that Russia is a part of Europe.
Vairums iedzīvotāju dzīvo Krievijas Federācijas Eiropas daļā.
Most of its citizens live in the European part of the Russian Federation.
Pēdējo divu, trīs gadsimtu laikā Krievija bija svarīgs Eiropas attīstības elements, tā ietekmēja notikumus Eiropā.
During the last two, three centuries Russia was an important element of the development of Europe, it influenced European affairs.
Tāpēc es domāju, ka Eiropas Savienībai attiecībās ar Krieviju būtu jāatturas no biežai vien lētas Krievijas situācijas kritizēšanas un jāizturas pret to bez aizspriedumiem.
Therefore I think that the European Union should refrain in its bilateral relations from often cheap criticism of the situation in Russia and deal with it without bias.
Attiecību attīstībai ir svarīgi, lai Eiropas Savienība pret Krieviju izturētos kā pret līdzīgu.
For the future development of relations it is important, that the EU deals with Russia on an equal basis.
Paldies par interviju.
Vladimír Remek was born in 1948 in České Budějovice
9.–12. jūlija plenārsesijas galvenie akcenti
Parliament's July Plenary session