natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Par Padomes stratēģiju Buenosairesas konferencē par klimata izmaiņām
Subject: Council strategy for the Buenos Aires Conference on Climate Change
Vai Padome varētu izskaidrot, ko tā vēlas panākt nākamajā Pušu konferencē, kas notiks 2004. gada 6.–17. decembrī Buenosairesā?
Could the Council clarify its objectives for the forthcoming Conference of the Parties to be held in Buenos Aires on 6-17 December 2004?
Kāda ir Padomes stratēģija, lai mudinātu pārējās Puses ratificēt Kioto protokolu un kādus pasākumus veiks tā īstenošanai?
What is the Council strategy to encourage other Parties to ratify the Kyoto Protocol, and what measures will be taken for its implementation?
Kā Padome gatavojas iesaistīt Eiropas Parlamenta deputātus Kopienas delegācijā šajā konferencē?
How is the Council planning to involve the Members of the European Parliament who are serving on the Community delegation to the Conference?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0050/04
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0050/04
Par Komisijas stratēģiju Buenosairesas konferencē par klimata izmaiņām
Subject: Commission strategy for the Buenos Aires Conference on Climate Change
Vai Komisija varētu izskaidrot, ko tā vēlas panākt nākamajā Pušu konferencē, kas notiks 2004. gada 6.-17. decembrī Buenosairesā?
Could the Commission clarify its objectives for the forthcoming Conference of the Parties to be held in Buenos Aires on 6-17 December 2004?
Kāda ir Komisijas stratēģija, lai mudinātu pārējās Puses ratificēt Kioto protokolu un kādus pasākumus veiks tā īstenošanai?
What is the Commission strategy to encourage other Parties to ratify the Kyoto Protocol, and what measures will be taken for its implementation?
Kā Komisija gatavojas iesaistīt Eiropas Parlamenta deputātus Kopienas delegācijā šajā konferencē?
How is the Commission planning to involve the Members of the European Parliament who are serving on the Community delegation to the Conference?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0051/04
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0051/04
, PPE-DE grupas vārdā
, on behalf of the PPE-DE Group
Par Eiropadomes lēmumu attiecībā uz Turcijas pievienošanos ES
Subject: European Council decision concerning the accession of Turkey
Eiropadomei 2004. gada 17. decembrī būs jāpieņem lēmums (pamatojoties uz Komisijas 6. oktobra atzinumu par atbilstību Kopenhāgenas kritērijiem) par to, vai sākt vai nesākt pievienošanās sarunas ar Turciju.
On 17 December 2004 the European Council will have to take a decision (based on the opinion issued by the Commission on 6 October concerning compliance with the Copenhagen criteria) on whether or not to open accession negotiations with Turkey.
Kādas darbības pēdējā laikā Turcija kā iespējamā kandidātvalsts ir veikusi?
How are the most recent actions taken by Turkey in its capacity as an applicant country to be viewed?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0052/04
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0052/04
, ALDE /ADLE grupas vārdā
, on behalf of the ALDE /ADLE Group
Par Ķīnai noteiktā ieroču embargo atcelšanu
Subject: Lifting China arms embargo
ES ārlietu ministri tuvākajās nedēļās apspriedīs Ķīnai noteiktā ieroču embargo atcelšanu.
The EU Foreign Ministers are due to discuss the lifting of the China arms embargo in the coming weeks.
1989. gadā pēc Tianamena laukumā notikušajām slepkavībām noteiktā embargo atcelšana būtu nepareizs solis, ja tā rezultātā nepārprotami un redzami neuzlabotos situācija cilvēktiesību jomā.
Lifting the embargo imposed in 1989 after the Tianamen Square killings would be the wrong message if there was no clear and concrete progress in return on human rights.
Radītie ieroči un raķešu izstrādāšana piekrastes provincēs, kas robežojas ar Taivānas jūras šaurumu, arī liecina par to, ka embargo atcelšana ir nepieņemama.
The arms build-up and the development of missiles in the coastal provinces adjacent to the Taiwan Straits show also that lifting the embargo is inappropriate.
Jāņem vērā neapmierinošais stāvoklis cilvēktiesību jomā, uz tika norādīts dialogā par šo jautājumu ar Ķīnu, un jāņem vērā pieaugošā spriedze Taivānas jūras šaurumā.
Having regard to the poor human rights records noticed in the framework of the human rights dialogue with China and having regard to the rise of tensions in the Taiwan Straits:
Vai Padome ir gatava atbalstīt 2003. gada 18. decembrī pieņemto EP rezolūciju par ieroču pārdošanu Ķīnai (P5_TA(2003)0599), kuras 1. punktā ir teikts, ka Ķīnai ir jāpierāda, ka tā ir sasniegusi ievērojamu progresu cilvēktiesību jomā, lai ES varētu apsvērt aizlieguma atcelšanu, kā arī 2. punktā ir teikts, ka, ņemot vērā draudus, ko Ķīna ir izteikusi Ķīnas Demokrātiskajai Republikai, šis nav piemērots laiks, lai varētu iespēju atcelt Eiropas noteikto ieroču embargo?
Is the Council ready to endorse the EP's resolution on arms sale to China (P5_TA(2003)0599) adopted on 18 December 2003, paragraph 1 of which states that China needs to prove it has made significant progress on human rights before the EU can consider lifting the ban, and paragraph 2 of which states that it is the wrong time, in view of Chinese threats against the Democratic Republic of China, to open the way to a lifting of the European arms embargo ?
Vai Padome ir paredzējusi rīkoties kā godīgs starpnieks starp Ķīnas Tautas Republiku un Ķīnas Demokrātisko Republiku, lai panāktu Taivānas jautājuma atrisināšanu mierīgā ceļā?
Does the Council intend to act as the honest broker between the PRC and the DRC in order to work on a peaceful resolution of the Taiwan issue ?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0053/04
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0053/04
Par Uzņēmumu slēgšanu pēc Eiropas Savienības finansiālās palīdzības saņemšanas
Subject: Closure of companies subsequent to the granting of financial aid by the European Union
Daudzi uzņēmumi nolemj pārcelt ražošanu uz citām valstīm, lai gan to produktivitāte, efektivitāte un ekonomiskā dzīvotspēja nav apšaubāmas.
Many companies decide to relocate, even though their productivity, efficiency and economic viability are not in doubt.
Tas rada bezdarbu — reizēm tādos reģionos, kur nav citu darbavietu.
This creates unemployment - in some cases in regions where there is no alternative source of jobs.
Minētie uzņēmumi iepriekš ir saņēmuši atvieglojumus un valsts palīdzību (gan no savas valsts vai uzņēmējvalsts, gan no ES), lai ieguldītu to reģionu attīstībā, kuri pūlas mazināt atpalicību.
The companies in question will previously have received incentives and been granted public aid (both by their home or host country and by the EU) for the specific purpose of helping struggling regions to develop.
Ar vārdu sakot, šādi uzņēmumi pārceļ ražošanu tikai tāpēc, ka dzenas pēc maksimāla ienesīguma, bieži vien nepildot saistības, ko ir uzņēmušies, un neņemot vērā nopietnās problēmas, ko pārcelšana izraisa sociālajā jomā un tautsaimniecībā.
Generally speaking, such companies relocate solely in search of maximum profitability - frequently failing to honour their commitments and disregarding the serious social and economic damage which they cause.
Sākumā ieguvuši nodrošinātus atvieglojumus, atbalstu un lētu darbaspēku, kam ir ierobežotas tiesības, tie ātri gūst peļņu un lūkojas pēc vēl rentablākas izdevības.
Having first secured incentives, support and a cheap labour force with few rights, they then endeavour to make a quick profit whilst looking for a cheaper alternative.
Tiklīdz tāda ir atrasta, uzņēmumi pārceļ ražošanu, atstājot aiz sevis sociālu postu.
On finding such an alternative they relocate, leaving social devastation behind them.
Nav saprotams, ka uzņēmumi, kas pārceļ ražošanu, pat saņem Kopienas finansējumu, kurš tiem ļauj sākt uzņēmējdarbību citā reģionā.
Incomprehensibly, relocating companies even receive Community funding in order to enable them to set up business in a different region.
Darbinieki, kurus skar uzņēmumu pārcelšana, arodbiedrības, vietējie iedzīvotāji un vietējās varas iestādes jau ir daudz darījuši, lai aizsargātu darbavietas un nodrošinātu uzņēmumu dzīvotspēju.
Much action has already been taken by affected workers, by their trade-union organisations, by local people and by local authorities in an effort to protect jobs and ensure that companies remain viable.
Ievērojot iepriekšminēto, vai Padome varētu atbildēt uz šādiem jautājumiem?
In view of the above, would the Council answer the following questions?
Kādus pasākumus tā ir paredzējusi veikt, atsaucoties uz ieteikumiem, kas iekļauti Eiropas Parlamenta 2003. gada 13. marta rezolūcijā P5_TA(2003)0106?
What action does it intend to take in response to the recommendations contained in the European Parliament's resolution P5_TA(2003)0106 of 13 March 2003?
Kādas ir Padomes domas par:
What view does it take of:
ilgtermiņa perioda noteikšanu līgumā, lai radītu noturīgas, stabilas darbavietas un sekmētu reģiona ekonomisko attīstību?
the contractual establishment of a long-term period for the purpose of creating lasting, stable jobs and promoting the economic development of a region?
soda sankciju noteikšanu tiem uzņēmumiem, kas pārceļ ražošanu, pirms ir izpildītas līgumsaistības (it īpaši attiecībā uz piešķirtās palīdzības atmaksāšanu un aizliegumu saņemt palīdzību turpmāk)?
laying down penalties to be applied to companies which relocate without meeting their contractual obligations (in particular, the repayment of aid which has already been granted and a ban on the receipt of any further aid)?
darbinieku tiesību aizstāvēšanu šādos pārcelšanas gadījumos, pilnībā garantējot darbinieku pārstāvju informēšanu un aktīvu iesaistīšanu visos pārcelšanas procesa posmos (un veto tiesību piešķiršanu), kā arī kritēriju izstrādāšanu, lai noteiktu, cik liela kompensācija pienākas darbiniekiem, ja uzņēmums nepilda līgumsaistības?
protecting the rights of the workers affected by fully guaranteeing that their representatives will be kept informed and be actively involved at all stages of the process (and that they will have the right of veto) and laying down criteria determining the compensation to be paid to workers if their company fails to fulfil its contractual obligations?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0054/04
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0054/04
Tas rada bezdarbu – reizēm tādos reģionos, kur nav citu darbavietu.
This creates unemployment - in some cases in regions where there is no alternative source of jobs.
Ar vārdu sakot, šādi uzņēmumi pārceļ ražošanu tikai tāpēc, ka dzenas pēc maksimāla ienesīguma, bieži vien nepildot saistības, ko bija uzņēmušies, un neņemot vērā nopietnās problēmas, ko pārcelšana izraisa sociālajā jomā un tautsaimniecībā.
Generally speaking, such companies relocate solely in search of maximum profitability - frequently failing to honour their commitments and disregarding the serious social and economic damage which they cause.
Darbinieki, kurus skar uzņēmumu pārcelšana, arodbiedrības, vietējie iedzīvotāji un vietējās varas iestādes ir daudz darījuši, lai aizsargātu darbavietas un nodrošinātu uzņēmumu dzīvotspēju.
Much action has already been taken by affected workers, by their trade-union organisations, by local people and by local authorities in an effort to protect jobs and ensure that companies remain viable.
Ievērojot iepriekšminēto, vai Komisija varētu atbildēt uz šādiem jautājumiem.
In view of the above, would the Commission answer the following questions?
Kādus pasākumus tā ir paredzējusi veikt, atsaucoties uz ieteikumiem, kas iekļauti Eiropas Parlamenta 2003. gada 13. marta rezolūcijā P5_TA(2003)0106 ?
What action does it intend to take in response to the recommendations contained in the European Parliament's resolution P5_TA(2003)0106 of 13 March 2003?
Kādas ir Komisijas domas par:
What view does it take of:
līgumā noteiktu ilgtermiņa periodu, lai radītu noturīgas, stabilas darbavietas un sekmētu reģiona ekonomisko attīstību?
the contractual establishment of a long-term period for the purpose of creating lasting, stable jobs and promoting the economic development of a region?
darbinieku tiesību aizstāvēšanu pārcelšanu gadījumos, pilnībā garantējot darbinieku pārstāvju informēšanu un aktīvu iesaistīšanu visos pārcelšanas procesa posmos (un veto tiesību piešķiršanu), kā arī kritēriju izstrādāšanu, lai noteiktu, cik liela kompensācija pienākas darbiniekiem, ja uzņēmums nepilda līgumsaistības?
protecting the rights of the workers affected by fully guaranteeing that their representatives will be kept informed and be actively involved at all stages of the process (and that they will have the right of veto) and laying down criteria determining the compensation to be paid to workers if their company fails to fulfil its contractual obligations?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0055/04
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0055/04
, Verts/ALE grupas vārdā
, on behalf of the Verts/ALE Group
Par Programmatūras patentiem (vai direktīvu par datoru darbībā izmantojamo izgudrojumu patentēšanu KOM(2002)0092 /galīgs)
Subject: Software patents (or Directive on the patentability of computer-implemented inventions COM(2002)0092 /final)
Kāds ir teksta pieņemšanas kavējuma iemesls?
What is the reason for the delay in the adoption of the text?
Vai Padome var norādīt, kāpēc tās referenti piemin tulkošanas problēmas, kaut gan tulkojumi ir pieejami Padomes tīmekļa vietnē, un avoti no pastāvīgās pārstāvniecības norāda, ka direktīvu, ņemot vērā pašreizējo viedokļu atšķirību, sūtīs atpakaļ uz Pastāvīgo pārstāvju komiteju.
Can the Council indicate why its spokespersons invoke translation problems, although translations are available on the Council’s website and sources from one permanent representation indicate that it will be sent back to COREPER, given the current disagreements?
Vai joprojām ir pienācīgi ļaut šo lietu atstāt darba kārtībā kā A kategorijas jautājumu, ja a) Nīderlandes parlaments ir pieprasījis savai valdībai atsaukt atbalstu šai direktīvai, un b) Polijas delegāciju neuzaicināja uz otro izšķirošo kārtu?
Is it still appropriate to have this dossier entered on the agenda as an A item when (a) the Netherlands Government has been asked by its national parliament to withdraw its support for the Directive and (b) the Polish delegation was not asked in the second and decisive round?
Polijas delegācija sacīja, ka, ja to uzaicinātu uz otro kārtu, tā atturētos tāpat kā pirmajā kārtā.
The delegation said that, if asked in the second round, it would have abstained as it already had in the first round.
Vai Padome var norādīt, kāpēc daudzi Parlamenta iesniegtie grozījumi (piemēram, 36, 72, 76, 107, 108, 111 un 119) nav ņemti vērā, kā rezultātā pašreizējais projekts atzīst datorprogrammatūru patentus, lai gan Eiropas Parlaments to viennozīmīgi noraidīja?
Can the Council indicate why numerous amendments (such as 36, 72, 76, 107, 108, 111 and 119) tabled by the EP have not been taken into account, with the result that the current draft authorises software patents, although this was unconditionally rejected by the EP?
OV C 151 E, 25.6.2002., 129. lpp.
OJ C 151 E, 25.6.2002, p.129.
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0057/04
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0057/04
, Zivsaimniecības komiteja s vārdā
, on behalf of the Committee on Fisheries
Par Zivsaimniecību un degvielu
Subject: Fisheries economy and fuel
Zivsaimniecībā izmantojamās degvielas cena pēdējo astoņu gadu laikā ir strauji kāpusi, laikā no 1996. g. līdz 2004. g. pieaugot par 82% (no EUR 0,17 līdz EUR 0,31 litrā).
The price of ‘fisheries’ fuel has risen dramatically over the last eight years, increasing by more than 82 % between 1996 and 2004 (from EUR 0.17/litre to EUR 0.31/litre).
Degvielas cenas ietekme uz darbības izmaksām ir ievērojama.
The price of fuel has a considerable impact on operating costs.
Piemēram, 16–20 m kategorijas tralerim saskaņā ar 2003. gada uzskaiti darbības zaudējumu bruto negatīvais atlikums var būt no –2,5 % līdz –42,1 % no peļņas.
For example, in the case of a trawler of between 16 and 20 m in length, the proportion of gross operating surplus that can be lost may vary between 2.5 % and 42.1 %, based on operating accounts for 2003.
Jo īpaši ietekme ir jūtama, rezultātā izveidojoties krīzes situācijai, ņemot vērā vairāku (pamatā triju) faktoru vienlaicīgai iedarbībai: degviela, cenu kritums, ieguldījumu samazinājums.
The impact of this is felt all the more keenly, given that several factors have coincided to produce a crisis situation, in particular the following three: the fuel situation, falling prices and decreases in income.
Tāda bija situācija 2004. gada vasarā.
This was the situation in the summer of 2004.
Iepriekšējā, vēl smagākā 1993. g.–1994. g. krīze, sakarā ar ilgstošu cenu kritumu kuģu īpašnieku pārmērīgu parādu dēļ izraisīja šādu notikumu sēriju: kuģu ekonomiskās aktivitātes pārtraukšana (dažu vēl pavisam nesen), kuģu sagriešana metāllūžņos un īpašuma pārstrukturēšana, zivsaimniecības aktivitātes sabrukums vairākās ostās, darba vietu zudums zivsaimniecībā, ietekme uz tuvējo nelielo reģionu ekonomiku, jūrniecības izglītības iestāžu mācībspēku un gados jaunu jūrnieku skaita samazināšanās, zvejnieku profesijas prestiža kritums, zivsaimniecības pārvaldības un finansēšanas struktūru vājināšanās.
The previous crisis, in 1993-94, which was even more serious because of the long-term collapse in prices linked to the high level of indebtedness borne by shipowners, set off a domino effect: vessels were laid up (including the newest vessels); vessels were scrapped and fishing undertakings restructured; fisheries activities collapsed in several ports; fisheries-related jobs were lost, with knock-on effects on the economies of neighbouring small regions; there were fewer staff at maritime schools and fewer young sailors; the profession of fisherman was brought into disrepute; and management and financial structures within the fisheries sector were undermined.
Kopienas līmeņa diskusijas, kas ir virzītas tikai uz “ilgtspējīgu zivju resursu pārvaldību nākamo paaudžu interešu aizsardzībai” nav saklausāmas krīzes situācijās.
The Community approach, which concentrates almost exclusively on sustainable management of fisheries resources as a means of preserving the interests of future generations, is nowhere to be heard in crisis situations.
Zivsaimniecības pārstāvju neuzticība Eiropas Savienības iestādēm ir jūtama un tiek pārbaudīta katrās vēlēšanās (un īpaši tā ir uzsvērta grūtos periodos).
The lack of confidence in European institutions shown by the fisheries world is notable and is reaffirmed with each election (and it obviously deteriorates still further when times are hard).
Šī situācija patiesi ir paradoksāla, jo bez Kopējās zivsaimniecības politikas būtu pilnībā izzuduši veseli zivsaimniecības reģioni.
This is a truly paradoxical situation because, without the CFP, entire fishing regions would have disappeared from the map.
Vai Komisija apņemas veikt pasākumus nopietni skarto reģionu atbalstam?
Is the Commission committed to taking action in support of seriously affected areas?
Vai Komisija ir paredzējusi iesniegt priekšlikumus, lai atļautu Eiropas Zivsaimniecības fondam vai citā veidā sniegt ekonomisku atbalstu krīzes periodos un tādējādi patiesi nodrošināt to reģionu nākotni, kuriem nav faktiskas alternatīvas?
Does the Commission intend to submit proposals providing for economic intervention at times of crisis, drawing on the European Fisheries Fund or by other means, and thereby genuinely preserving the future of regions that have no real alternative?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0058/04
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0058/04
, PSE grupas vārdā
, on behalf of the PSE Group
Par naftas cenu pieauguma ietekmi uz Eiropas ekonomiku
Subject: Impact of increased oil prices on the European economy
Pagājušo nedēļu laikā jēlnaftas cenas ir sasniegušas vēsturē vēl nepieredzēti augstu līmeni.
Crude oil prices have reached historic levels in the last few weeks.
Ņemot vērā:
In view of:
pieaugošo ekonomikas nestabilitāti, kuru ir izraisījusi virkne traucējošu faktoru visā pasaulē (starptautiski konflikti, pasaules tirdzniecības apjomu samazināšanās),
the increased economic uncertainty resulting from a number of disturbances on the world stage (international conflicts, reduction in global trade),
augsto eiro maiņas kursu,
the high euro parity rate,
ekonomikas un monetāro lietu komisāra J. Almunia izteikumus, ka rekordcenas par jēlnaftu barelu, kas pašreiz pārsniedz USD 50 par barelu, kaitēs Eiropas Savienības ekonomikai,
the observations by the Commissioner for Economic and Monetary Affairs, J. Almunia, that the record prices for crude oil exceeding $ 50 a barrel will be bad for the European economy,
faktu, ka, lai arī šīs tirgus attīstības tendences jēlnaftas jomā droši vien nav ilglaicīgas, tomēr, pamatojoties uz pieaugošo pieprasījumu, no vienas puses, un nedrošo situāciju ar naftas piegādi, no otras puses, cenas varētu nostabilizēties augstāka līmenī nekā līdz šim,
the fact that, although these crude oil market trends will probably not be permanent, the return to stable levels may be accompanied by higher oil prices to those which we are accustomed given the surge in demand on the one hand and uncertainty regarding supply on the other,
ES lielo atkarību no naftas importa,
the high level of EU dependence on imported oil,
augsto naftas cenu nelabvēlīgo ietekmi uz ekonomikas attīstību, inflāciju un nodarbinātību Eiropas Savienībā (saskaņā ar Komisijas sniegto informāciju jēlnaftas cenu pieaugums šogad par 25 % samazinās jau tā ļoti pieticīgās ES ekonomikas pieauguma prognozes (1,7 %) par 0,17 %);
the unfavourable impact of increased oil prices on EU growth, inflation and employment figures; according to the Commission a 25% increase in oil prices this year will reduce by 0.17% the already modest 1.7% EU economic growth figure forecast,
Mēs vēlētos gūt atbildes uz šādiem jautājumiem:
we should like to know:
Cik lielā mērā mēs esam sagatavojušies pieaugošo un nestabilo jēlnaftas cenu negatīvajai ietekmei uz ekonomikas attīstību, inflāciju un nodarbinātību Eiropas Savienībā?
to what extent are we prepared for the unfavourable impact of increasing and fluctuating oil prices on economic growth, inflation and employment in the EU?
Kādi pasākumi ir jāveic, lai nodrošinātu, ka tiek panākta iespējami plaša Eiropas Savienības ekonomikas atveseļošana?
what steps must be taken to ensure full backing for the bid to achieve European economy recovery?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0059/04
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0059/04
Par ES un Ķīnas augstākā līmeņa sanāksmi
Subject: EU-China Summit
2004. gada 8. decembrī Hāgā (Nīderlande) notiks ES un Ķīnas augstākā līmeņa sanāksme.
On 8 December 2004, an EU-China Summit will take place in The Hague (Netherlands).
Vai Padome šajā sakarā ir iecerējusi atkārtoti izskatīt jautājumu par ieroču tirdzniecības embargo attiecībā uz Ķīnu bez tālākas situācijas izvērtēšanas cilvētiesību jomā šajā valstī?
Does the Council intend on that occasion to re-examine the question of the embargo on sales of arms to China without further evaluation of the human rights situation in this country?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0060/04
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0060/04
, IND/DEM grupas vārdā
, on behalf of the IND/DEM Group
Par programmatūru patentiem
Subject: Software patents
Kopš Eiropas Parlamenta pirmā lasījuma un sakarā ar atsevišķu nostāju izmaiņām Padomes līmenī šķiet, ka Komisijas priekšlikums rada nopietnas grūtības, kas kavē Padomes kopējās nostājas pieņemšanu un līdz ar to arī tās iesniegšanu Parlamentā.
Since Parliament's first reading, owing to various changes in position within the Council a large number of problems appear to have arisen in connection with the Commission proposal, preventing the Council from adopting a common position and forwarding it to Parliament.
Vai Padome var paskaidrot, kādā stadijā ir šī dokumenta pieņemšana, ciktāl tas attiecas uz Padomes kompetenci?
What stage has been reached within the Council as regards the adoption of this text?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0061/04
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0061/04
Vai Komisija var paskaidrot, vai, ņemot vērā notikumu attīstību pēdējā laikā, tā plāno atsaukt vai grozīt savu priekšlikumu vai daļu no tā?
Can the Commission state whether, given the recent developments, it is contemplating withdrawing its proposal or amending it either wholly or in part?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0062/04
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0062/04