natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jaunajos tiesību aktos nav sniegts neviens konkrēts nelegālas interneta lietošanas piemērs, ko potenciāli varētu izmantot, lai aizliegtu piekļuvi internetam.
The new legislation does not give any explicit examples of internet use which are to be deemed illegal and hence count as potential grounds for cutting off internet access.
Pamatojoties uz spēkā esošajiem tiesību aktiem, dalībvalstīm pašām ir jāizlemj, kuru pārkāpumu gadījumā lietotājam būtu jāaizliedz piekļuve internetam.
It is the Member States that decide on the basis of their national legislation what infringements may lead to cutting off a user's internet access.
Piemēri: bērnu pornogrāfijas izplatīšana vai teroristisks saturs.
Examples might be the dissemination of child pornography or terrorist content.
Internets ­- vitāli svarīgs pamattiesību un brīvību īstenošanai
Internet is essential for exercising fundamental rights and freedoms
Pēc Eiropas Parlamenta deputātu iniciatīvas elektronisko sakaru pamatdirektīvā internets tiek atzīts kā būtiski svarīgs, lai persona varētu izmantot tiesības uz izglītību, izpausmes brīvību un piekļuvi informācijai.
At the initiative of MEPs, the electronic communications framework directive recognises the internet as “essential for education and for the practical exercise of freedom of expression and access to information”.
Tāpēc Eiropas Parlamenta deputāti samierināšanas procedūrā ar Padomes pārstāvjiem pieprasīja, lai tiktu izveidots nodrošinājums pret iespējamiem ierobežojumiem piekļuvei internetam, garantējot efektīvu tiesisko aizsardzību un taisnīgu tiesu atbilstoši Eiropas Cilvēktiesību konvencijai.
MEPs therefore insisted in the conciliation meeting with Council representatives on establishing adequate procedural safeguards for possible restrictions on internet access guaranteeing effective judicial protection and due process in conformity with the European Human Rights Convention.
Ierobežojumi: tikai ja nepieciešami, proporcionāli un pēc objektīvas procedūras
Restrictions only if necessary and proportionate and after fair and impartial procedure
Noteikumos, par ko vienojās Eiropas Parlamenta deputāti un Padomes pārstāvji, ir teikts, ka lietotājiem drīkst piemērot interneta piekļuves ierobežojumus „tikai ar nosacījumu, ka tie ir atbilstoši, samērīgi un nepieciešami demokrātiskā sabiedrībā”.
Restrictions on a user's internet access may "only be imposed if they are appropriate, proportionate and necessary within a democratic society", state binding provisions agreed between MEPs and Council representatives.
Turpmāk interneta lietotāji, iebilstot pret dalībvalsts lēmumu aizliegt viņiem interneta piekļuvi, tiesas procesos var atsaukties uz šiem nosacījumiem.
In future, internet users may refer to these provisions in court proceedings against a decision of a Member State to cut off their internet access.
Ne Komisijas sākotnējā priekšlikumā, ne arī Padomes kopējā nostājā nav iekļautas garantijas pret nepamatotu interneta piekļuves ierobežošanu.
Neither the Commission's original proposal nor the Council's common position included safeguards against unduly restricting a user's internet access.
Telekomunikāciju pamatdirektīvas kompromisa teksts Bieži uzdoti jautājumi Paziņojums presei (2009. gada 5. novembris)
FAQs on internet access safeguards Press release "MEPs and Council representatives agree on internet access safeguards" (5 November 2009) Press conference (5 November 2009) Compromise text on the framework directive
Patērētāju tiesību aizsardzība
Strengthening consumer rights to universal service
Grozītā direktīva par privātās dzīves un patērētāju tiesību aizsardzību tiecas uzlabot patērētāju aizsardzību.
The aim of the changes to the directive on universal service and users’ rights in electronic communication is to improve consumer protection.
To nolūks ir arī tiesību aktu modernizācija, ņemot vērā tehnoloģiju izmaiņas.
They also seek to modernise existing provisions by taking account of changes in technology and the market in this fast-evolving sector.
Par izmaiņām 2009. gada pavasarī starp Parlamentu un Padomi norisinājās ilgas sarunas.
The text was the subject of lengthy negotiations between Parliament and Council in spring 2009.
Grozītā direktīva palielinās operatoru pienākumu attiecīgā kvalitātē nodrošināt minimālos pakalpojumus, kam jābūt pieejamiem visiem lietotājiem par pieņemamu cenu.
Among other things, the amended directive will strengthen the obligation on operators to provide a minimum package of services of a specific quality, accessible to all end users at an affordable price.
Šajā „universālajā pakalpojumā” ir ietvertas tiesības uz savienojumu ar publisku sakaru tīklu, kas pietiekamā kvalitātē nodrošina balss un faksimila pakalpojumus, kā arī interneta piekļuvi.
This "universal service" includes the right to a connection to a public communications network capable of supporting voice and facsimile of sufficient quality to permit functional internet access.
Pašreizējā "funkcionāla interneta" piekļuves definīcija ar ierobežojumu 56 kbit/s ir atcelta, lai veicinātu platjoslas piekļuves attīstību.
The existing definition of functional internet access as limited to 56 kbit/s is removed, to facilitate roll-out of broadband access.
Lietotājiem ir arī jāgarantē bezmaksas piekļuve ārkārtas tālruņa numuriem (gan 112, kas darbojas visā ES, gan arī atsevišķu dalībvalstu numuriem), vismaz vienam uzziņu pakalpojumam, kā arī atbilstošs telekomunikāciju piekļuves punktu ģeogrāfisks pārklājums.
The user should also have guaranteed free access to emergency telephone numbers (both the pan-EU 112 number and national ones), the existence of at least one directory enquiries service and an adequate geographical coverage of public payphones and other telecommunication access points.
Lai uzlabotu patērētāju aizsardzību, kā arī veicinātu iespējas izvēlēties pakalpojumu sniedzēju, ir ievērojami palielinātas lietotāju tiesības saņemt informāciju.
The user's right to information has been considerably strengthened, to improve consumer protection and also to facilitate choice among service suppliers.
Skaidrāki līgumu nosacījumi
Clearer contracts
Direktīva sniedz lietotājiem tiesības saņemt labāku informāciju par cenām, tarifiem un noteikumiem.
The directive gives consumers the right to better information on prices, tariffs and terms and conditions.
Līgumos būs jānorāda, kādā veidā ārkārtas izsaukumi tiek veikti, un to atrašanās vieta, visi ierobežojumi attiecībā uz piekļuvi konkrētam saturam vai iekārtu tipam (piemēram, ja mobilajos tālruņos ir bloķēti VOIP (IP balss pārraides pakalpojumu) izsaukumi, kas citādi nodrošina interneta savienojumu), piemērojamie tiesiskie nosacījumi, pakalpojuma kvalitātes parametri, līguma darbības ilgums, piemērotās cenas un tarifi, klientu tipi un pieejamie pēcpirkuma pakalpojumi, maksāšanas metodes un maksājumi (ja tādi ir) par tālruņa numura nodošanu citam operatoram vai par līguma laušanu.
Contracts will need to specify the way emergency calls are made and their location traced, any restrictions on access to certain content or types of equipment (for example if VOIP – Voice Over Internet Protocol – calls are blocked on mobile phones which otherwise offer internet connections), the applicable legal conditions, the quality parameters of the service, the length of the contract, the prices and rates applied, the types of customer and after-sales service available, payment methods, and charges, if any, for transferring a number to another operator or for terminating a contract.
Visai šai informācijai ir jābūt pārredzamai, salīdzināmai, atbilstošai un aktuālai, un tai jābūt publicētai skaidrā, saprotamā un viegli pieejamā formā.
All this information should be transparent, comparable, appropriate and up to date, and it should be published in a form which is clear, comprehensible and easily accessible.
Lietotājam ir jāsniedz iespēja saņemt no operatora līgumu pēc viņa vēlēšanās, pirms tā parakstīšanas.
The user should be able to obtain a contract from the operator of his or her choice before signing it.
Ja operators grozīs noslēgta līguma nosacījumus, abonentam būs tiesības lauzt līgumu bez līgumsoda.
If the operator alters the terms of an existing contract, the subscriber will have the right to terminate the contract without any penalty.
Informācija lietotājiem
Well-informed users
Labāk informētiem lietotājiem no tirgū pieejamo pakalpojumu klāsta ir vieglāk izdarīt izvēli.
Better informed users can choose more easily from what is available on the market.
Tāpēc lietotājiem tiks sniegta salīdzinoša informācija par cenām un tarifiem.
For this purpose they will be provided with comparable information on prices and tariffs.
Dalībvalstis varēs pieprasīt pakalpojumu sniedzējiem, lai tie visiem lietotājiem sniedz bezmaksas standartveida publiskas nozīmes informāciju par pašreizējo praksi attiecībā uz elektronisko sakaru līdzekļu nelikumīgu lietošanu un ļaunprātīgu, nelegālu vai autortiesības pārkāpjošu materiālu izplatīšanu.
Member States will be able to require suppliers to provide all users, free of charge, with standardised public interest information on current practices relating to the illegal use of electronic communications and the distribution of malicious, illicit or copyright-infringing material.
Patērētājiem ir jādod iespēja saņemt informāciju par pieejamām metodēm, lai aizsargātu sevi pret riskiem, kas apdraud viņu privāto datu drošību.
Consumers should be able to receive information on available methods to protect themselves against risks to the security of their personal data.
Šī publiskas nozīmes informācija ir jāstandartizē un jāsagatavo valsts iestādēm.
This public interest information should be standardised and produced by the public authorities.
Ārkārtas izsaukumu numuriem jābūt vieglāk pieejamiem
Number for emergency calls to be more easily available
Pārskatītās direktīvas mērķis ir veicināt Eiropas avārijas dienesta numura 112 lietošanu un atvieglot piekļuvi šim numuram.
The revised directive aims to promote the use of and improve access to the European emergency number 112.
Iestādēm ir jāveic pasākumi, lai nodrošinātu iespējami plašāku avārijas tālruņa numuru pakalpojumu pārklājumu, tostarp, izmantojot dalībvalstu ārkārtas tālruņa numurus.
Authorities must take steps to ensure the widest possible coverage for emergency telephone services, including via national emergency numbers.
Šiem izsaukuma numuriem ir jābūt pieejamiem arī sakaru tīkla pārrāvuma gadījumā vai dažos citos nepārvaramas varas gadījumos.
Emergency numbers should be available without interruption EU-wide, even if there is a break in a communications network following a disaster or some other case of force majeure.
Izsaukumiem uz numuru 112 ir jāsaņem atbilde, un uz tiem ir jāreaģē vismaz tikpat ātri un efektīvi kā izsaukumiem uz dalībvalstu avārijas numuriem.
Calls to the number 112 should receive an appropriate response and be dealt with at least as quickly and efficiently as calls to national emergency numbers.
Cita svarīga izmaiņa ir piekļuves tiesību piešķiršana lietotājiem visiem numuriem ES neatkarīgi no tā, kāda tehnoloģija tiek izmantota (fiksētā līnija, mobilie sakari vai VOIP ).
Another important change is the introduction of a right for users to have access to all numbers in the EU, whatever the technology involved (fixed line, mobile or VOIP).
Dalībvalstīm pašām būs jānodrošina šo tiesību realizēšana, ja tas ir ekonomiski un tehniski iespējams.
It will be up to Member States to ensure that this right is effective, if it is economically and technically feasible.
Palīdzības tālrunis ziņošanai par pazudušiem bērniem
Hotline for missing children and other services
Dalībvalstīm būs jānodrošina „sociālas nozīmes” pakalpojumi, kuriem jāsākas ar numuru 116.
Member States will have to promote services of a "social value", which should begin with the number 116.
To skaitā ir palīdzības tālruņa numurs 116000 ziņošanai par pazudušiem bērniem.
These include the hotline number 116000 for reporting missing children.
Šādu pakalpojumu organizēšana paliek katras atsevišķas dalībvalsts ziņā, tomēr Eiropas Komisija var veikt tehniskus pasākumus, lai paātrinātu to ieviešanu.
The organisation of such services will remain a matter for Member States but the European Commission may take technical measures to speed up their introduction.
Šī direktīva arī veicina ātrāku Eiropas telenumerācijas ieviešanu ar kopīgu koda numuru „3883” visās ES dalībvalstīs un kopīga Eiropas numura ieviešanu ziņošanai par zādzībām un tūlītējai bloķēšanai.
The directive will also contribute to the speedier introduction of the European Telephony Numbering Space (ETNS) with a common code number "3883" for all EU Member States and a common European number for reporting thefts of mobile terminals and having them blocked immediately.
Atbalsts cilvēkiem ar īpašām vajadzībām
Better recognition of rights of people with disabilities
Papildus izmaiņas dos cilvēkiem ar īpašām vajadzībām tādas pašas iespējas piekļūt elektroniskajiem sakaru pakalpojumiem kā citiem lietotājiem.
Further changes regarding the rights of people with disabilities will enable them to have access to electronic communication services equivalent to that available to other users.
Šo mērķi var sasniegt, izmantojot nespējīgiem vai veciem cilvēkiem piemērotu tehnoloģiju, piemēram, tālruņus ar video vai teksta iekārtām, kas atvieglotu piekļuvi, vai televīzijas programmu subtitrēšanu.
This aim can be achieved by using terminals tailored to the special needs of disabled and elderly people – for example, telephones with video or text facilities which facilitate access, or sub-titling of television programmes.
Numuru saglabāšana un līgumu darbības ilgums
Number portability and length of contracts
Ja patērētāji izlemj mainīt operatoru, viņiem ir tiesības saglabāt savu numuru.
Consumers have the right to keep their number when they decide to change operator.
Tomēr operatori bieži atrod veidus, kā to apgrūtināt, īpaši nosakot garus gaidīšanas periodus.
But operators often find ways to frustrate this “number portability”, notably by imposing long waiting periods.
Saskaņā ar jauno direktīvu numuri ir jāpārnes pēc iespējas ātrāk.
Under the new directive the number must be transferred as quickly as possible.
Visos gadījumos, lai mainītu pakalpojumu sniedzēju, pēc līguma noslēgšanas jaunajam operatoram numurs ir jāaktivizē vienas darba dienas laikā.
In all cases the number must be activated by the new operator within one working day of the agreement to change supplier.
Dalībvalstīm ir arī jāveic pasākumi, lai patērētājiem pret savu gribu nebūtu jāmaina operators.
Member States must also take measures to prevent customers having their operator changed against their will.
Daudzi lietotāji ir kļuvuši par upuriem šai pretlikumīgajai praksei, kas zināma kā „ slamming” (preces vai pakalpojuma uzspiešana patērētājam).
Many users have found themselves victims of this illegal practice, known as “slamming”.
Tie operatori, kuri vainīgi šīs prakses īstenošanā vai kuri neievēro pārnesamības termiņu, var tikt sodīti.
Operators guilty of this practice or who do not respect the portability deadline may be penalised.
Maksimālais līgumu darbības laiks patērētājiem nedrīkst pārsniegt 24 mēnešus, un lietotājiem ir jābūt iespējai parakstīt līgumu uz 12 mēnešiem.
The maximum length of contracts must not exceed 24 months for consumers and users should have the option to subscribe to a 12-month contract.
Informācija par piekļuves ierobežojumiem
Information on access limitations
Visi ierobežojumi, kurus pakalpojumu sniedzēji piemēro pakalpojumu, lietojumprogrammu vai aparatūras piekļuvei, ir atkarīgi no valsts tiesību aktiem.
Any limitations imposed by providers on access to, or use of, services, applications or equipment depend upon national law.
Šī direktīva tos ne atļauj, ne arī aizliedz un tāpēc nemaina esošo situāciju.
The directive neither authorises or prohibits them, and hence in no way changes the existing situation.
Tomēr tā uzliek par pienākumu informēt lietotājus par gadījumiem, kad šādi ierobežojumi pastāv.
However, it does introduce an obligation to inform users where restrictions exist.
Šajā direktīvā ir noteikts, ka dalībvalstīm ir jāievēro lietotāju pamattiesības, tostarp tiesības, kas attiecas uz konfidencialitāti un privātumu, kā arī informācijas sabiedrības mērķi un tirgus noteikumi.
The directive stipulates that Member States must respect the fundamental rights of citizens, including those to confidentiality and privacy, information society aims and market rules.
Tīkla neitralitāte
Net neutrality
Likumprojektus papildinās atsevišķa Komisijas deklarācija, uzsverot „interneta atvērtā un neitrālā rakstura saglabāšanas lielo nozīmi, pašlaik pilnā mērā ņemot vērā likumdevēju gribu, lai tīkla neitralitāti nostiprinātu kā politisku mērķi”.
The Commission will issue a declaration stressing the "high importance to preserving the open and neutral character of the Internet, taking full account of the will of the co-legislators now to enshrine net neutrality as a policy objective".
Universālā pakalpojuma direktīvas mērķis ir uzlabot publiski pieejamo pakalpojumu kvalitāti.
The universal service directive aims to improve the quality of publicly-available services.
Operatoriem būs jāinformē patērētāji par visiem ierobežojumiem, ko viņi piemēro interneta piekļuvei (piemēram, noteiktu pakalpojumu pieprasījumu ierobežošana sastrēgumstundās, lai novērstu pārslogojumu).
Operators will have to inform consumers of any limitations they impose on internet access (such as throttling certain services at peak times to prevent congestion).
Šī direktīva nosaka, ka lietotājiem ir jābūt iespējai izlemt, kādu saturu viņi vēlas nosūtīt un saņemt, un kādus pakalpojumus, lietojumprogrammas, aparatūru un programmatūru viņi šiem mērķiem vēlas izmantot, ja vien tas nav pretrunā ar nepieciešamību saglabāt tīklu un pakalpojumu integritāti un drošību.
The directive stipulates that end users should be able to decide what content they want to send and receive, and which services, applications, hardware and software they want to use for such purposes, without prejudice to the need to preserve the integrity and security of networks and services.
Valstu iestādes varēs piemērot minimālās pakalpojuma kvalitātes prasības, lai novērstu pakalpojuma kvalitātes standartu pazemināšanu, kas var izpausties, piemēram, kā plūsmas traucēšana vai palēnināšana.
National authorities will be able to impose minimum quality of service requirements to counteract service degradations such as the hindering or slowing of traffic.
Eiropas Komisija cieši uzraudzīs šo nosacījumu īstenošanu un līdz 2010. gada beigām ziņos Parlamentam un Padomei, vai ir nepieciešami sīkāki norādījumi.
The European Commission will closely monitor the implementation of these provisions and will report to Parliament and Council by the end of 2010 on whether additional guidance is required.
Paziņojums presei par Parlamenta otro lasījumu (2009. gada 6. maijs)
Citizens' rights directive Press release on Parliament's second reading (6 May 2009)
Privātuma aizsardzība un pasākumi pret nelikumīgām darbībām internetā
Better privacy protection and action against illegal activity on the internet
„Telekomunikāciju paketes” nākamais elements, mainītā 2002. gada direktīva par personas datu apstrādi un privātuma aizsardzību tiecas uzlabot tīkla drošību un integritāti, labāk aizsargāt lietotāju datus un cīnītos pret surogātpastu un „kiberuzbrukumiem”.
The revision of the 2002 directive on the processing of personal data and privacy protection in the field of electronic communications, a further element of the “telecoms package”, aims to improve network security and integrity, better protect user data and improve measures against spam and “cyber attacks”.
Labāka personas datu aizsardzība
Better protection for personal data
Pašreizējā direktīva saskaņo dažādus atsevišķu valstu noteikumus ar mērķi nodrošināt pienācīgu pamattiesību un brīvību aizsardzību, veicot personas datu apstrādi.
The existing directive harmonises various national rules with the aim of ensuring an equivalent level of protection for fundamental rights and freedoms in the processing of personal data.
Pārskatītajā direktīvā šī saskaņošana attiecas arī uz tiesībām uz privātumu, konfidencialitāti un informācijas tehnoloģiju drošību.
The revised directive extends this harmonisation to the right to privacy, confidentiality and to security of information technology.
Elektroniskās sakaru sistēmas ir attīstījušās, uzglabāto personas datu apjoms, kurus var piesaistīt konkrētam lietotājam, pieaug.
As electronic communication systems have developed, the quantity of personal data being held which can be linked back to the individual user is growing ever greater.
Šis informācijas apjoms tiek uzglabāts, nodots no viena operatora otram un apstrādāts dažādos veidos.
This mass of information is stored, passed between operators and processed in a variety of ways.
Tas rada situāciju, kas vēl vairāk veicina datu drošības pārkāpumus, pat ja reāli nopietni lietotāju interešu pārkāpumu gadījumi (datu iznīcināšana, zaudēšana vai nesankcionēta piekļuve) ir sastopami samērā reti.
This creates a situation conducive to ever more violations of data security, even if actual cases of serious damage to a user’s interest (destruction, loss or alteration of data, unauthorised access), are relatively rare.
Tīkla drošība
Network security - data breach notification
Saskaņā ar jaunajiem noteikumiem, kas ES tiesību aktos tika ieviesti pirmo reizi, direktīva paredz, ka par drošības pārkāpumu, piemēram, klientu saraksta zādzību no interneta pakalpojumu sniedzēja, ir nekavējoties jāpaziņo regulatoram.
Under new rules introduced for the first time in EU law, the directive provides that a security breach such as the theft of a list of customers from an internet service provider must immediately be notified to the regulator.
Lietotāji tiks brīdināti par to personas datu drošības un privātuma pārkāpumu, ja šis pārkāpums ir pietiekami nopietns.
Users will be alerted to a breach of their personal data and privacy if its seriousness makes this necessary.
Tiem pakalpojumu sniedzējiem, kas kompetentajām iestādēm var pierādīt, ka ir veikti atbilstoši tehniskas aizsardzības pasākumi, nav pienākuma informēt abonentu par viņa vai viņas personas datu konfidencialitātes pārkāpumu tajos gadījumos, kad šos datus nebija iespējams izmantot nevienai personai.
Service providers who have demonstrated to the competent authorities that they have taken appropriate technical protection measures would not be obliged to inform a subscriber of a breach of his or her personal data in cases where the data were unusable by anyone else.
Tomēr pakalpojumu sniedzējiem ir jāsaglabā personas datu pārkāpumu saraksts, lai ļautu iestādēm pārliecināties par to, vai aizsardzības pasākumi ir bijuši pietiekami.
Providers should nonetheless maintain an inventory of personal data breaches, to enable the authorities to ascertain that the protection measures are adequate.
Pakalpojumu sniedzējiem jau tagad ir pienākums veikt atbilstošas darbības, lai samazinātu drošības pārkāpumu riskus.
Service providers are already obliged to take appropriate steps to reduce the risks of security violations.
Papildu drošības prasības sniedz garantiju, ka personas datiem var piekļūt tikai attiecīgi pilnvarots personāls.
Additional security requirements ensure that personal data may be accessed only by staff authorised to do so.
Aizsardzība pret surogātpastu un kiberuzbrukumiem
Protection against spam and cyber-attacks
Direktīvai ir arī jāpastiprina aizsardzība pret surogātpastu.
The directive should also strengthen protection against spam.
Lai pakalpojumu sniedzēji varētu veikt personas datu apstrādi (arī, ja tas tiek darīts saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem), ir nepieciešama lietotāja iepriekšēja piekrišana.
The processing of personal data by service providers, even in compliance with existing legislation, should require the prior consent of the user.
Lietotājam ir jābūt tiesībām jebkurā laikā atsaukt savu piekrišanu.
The user should always be free to withdraw his or her consent at any time.