natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Iespējamie risinājumi
"Invest, invest, invest and focus on human capital"
Seminārā izskanēja aicinājumi ieguldīt mūžizglītībā, veicināt mobilitāti, atbalstīt dialogu sociālo partneru starpā, pielāgoties tehnoloģiskajām pārmaiņām, ka arī darba drošību apvienot ar elastību.
Many at the hearing stressed the need for Europe to invest in training and gearing itself towards a more flexible workforce that embraced a form of "flexicurity" (flexibility with high levels of social security protection).
Tika apspriesta arī Globalizācijas pielāgošanas fonda darbība, kurš palīdz globalizācijas skartiem darbiniekiem, sniedzot individuālas piemaksas pie algas, palīdzot pārkvalificēties vai piedāvājot konkrētu atbalstu jauna darba meklēšanā.
Italian academic Serafino Negrelli from the University of Milano-Bicocca told the hearing that Europe needed to "invest, invest, invest and focus on human capital".
Nebūt pesimistiem
The other half is supposed to come from EU members.
Spāņu sociālists Alejandro Cercas aicināja nebūt pārāk pesimistiskiem un censties rast cilvēku vajadzībām pielāgotus risinājumus.
It was set up to "provide additional support for workers made redundant as a result of major structural changes in world trade patterns".
Eiropas Fonda dzīves un darba apstākļu uzlabošanai pārstāvis Donald Storrie , salīdzinot pašreizējo situāciju ar jau divdesmitā gadsimta sākumā pieredzēto, savukārt pauda pārliecību, ka tendence uz globalizāciju nav neatgriezeniska
For Portuguese MEP José Silva Peneda (EPP-ED) the fund "was a clear response to globalisation, for the first time, three (EU) institutions recognised that globalisation has both positive aspects and negative consequences".
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0560 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0560 0 NOT XML V0//EN
Apspriedīs sieviešu situāciju cietumos
MEPs to discuss the plight of women in jail
Viena no lielākajām problēmām cietumos ir bērnu aprūpe
Childcare can the greatest issue for women in jail
Lai gan sieviešu procentuālā daļa ieslodzīto skaitā nepārtraukti palielinās, cietumi joprojām ir pielāgoti galvenokārt vīriešu dzimuma ieslodzītajiem.
With prison populations growing in many European countries, the specific plight of women in jail will be debated by MEPs on Wednesday.
No kopējā ieslodzīto skaita Eiropas cietumos sievietes patlaban vidēji ir no 4,5 % līdz 5,0 % (no 2,9 % Polijā līdz 7,8 % Spānijā), taču to īpatsvars pastāvīgi pieaug.
At present women account for just 5% of the prison population of the European Union although this figure is rising.
Grieķu deputāte Marie Panayotopoulos-Cassiotou (Eiropas Tautas partijas grupa), iniciatīvas ziņojuma autore, uzsver, ka visiem jānodrošina tādi apcietinājuma apstākļi, „kas neaizskar cilvēka cieņu un kuros ievērotas pamattiesības”.
For Mrs Panayotopoulos-Cassiotou, her own initiative report sees the condition of women as a matter of "respect for human dignity and of fundamental human rights".
Referente norāda, ka „sievietēm ir papildu un atšķirīgas vajadzības ne tikai attiecībā uz higiēnu, jauno māmiņu aprūpi un ginekoloģisko veselību, bet arī attiecībā uz psiholoģisko veselību, jo viņas senākā vai nesenā pagātnē biežāk ir tikušas pakļautas fiziskai, emocionālai vai seksuālai vardarbībai”.
She believes that "measures do not have to be limited to the only questions of health and of hygiene but have to cover psychological support necessary to face an often painful past".
Ģimenes saites
Disruption of family life
Viena no galvenajām problēmām, uz ko ziņojums vērš uzmanību, ir tas, ka sievietes apcietināšana var „pilnīgi sagraut ģimenes dzīvi”.
One of the main issues the report raises is the fact that a women's imprisonment can lead to a disruption of family life.
Referente aicina līdzsvarot drošības un ģimenes vajadzības— ar elastīgiem apmeklējumu noteikumiem, apmeklējumu telpu, kas nodrošina zināmu kustības brīvību un ģimenes intimitāti, un draudzīgu vidi bērniem.
For example it advocates flexible visiting conditions, visiting rooms allowing some freedom of movement and family privacy and a friendly environment for children.
Ziņojums arī iesaka dot priekšroku alternatīviem soda veidiem, piemēram, tādiem, kas cieši saistīti ar sabiedrību, ja sods un sabiedrības drošības apdraudējums nav liels.
The report also calls for judicial systems to guarantee the rights of children and for EU members and penal institutions to set up separate mother-and-child units.
Atkal brīvībā
When a prisoner leaves jail
Pēc atbrīvošanas daudzi cietumnieki sastopas ar tādām problēmām kā mājokļa nodrošinājums, regulāru ienākumu ieguve, attiecību atjaunošana ar bērniem, kā arī bērnu un citu apgādājamo ģimenes locekļu nodrošināšana.
When leaving prison, most prisoners have to face several problems such as securing housing, a job, healing relationships and providing for children or other dependent family members.
Ziņojums uzsver, ka jārada „iespēja ieslodzītajām sievietēm bez jebkādas diskriminācijas piekļūt algotam darbam, brīvprātīgo darbam, kā arī darba tirgum piemērotiem daudzveidīgiem profesionālās un civilzinību apmācības pasākumiem, kas veicina viņu iekļaušanos, soda laikam izbeidzoties”.
The report stresses the need for women prisoners to have access "to employment, voluntary work and varied vocational training and civic education measures designed to facilitate their reintegration once the sentence has been served".
Ziņojums arī prasa Komisijai un Padomei, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību 6. pantu, pieņemt pamatlēmumu (Es dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanai) par obligātajiem ieslodzīto tiesību aizsardzības standartiem.
The report is calling for the Commission and Council to adopt a framework decision (Framework decisions are used to approximate (align) the laws and regulations of the Member States) on minimum standards for prisoners' rights based on Article 6 of the EU Treaty.
Balsošana par ziņojumu notiks rīt.
The vote will take place on Thursday.
20080305STO22900 Ziņojums par cietumā ieslodzīto sieviešu īpašo situāciju un vecāku atrašanās ieslodzījumā ietekmi uz sociālo un ģimenes dzīvi Tiešraide EP Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja Plenārsesijas darba kārtība Marie Panayotopoulos-Cassiotou Palielināt fotogrāfiju
20080305STO22900 Press-Info Panayotopoulos-Cassiotou Report Women's Rights Committee Watch it live Plenary-agenda Marie Panayotopoulos-Cassiotou
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0033 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0033 0 NOT XML V0//EN
Tikšanās ar Japānas Parlamentu tiek rīkotas katru gadu kopš 1979. gada pārmaiņus Japānā un Eiropā.
Meetings with the Imperial Diet of Japan have been held on an annual basis since 1979, alternately in Japan and in Europe.
Kopš 2006. gada attiecīgo delegāciju prezidiji tiekas katru gadu, tādējādi ļaujot labāk izprast politikas attīstību abās pusēs.
Since 2006 the bureaux of the respective delegations have met annually, permitting greater sensitivity to political developments to develop on both sides.
Turklāt abu pušu parlamentārās komitejas periodiski tiekas, savstarpējās mērķtiecīgās izpētes vizītēs (par konstitucionālo reformu, ekonomikas un monetāriem jautājumiem, vidi).
The parliamentary committees of the two parties meet regularly for study meetings on specific topics (constitutional reform, economic and monetary affairs, the environment).
Eiropas Parlamenta 50 gadi videoklipos
European Parliament at 50 - images from half a century
Pirms 50 gadiem, 1958. gada 19. martā, Strasbūrā pirmo reizi kopā sanāca Eiropas Parlamentārā asambleja.
It forms part of the celebrations to mark the day on 19 March 1958 when 142 delegates assembled for the first meeting of the then European Parliamentary Assembly.
Kopš tā laika Parlaments ir ievērojami mainījies.
March's plenary session in Strasbourg will mark the culmination of the celebrations.
Parlamentam tagad ir plašas likumdevēja un budžeta pilnvaras, un tas pārrauga citu ES iestāžu darbu.
Along with the Council Parliament is also the EU’s budgetary authority, deciding each year on expenditure.
Eiropas Parlamenta pirmsākumi meklējami Eiropas Ogļu un tērauda kopienā (EOTK).
It began as a Common Assembly for the European Coal and Steel Community, which came into force in 1952.
Sešu Eiropas valstu parakstītais EOTK dibināšanas līgums, kurš stājās spēkā 1952. gada 25. jūlijā, paredzēja sekojošo pārnacionālo iestāžu izveidi: Augstā iestāde, Kopējā asambleja, Ministru padome, Tiesa un Konsultatīvā komiteja.
After the signature of the Treaty of Rome in 1957 founded the European Economic Community and Euratom a Common Parliamentary Assembly was created for all three communities.
Līdz ar Romas līgumu stāšanos spēkā 1958. gadā un Eiropas Atomenerģijas kopienas un Eiropas Ekonomiskā kopienas nodibināšanu tika nolemts, ka Kopējā asambleja būs atbildīga par visām trijām Kopienām, to pārdēvējot par Eiropas Parlamentāro asambleju.
The first meeting of the combined body was held in Strasbourg in March 1958.
1962. gadā tā pēc savas iniciatīvas vārdu mainīja vēlreiz, kļūstot par Eiropas Parlamentu.
In 1962 it changed its named to the European Parliament, a name that was officially designated by the Single European Act of 1986
Lai atzīmētu savu 50 gadu jubileju, Parlaments šajā plenārsesijā rīkos īpašu pasākumu, uz kuru ielūgti ES iestāžu un dalībvalstu parlamentu pārstāvji, kā arī bijušie Eiropas Parlamenta priekšsēdētāji.
The Cold War and the arms race was still raging, President Eisenhower was in Washington, President de Gaulle was elected President of France and a coup by Army officers in Iraq sent a shudder through the Middle East.
Patīkamu skatīšanos!
Member countries: 6 27
Reiz sensenos laikos…
There's a first time for everything...
Eiropas Parlamenta vēlēšanas
Elections and the European Parliament
2004. gada Eiropas vēlēšanu vakars Pirmās tiešās Eiropas vēlēšanas notika 1979. gadā.
Before direct elections were held in 1979, MEPs were appointed by and from the national Parliaments of the Members of the Community (as it then was).
Tajās tika ievēlēti 410 eirodeputāti.
In 1979 the first direct elections were held and voters in 9 countries elected 410 MEPs to represent them.
Pirms tiešajām vēlēšanām eirodeputātus izvirzīja Eiropas Kopienu dalībvalstu parlamenti.
In 2004, people in 25 countries of the EU elected representatives to the European Parliament.
Eiropas Savienības paplašināšanās
Thus far there have been five enlargements of the Union.
Jauno dalībvalstu uzņemšanas ceremonija 2004. gadā Eiropas Savienībā, kuru 1957. gadā dibināja sešas Eiropas valstis, tagad apvienotas 27 valstis.
It took the largest jump in size in 2004 when it went from 15 to 25 members with almost 500 million people.
2004. gada paplašināšanās kārtā tika piepulcēts līdz šim lielākais valstu skaits — 10. video
This section records the key moments in the enlargement of the European Union.
Jaunatne un Eiropas Parlaments
Young people and the European Parliament
Jauna žurnāliste Eiropas Parlamenta sēžu zālē ES Jaunatnes mediju dienās Vai esat kādreiz padomājis, kā Eiropas Parlamenta darbībā var iesaistīties jaunieši?
How can young people in the European Union get involved in the European Parliament?
Šajā daļā Jūs varat noskatīties videoklipu par dažādām programmām un aktivitātēm, ko Eiropas Parlaments rīkojis jauniešiem, lai tos informētu un pamudinātu piedalīties Eiropas demokrātiskajā procesā. video 1996. gada maijā 500 studenti no 15 ES valstīm Strasbūrā protestēja pret rasismu Eiropā.
There are various programmes and activities that are organised throughout the Parliamentary term to appeal and involve young people.
Demonstrācija bija programmas Euroscola iniciatīva.
You can get a flavour by watching this section and seeing young people involved in the Parliament's activities.
Vārda un izpausmes brīvība — par vai pret?
Freedom of speech and expression: in favour or against?
Demokrātisks protests Eiropas Parlamenta ēkas priekšā Strasbūrā Vārda un izpausmes brīvība, it īpaši attiecībā uz politiskiem un citiem publiskiem jautājumiem, ir demokrātijas kodols.
Machine and beast stage a sit down protest in Strasbourg Freedom of speech and expression, especially concerning political and other public issues is the very essence of democracy.
Demonstrācijas un citi organizēti pasākumi ir populāri līdzekļi, lai iespaidotu likumdevēju nostāju.
Demonstrations and various organised events are frequently used to try and influence the thinking of legislators.
Eiropas Parlaments nav nekāds izņēmums.
The European Parliament is no exception.
Otrās Eiropas Parlamenta tiešās vēlēšanas 1984. gada bija pirmās kopš Grieķijas pievienošanās Kopienām 1981. gadā.
With so many nationalities and political parties represented in the Parliament, MEPs are always looking for new and eye-catching ways to get over their views and opinions.
Tajās piedalījās 61% balsstiesīgo iedzīvotāju, jūtamu pārsvaru neguva neviena no Parlamenta politiskajām grupām.
Be it bikes, football or even chocolate, MEPs have generally found a way to express themselves.
Eiroparlamentārieši uzņemas līderību
Artists at the European Parliament
Eiroparlamentārietis balso, paceļot roku Divriteņi, futbols vai šokolāde — eirodeputāti pauduši savas bažas un uzskatus par daudz dažādiem jautājumiem tikpat daudz dažādos veidos.
Film directors, singers, painters and sculptors have organised special events in the EP to raise awareness of issues raning from immigration to ending the threat of landmines.
Mākslinieki Eiropas Parlamentā
Speakers Corner
Fotogrāfs Horst Wackerbarth Eiropas Parlamentā viesojušies daudzi mākslinieki — filmu režisori, dziedātāji, gleznotāji un skulptori, kas centušies vērst Parlamenta un sabiedrības uzmanību uz dažādiem aktuāliem jautājumiem, piemēram, imigrantu likteni vai kājnieku mīnu radītājām briesmām.
New world meets old: President Reagan in Strasbourg, May 1985 From the very beginning in 1958, presidents, heads of government and political leaders from all over the world have been welcomed to the European Parliament.
Forums pasaules līderiem
To see some of them in action, click on the link below.
Garīgie līderi un karaļnamu pārstāvji
Spiritual leaders and Europe's Royalty at the European Parliament
Dalailama Eiropas Parlamentā 2006. gada 31. maijā Eiropas Parlamentā laipni aicināti ir arī pasaules garīgie līderi un karaļnamu pārstāvji.
The last section of the focus contains videos of royalty and spiritual leaders who have been invited to the European Parliament to meet presidents and political leaders.
Vairāk par Eiropas Parlamenta 50 gadu jubileju
In this section you can watch their speeches to MEPs over the years.
Asamblejas izmaiņas pusgadsimta laikā Vēsturiski audioieraksti
Press background on the subject Audio archives
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080226BKG22350 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080226BKG22350 0 NOT XML V0//EN
Iepriekšējā plenārsesija, 10.03.2008.–13.03.2008.
Post-Briefing - 10-13 March 2008 - Strasbourg plenary session
Eiropas Parlaments Strasbūrā atzīmē 50 gadu jubileju
50th anniversary of the European Parliament celebrated in Strasbourg
Igaunijas prezidents T.H.ILVES uzrunā Eiropas Parlamentam: mēs vairs neesam "jauna" dalībvalsts
Pöttering on European Day of the Victims of Terrorism "We will honour all victims"
Vienādi drošības standarti gaisa transportam visā Eiropā
Among the key issues facing the EU, Mr Ilves highlighted competitiveness, energy security and the Union's relations with its neighbours.
Piena kvotas ieteic paaugstināt pēc dalībvalstu brīvas izvēles
New technologies for active ageing and longer independent living
Lauksaimniecības politikas "veselība" ļauj piesardzīgi turpināt sāktās reformas
"The peace process launched at Annapolis must not founder on violence and terror", he stressed.
EP balsojums ļauj Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtam sākt darbu jau šogad
Congestion charges and road-pricing supported by the European Parliament
ES attīstīs tehnoloģijas, kam jāuzlabo senioru dzīves kvalitāte
Biogas - a need for a review of EU legislation say MEPs
Eiropas Parlaments: dīzeļdegvielas nodokļa likme jāpaaugstina lēnāk
EP gives green light for European Institute of Innovation and Technology
No saņēmējiem kļūstot par devējiem — EP vērtē dalībvalstu palīdzību attīstībai
EP repeats its call for making the Code of Conduct on Arms Exports legally binding
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 FULL-TEXT DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 FULL-TEXT DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-001-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-001-EN DOC XML V0//EN
Eiropas Parlaments 12. martā Strasbūrā ar Eiropas Jauniešu orķestra koncertu augstu viesu klātbūtnē atzīmēja savu pusgadsimta jubileju.
To celebrate the European Parliament's 50th anniversary on 19 March 2008, the presidents of the EP, the Council and the Commission each addressed the House in a special sitting in Strasbourg.
Parlamenta priekšsēdētājs sveica jubilejas viesus, kuru vidū bija bijušie Eiropas Parlamenta priekšsēdētāji, ES iestāžu augstākās amatpersonas un nacionālo parlamentu deputāti, Latviju pārstāvot Saeimas priekšsēdētāja biedrei Karinai PĒTERSONEI.
Mr Pöttering stressed that "step by step, the European Parliament has fought to secure more and more rights and has become ever more aware of its responsibility and of what it can do; and today it does credit to its name".
Kopš tā laika Parlamenta pilnvaras ir ievērojami augušas: "Šodien mēs esam 785 deputāti pārstāvam 27 valstis.
In future, decisions on important issues now of concern to citizens in the European Union can be taken only if the European Parliament gives its consent".
Mēs pārstāvam septiņas politiskās grupas un vairāk nekā 150 politiskās partijas.
We can be proud of our consistent support for the Reform Treaty and for the Charter of Fundamental Rights."
Mēs lemjam par tiesību aktiem un budžetu, mēs pārraugām Eiropas Komisijas darbu un ievēlam tās priekšsēdētāju.
To applause from the House, he stressed the role of national parliaments, saying "the cooperation between the European Parliament and national parliaments is of special concern to us.
"Soli pa solim Eiropas Parlaments ir cīnījies par šīm tiesībām, arvien vairāk apzinoties savu atbildību.
The president-in-office of the Council, Janez Janša, prime minister of Slovenia, began by saying “Ce n’est pas sans émotion que je prends la parole", echoing the words spoken by Robert Schuman, the first President of the European Parliamentary Assembly, in his inaugural address on 19 March 1958.
Šodien tas ir sava vārda cienīgs," viņš atzina.
But now, he said, an "entirely different image presents itself".
Eiropas Parlaments ir vienīgā pārnacionālā parlamentārā asambleja ar tik plašām pilnvarām.
With the "elimination of the borders that once divided Europe", "practically all of wider Europe now also lives in freedom and democracy.
Pievēršoties Eiropas Parlamenta nākotnei, priekšsēdētājs atzīmēja: "Lisabonas līgums nostiprinās mūsu tiesības.
However, "if the first fifty years of the EU have been dedicated to the European agenda – to our own political and economic development and reform – the next fifty years will also put the global agenda at the forefront of our attention."
Lēmumi par svarīgākajiem jautājumiem, kas skar iedzīvotājus, tiks pieņemti tikai tad, ja Parlamenta deputātu vairākums tiem piekritīs."
Apart from economic issues, energy and climate change, Mr Janša highlighted human rights and intercultural dialogue as areas in which the European Parliament plays a key role.
H. G. Pöttering uzsvēra dalībvalstu parlamentu nozīmi ES veidošanā: "Sadarbība ar nacionālajiem parlamentiem mums ir īpaši svarīga.
The range of EU activities is increasing all the time but a single rule applies to them all: "success is directly proportional to unity".
Mums nākotnē jācenšas šo sadarbību turpināt."
"Our joint task is therefore to promote the European collective experience.
ES Padomes priekšsēdētājs, Slovēnijas ministru prezidents Janez JANŠA , sveicot Parlamentu, atzīmēja — 50 gadu vēsture ir pierādījums Eiropas Savienības panākumiem.
On a personal note, the prime minister told the House "I know what this time represents for our generation, being born myself in the same year as the European Parliament" and he looked forward to "the next major anniversary of this home of European democracy".
Parlamentam būs atbildība šajos jautājumos.
We owe it also to the way we work, which respects both the Community method and subsidiarity", he added.
Paralēli tam Parlamentam būs īpašs svars, veicinot cilvēktiesības un kultūru dialogu.
Fifty years on, Europe, living in peace and spanning the continent, still needs strong institutions to tackle the challenge of our time: globalisation.
Eiropas Komisijas priekšsēdētājs José Manuel BARROSO norādīja uz veiksmīgi pirms pusgadsimta izveidoto Eiropas iestāžu trijotni ar Eiropas Parlamentāro asambleju, Padomi un Komisiju, kuras kopā nodrošināja līdzsvarotu izpildvaras un likumdevēja varas sadalījumu.
Its experience of opening markets, accompanied by rules that reflect its values of freedom, solidarity and sustainable development, mean that "Europe alone has the dimensions, institutions and instruments necessary to shape globalisation", said the President.
Vienlaikus šī sistēma saglabāja subsidiaritātes principu, pēc kura ES līmenī tiek lemts tikai tad, ja rezultātu nav iespējams panākt dalībvalsts līmenī.
Mr Barroso saluted Parliament's contribution to the European project, in every field of daily life.
Svinīgā sēde — Eiropas Parlamenta 50. gadadienas svinības
In 50 years, Parliament has gained many powers and prerogatives.
Pamatinformācija par piecdesmit gadiem
Some is formal, such as co-decision and budgetary powers.
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080226BKG22350 0 NOT XML V0//LV
Parliament's power has strengthened Europe as a whole.
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-COVER-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-COVER-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-002-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-002-EN DOC XML V0//EN
Igaunijas prezidents T.H.ILVES uzrunā Eiropas Parlamentam: mēs vairs neesam "jauna" dalībvalsts
Estonian President Ilves on Europe's past and future
"Jaunajiem Lisabonas līguma instrumentiem būs maza vērtība, ja mums nebūs fundamentālas izpratnes par Eiropas vērtībām," uzskata T. H. Ilves .
At the start of his address, President Ilves first pointed out that "as Estonia is about to enter its fifth year as a member of our Union, we no longer are 'new members' ".
"Nacionālās intereses tiek ievērotas labāk, ja katrs no mums no kaut kā atsakās."
Indeed, he stressed, to applause from the House, that "it is time now to put aside the term „new member“ as an anachronism".
Ir vērtīgi palūkoties pagātnē, lai redzētu, cik garu ceļu nogājušas Latvija, Lietuva un Igaunija, kur gadiem ilgi vadīja totalitārs režīms un kur tagad valda brīvība.
However, "Current thinking in the EU is not a cause for optimism" for two reasons: "the lack-lustre fulfilment" of the Lisbon Agenda and "the EU’s increasing turn to protectionism".
Šo valstu pilsoņi ir ievēlējuši pārstāvjus, kas tagad ir mūsu vidū.
Europe was falling behind its competitors in innovation, research and development.
Dalījums vecajās un jaunajās dalībvalstis — anahronisms
Turning to EU enlargement and the European Neighbourhood Policy, the president asked "How large will our Union be in 2018?".
"Mēs vairs neesam jauna dalībvalsts, kas mācās.
His answer: "It is clear that we will not be as large as some of us want, but almost certainly larger than today.
Ir laiks nolikt šo terminoloģiju pie malas.
A Europe of European citizens
Jautājumi, kas būs svarīgi nākamo desmit gadu laikā
Finally, the president stressed the importance of history.
Uzsverot, ka viņa pārstāvētā Igaunija jau 1990. gados pratusi veiksmīgi sagatavoties tehnoloģiskajam lēcienam, ieguldot IT, prezidents pievērsās Eiropas nākotnes uzdevumiem.
"No less important for citizens Europe, a Europe of European citizens, is that we know who we are, where we came from and how we got here", he said.