natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Eiropas Parlamenta rezolūcija par mijieskaitu un norēķiniem Eiropas Savienībā (2004/2185(INI))
European Parliament resolution on clearing and settlement in the European Union (2004/2185(INI))
Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās process
The accession process of Bulgaria and Romania
Eiropas Parlamenta rezolūcija par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās procesu
European Parliament resolution on the accession process of Bulgaria and Romania
Eiropas Parlamenta rezolūcija par Gvatemalu
European Parliament resolution on Guatemala
Eiropas Parlamenta rezolūcija par situāciju Etiopijā attiecībā uz cilvēktiesībām
European Parliament resolution on the human rights situation in Ethiopia
Lauksaimniecība Eiropas Savienības attālākajos reģionos *
Agriculture in the outermost regions of the Union *
Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par īpašiem pasākumiem lauksaimniecības nozarē Eiropas Savienības attālāko reģionu atbalstam (KOM(2004)0687 - C6–0201/2004 - 2004/0247(CNS))
European Parliament legislative resolution on the proposal for a Council regulation laying down specific measures for agriculture in the outermost regions of the Union (COM(2004)0687 – C6-0201/2004 – 2004/0247(CNS))
Dzīvu liellopu eksporta kompensācijas trešām valstīm
Export refunds for live cattle to third countries
Eiropas Parlamenta deklarācija par dzīvu liellopu eksporta kompensācijām trešām valstīm
Declaration of the European Parliament on export refunds for live cattle to third countries
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par vides finanšu instrumentu (LIFE+)
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council concerning the Financial Instrument for the Environment (LIFE +)
par tekstilmateriālu un apģērbu nozares attīstību pēc 2005. gada
on textiles and clothing after 2005
par priekšlikumu Padomes regulai par īpašiem pasākumiem lauksaimniecības nozarē Eiropas Savienības attālāko reģionu atbalstam
on the proposal for a Council regulation laying down specific measures for agriculture in the outermost regions of the Union
Eiropola personālam izmaksājamo pamatalgu un pabalstu piemērošana
Basic salaries and allowances for Europol staff
par Luksemburgas Lielhercogistes iniciatīvu, lai pieņemtu Padomes lēmumu par Eiropola personālam izmaksājamo pamatalgu un pabalstu piemērošanu
on the initiative by the Grand Duchy of Luxembourg with a view to adopting a Council decision adjusting the basic salaries and allowances applicable to Europol staff
Galīgais balsojums
Final vote
17:30 (vai līdz iepriekšējo debašu beigām) Balsojumi
17:30 [or at the end of the preceding debates] Votes
Referenti (8 x 2')
Draftsmen (8 x 2')
-//EP//TEXT TA 20050707 ITEMS DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT TA 20050707 ITEMS DOC XML V0//EN
Eiropola personālam izmaksājamo pamatalgu un pabalstu piemērošana
Basic salaries and allowances of Europol staff
Ziņojums: Sophia in 't Veld A6-0226/2005
Report: Sophia in 't Veld A6-0226/2005
EK un Kanādas nolīgums par iepriekšēju informāciju par pasažieri (API) / pasažieru datu reģistru (PRN)
EC- Canada Agreement on passenger data
par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma slēgšanu starp Eiropas Kopienu un Kanādas valdību par papildu informācijas par pasažieri (API) un pasažieru datu reģistra (PNR) datu apstrādi
on the proposal for a Council decision on the conclusion of an Agreement between the European Community and the Government of Cancada on the processing of Advance Passenger Information (API)/Passenger Name Record (PNR) data
B6-411/2005 , B6-413/2005 , B6-420/2005 , B6-424/2005 , B6-426/2005 , B6-428/2005 Rezolūcijas priekšlikumi
B6-411/2005 , B6-413/2005 , B6-420/2005 , B6-424/2005 , B6-426/2005 , B6-428/2005 Motions for resolutions
B6-0395/2005 , B6-0397/2005 , B6-0401/2005 , B6-0404/2005 , B6-0408/2005 , B6-0409/2005 Rezolūcijas priekšlikumi
B6-0395/2005 , B6-0397/2005 , B6-0401/2005 , B6-0404/2005 , B6-0408/2005 , B6-0409/2005 Motions for resolutions
B6-0394/2005 , B6-0396/2005 , B6-0399/2005 , B6-0400/2005 , B6-0405/2005 Rezolūcijas priekšlikumi
B6-0394/2005 , B6-0396/2005 , B6-0399/2005 , B6-0400/2005 , B6-0405/2005 Motions for resolutions
B6-0414/2005 , B6-0423/2005 , B6-0425/2005 , B6-0427/2005 , B6-0429/2005 , B6-0440/2005 Ziņojums: Gabriele Zimmer A6-0183/2005
B6-0414/2005 , B6-0423/2005 , B6-0425/2005 , B6-0427/2005 , B6-0429/2005 , B6-0440/2005 Report: Gabriele Zimmer A6-0183/2005
Kopienas Rīcības plāns saistībā ar tiesību aktu izpildi, pārvaldību un tirdzniecību meža nozarē (FLEGT)
Forest Law Enforcement, Governance and Trade
B6-0412/2005 Ziņojums: Piia-Noora Kauppi A6-0180/2005
B6-0412/2005 Report: Piia-Noora Kauppi A6-0180/2005
Situācija Bulgārijā pēc vēlēšanām - Bulgārijas un Rumānijas progress sakarā ar nākamo progresa ziņojumu ceļā uz pievienošanos
Situation in Bulgaria after the elections - Progress made towards accession by Bulgaria and Romania with a view to the next progress report
B6-0443/2005 , B6-0445/2005 , B6-0446/2005 , B6-0447/2005 , B6-0448/2005 Teksti, par kuriem debates ir slēgtas ( kārtība redzama 2. lpp. )
B6-0443/2005 , B6-0445/2005 , B6-0446/2005 , B6-0447/2005 , B6-0448/2005 Texts on which debate is closed ( order shown on page 2 )
Eiropas Konstitūcija – pašreizējais stāvoklis
A Constitution for Europe – state of play
Lūk, pārskats par to.
Here is the state of play.
Kaut gan 2004. gada 29. oktobrī Romā dalībvalstu un valdību vadītāju parakstītais teksts tiek saukts par “Konstitūciju”, šis ir gluži tāds pats starptautisks līgums kā pārējie Eiropas Savienības veidošanās laikā ratificētie līgumi.
Although it is known as the ‘Constitution’, the text signed in Rome by the Heads of State and Government on 29 October 2004 is an international treaty just like all the others that have been ratified in the course of the construction of Europe.
Lai tas stātos spēkā, tas jāratificē visām divdesmit piecām Eiropas Savienības dalībvalstīm.
In order to enter into force it must be ratified by the 25 Member States that make up the European Union.
Katra valsts to dara saskaņā ar saviem noteikumiem – balsojot par to parlamentā vai rīkojot referendumu, vai arī izmantojot abus ratifikācijas veidus.
Each State ratifies the treaty according to its own rules: either by the parliamentary method or by referendum, or by both.
Dažs saka “jā”, dažs “nē”, dažs nogaida
Who has said 'yes', who has said 'no' and who is waiting
Šobrīd Eiropas Konstitūciju ir ratificējušas jau trīspadsmit valstis: Luksemburga un Spānija – rīkojot referendumu, bet pārējās valstis (Austrija, Grieķija, Itālija, Kipra, Latvija, Lietuva, Slovākija, Slovēnija, Ungārija un Vācija) to veikušas parlamentārā ceļā.
To date 13 countries have already ratified the European Constitution: Luxembourg and Spain by referendum and the other countries (Germany, Austria, Cyprus, Greece, Hungary, Italy, Latvia, Lithuania, Malta, Slovenia and Slovakia) by the parliamentary method.
Beļģijā šī līguma aprobācijai paredzēta sarežģīta parlamentāra procedūra, kura drīzumā tiks noslēgta.
In Belgium approval of the Treaty takes place by means of a complex parliamentary procedure which will soon be completed.
Zviedrija ir nolēmusi balsojumu parlamentā pārcelt un Somija gatavojas sekot tās piemēram.
Sweden has decided to postpone the vote in Parliament and Finland is getting ready to do so.
Dānija referendumu ir atlikusi, un Polija, kura arī bija gatavojusies rīkot referendumu, vēl arvien nav izvēlējusies procedūru.
Denmark has postponed its referendum and Poland, which was also leaning towards a referendum, is still considering which procedure to follow.
Gluži tāpat arī Īrijā un Apvienotajā Karalistē tautas nobalsošana, kam bija jānotiek pēc balsojuma parlamentā, atlikta uz vēlāku laiku.
Referendums have also been postponed in Ireland and the United Kingdom, two countries in which a referendum was to accompany the parliamentary procedure.
Igaunija joprojām nav izšķīrusies par savu izvēli.
Estonia has yet to opt definitively for one solution or the other.
Šajā valstī par ratifikācijas veidu lems tiesa.
In that country, however, the method of ratification will be decided in court.
Tā kā tiesā ir iesniegta sūdzība tiesnešiem būs jālemj par to, vai Eiropas Konstitūcija atbilst Igaunijas Konstitūcijai.
Following a complaint, the judges must rule on compliance of the European Treaty with the Estonian Constitution.
Ja tiesa apstiprinās atbilstību, Igaunijas parlaments varēs balsot par Eiropas Konstitūciju pēc tam, kad būs notikusi tās apspiešana sabiedrībā.
If they rule in favour, the Estonian Parliament can then take a decision regarding the Constitution after organising a public debate.
Pretējā gadījumā vienīgā iespēja būs rīkot referendumu.
If not, a referendum is the only possible route.
No divdesmit piecām valstīm divas nobalsojušas pret Konstitūciju – tās ir Francija un Nīderlande.
Two of the 25 Member States, France and the Netherlands, have rejected the Constitution.
Abās tika rīkots referendums, un, lai gan nīderlandiešu teiktajam “ Nee ” no juridiskā viedokļa ir tikai konsultatīva vērtība, politiskā ziņā tas ir spēkā.
They both did so by means of a referendum and while legally the Dutch 'Nee' is only of consultative value, it is nevertheless politically valid.
Valstīs, kurās notika referendums, vēlētāji savu nostāju par vai pret Konstitūciju ir pauduši skaidri.
In the countries which have opted for a referendum, the 'Yes' and 'No' camps are clearly defined.
Nīderlandieši Konstitūciju noraidījuši ar 67%, bet franči ar 54% balsu pret.
The Dutch rejected the Constitution by 61.7% of the votes and the French by 54.8%.
Abās valstīs vēlētāju aktivitāte bijusi diezgan augsta (attiecīgi 63% un 70%).
Turnout was high in both cases (63 and 70% respectively).
Savukārt spāņi, kuriem pirmajiem bija iespēja izteikt savu attieksmi referendumā, lielākoties izvēlējušies atbalstīt jauno konstitucionālo līgumu (ar 76,7% balsu par), līdzīga bijusi arī luksemburgiešu izvēle (56,52% balsu par).
On the other hand, the Spanish, the first to vote, gave the new Constitutional Treaty their overwhelming support (76.7%), as did the citizens of Luxembourg, 56.52% of whom said 'Yes'.
Jāpiebilst, ka referendums Luksemburgas Lielhercogistē notika neilgi pēc balsojumiem Francijā un Nīderlandē, vispārējas krīzes gaisotnē.
An important point: the citizens of the Grand Duchy voted after the French and Dutch referendums had taken place, in an atmosphere of general crisis.
Un ja nu Konstitūcija ir mirusi?
What if the Constitution is dead?
Divu Eiropas Kopienas dibinātājvalstu – Francijas un Nīderlandes referendumu negatīvie rezultāti aptumšoja Spānijas pausto atbalstu.
The 'no' vote in France and the Netherlands, two founding countries of the European Community, eclipsed Spain’s 'Yes'.
Daudzi nekavējās Eiropas Konstitūcijai tobrīd izrakstīt miršanas apliecību.
Many people then believed that the Constitutional Treaty was dead.
Tāpēc Luksemburgas premjerministrs Jean-Claude Juncker tūlīt pēc pozitīvā balsojuma savā valstī steidzās mainīt vispārējo noskaņojumu, paziņojot, ka “Konstitūcija nav mirusi”.
The Prime Minister of Luxembourg, Jean-Claude Juncker, was determined to fight back, declaring, after the 'yes' vote in his country, that ‘the Constitution is not dead’.
Šis nav pirmais gadījums Eiropas Savienības veidošanās vēsturē, kad referendumā noraidītu kādu Eiropas līgumu.
This is not the first time in the history of the construction of Europe that a European Treaty has been rejected in a referendum.
1992. gadā dāņi nobalsoja pret Māstrihtas Līgumu, ar kuru bija paredzēts uzsākt projektu par vienotas valūtas ieviešanu.
In 1992 the Danes said 'No' to the Treaty of Maastricht, which launched the single currency project.
Savukārt 2001. gadā īri noraidīja Nicas Līgumu par ES iestāžu reformu pirms gaidāmās ES paplašināšanās.
In 2001 it was the Irish who said 'No' to the Treaty of Nice on the reform of the EU institutions prior to the future enlargement of Europe.
Abas valstis nebija apmierinātas ar atsevišķiem punktiem attiecīgajos līgumos, un pēc tekstu pielāgošanas atkārtotā referendumā balsojums bija pozitīvs.
These two countries had concerns regarding particular points in the Treaties and after some improvements to the texts the 'Yes' votes carried the day at the end of a second referendum.
Turpretī Francijas Nacionālās Asamblejas nevēlēšanās ratificēt Eiropas Aizsardzības kopienas dibināšanas līgumu 1954. gadā šim politiskajam projektam pielika punktu.
On the other hand, the refusal of the French National Assembly to ratify the Treaty establishing the European Defence Community in 1954 dealt a fatal blow to that political project.
Kas notiks ar Konstitūciju?
What fate awaits the Constitution?
Tam pievienotajā deklarācijā norādīts, “ja divus gadus pēc tam, kad ir parakstīts Līgums (..), četras piektdaļas dalībvalstu ir to ratificējušas un viena vai vairākas dalībvalstis ir saskārušās ar grūtībām ratificēšanas procesā, šis jautājums tiek darīts zināms Eiropadomei.”
A declaration annexed to it stipulates that ‘ if, two years after the signature of the treaty (…), four fifths of the Member States have ratified it and one or more Member States have encountered difficulties in proceeding with ratification, the matter shall be referred to the European Council.’
Konstitūcijā par to nekas vairāk nav teikts.
The Constitution says nothing more on the subject.
Pēc negatīvajiem balsojumiem Francijā un Nīderlandē, šo deklarāciju ir iespējams dažādi interpretēt.
Following the 'no' votes of France and the Netherlands, this declaration has given rise to differing interpretations.
Divdesmit piecu dalībvalstu un to valdību vadītāji ir nolēmuši veltīt laiku pārdomām un vienojušies ratifikācijas procesa rezultātus apkopot 2006. gada pirmajā pusgadā.
After deciding to grant themselves ‘a period of reflection’, the Heads of State and Government of the Twenty-Five agreed to take stock of the ratification process in the first half of 2006.
Pašreiz ir skaidrs: kamēr nav ratificēts konstitucionālais līgums, visu nosaka Nicas līgums.
One thing is certain: until the Constitutional Treaty comes into force, the Treaty of Nice holds sway.
Tātad, ja 2006. gada 29. oktobrī 20 valstis būs apstiprinājušas Konstitūciju, pēc 1. novembra Eiropadome varēs izanalizēt situāciju un pieņemt attiecīgu lēmumu.
In fact, if 20 Member States have approved the Constitution by 29 October 2006, then from 1 November the European Council will be able to study the situation and take a decision.
Tomēr, lai šāds scenārijs būtu iespējams, šis līgums ir jāratificē vēl vismaz septiņām valstīm.
At least seven countries must ratify the Treaty for this scenario to be on the agenda.
Konstitūcijā nav paredzēti īpaši noteikumi gadījumam, ja ratificējušo valstu skaits būtu mazāks.
The Constitution makes no special provisions should there be fewer ratifications.
Kamēr konstitucionālais līgums nav stājies spēkā, spēkā paliek Nicas līgums.
Until the Constitutional Treaty enters into force, the Treaty of Nice will remain valid.
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0004 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0004 0 NOT XML V0//EN
Eiropas Parlamenta jaunā tīmekļa vietne ir domāta galvenokārt Eiropas Savienības pilsoņiem.
The European Parliament’s new website is aimed primarily at the citizens of the European Union.
“Veicināt tieksmi pēc Eiropas”
‘Encouraging an interest in Europe’
Kāda būs jaunā vietne?
How would you describe the spirit of the new site?
Eiropa pēc būtības ir ārkārtīgi plaša un sarežģīta tēma.
By nature, Europe is a vast and extremely complex subject.
Bet tas nenozīmē, ka nav iespējams palīdzēt to saprast, skaidrot tās darbības mehānismus un mērķus.
However, this does not mean that it is impossible to help people to understand Europe, its workings and its issues.
Mēs visi bijām liecinieki tam, cik plaši dalībvalstīs izvērtās debates par Eiropas Savienības konstitūcijas projektu.
Everyone could see the scale of the debates surrounding the draft constitution in the Member States.
Tas liecina par to, ka cilvēki interesējas par Eiropu un vēlas to saprast.
This demonstrated that people are interested in Europe and want to understand it.
Tā kā Eiropas Parlaments pārstāv Eiropas pilsoņus, tā pienākums ir atbalstīt šo tieksmi, padarot pieejamus visus tā paspārnē paustos viedokļus.
Since it represents Europe’s citizens, the European Parliament has a duty to encourage this interest in Europe by providing access to all the views expressed within it.
Sākotnēji tam kalpoja līdzšinējā vietne, kurā bija iespējams piekļūt visiem dokumentiem.
The first stage has already been completed with the current site, on which it is possible to consult all Parliament’s documents.
To varēja izdarīt, bet ne vienmēr tas bija ērti, it īpaši specifiskās valodas, izkārtojuma vai mūsu procedūru dēļ.
However, although this is possible, it is not always easy, particularly for people who are unfamiliar with the technical vocabulary or with how our procedures are organised and how they operate.
Jaunās vietnes struktūra ir pakārtota 5 jautājumiem
The site is structured around the answers to 5 questions
Kā izpaužas šī palīdzība informācijas meklēšanā?
How does the new site fulfil this duty to provide guidance?
Šī palīdzība tiek sniegta divējādi: pirmkārt, ar struktūru, izvietojumu un, otrkārt, ar ievada tekstu.
It does so in two complementary ways: firstly by means of its structure, its layout, and secondly by the editorial line taken.
Jaunajā vietnē pastāv divi informācijas dalījuma veidi.
The site is divided into two areas.
Attiecībā pret pirmo informācija ir sagrupēta piecās sadaļās jeb rubrikās, kuras sniedz atbildi uz pieciem vienkāršiem jautājumiem.
The first includes five main sections or headings, each of which answers a simple question.
«Kas notiek Eiropas Parlamentā?» par to stāstīts sadaļā Aktualitātes .
‘What happens at the European Parliament?’
Tur varēs atrast ne tikai informāciju par Parlamenta ikdienu, bet arī uzzināt, kā mūsu iestāde reaģē uz notikumiem pasaulē.
This is the News section, which allows citizens not only to access up-to-date EP news every day, but also, in particular, to discover the extent to which our Institution interacts with the contemporary world.
Eiropas Parlaments nav savrups nams kalna virsotnē, bet gan iestāde, kas darbojas saskaņā ar Eiropas Savienības pilsoņu vajadzībām, un mūsu tīmekļa vietne būs tā apstiprinājums.
We are not an ivory tower on a mountain peak; we are an institution that is permanently in touch with the daily lives of EU citizens and we intend to convey this through the new site.
Atbilde uz otro jautājumu: «Kas ir Eiropas Parlaments?» būs atrodama sadaļā Parlaments .
The second question, ‘What is the European Parliament?’ , is answered in the Parliament section, which describes its role, powers and organisation.
Tur būs aprakstīta tā loma, pilnvaras un struktūra, kā arī atrodami visi pilsoņiem pieejamie pakalpojumi – lūgumraksti, sarakste ar pilsoni, un mūsu trīsdesmit viena informācijas biroja adrese.
It also sets out all the services offered to citizens, such as Petitions and Correspondence with Citizens, and gives the addresses of our 31 information offices.
Trešā sadaļa Deputāti sniegs informāciju par Parlamenta deputātiem: “Kas viņi ir?”.
The third section, Members of the European Parliament , is given over to the players in the EP: ‘who are they?’
Lappuses apmeklētājam nebūs grūti atrast savas valsts deputātus, tā pat kā jebkuru citu no 732 deputātiem.
It is very easy for visitors to the site to access information on their country’s MEPs or indeed any of the 732 Members of Parliament.
Būs iespējams apskatīt deputātu informatīvās lapas, kurās aprakstīts viņu dzīves gājums, norādīti pienākumi Parlamentā un pieejami dokumenti, kas tieši attiecas uz konkrētā deputāta darbu: Parlamenta komiteju ziņojumi, sanāksmēs uzdotie jautājumi, ierosinātie grozījumi u.c.
They can consult a member’s file, which gives details of his or her career and parliamentary offices, as well as accessing the various documents which embody the very nature of an MEP’s work: parliamentary reports, parliamentary questions, amendments, etc.
Jāpiezīmē, ka EP deputāti strādā ļoti daudz.
People must understand that MEPs work extremely hard.
Reizumis joko par mūsu izstrādāto dokumentu un tekstu daudzumu, taču atcerieties vienu – tie netop paši no sevis!
We are teased sometimes about the volume of documents and texts that we produce: well, bear in mind that these documents do not write themselves!
Tie rodas, piemēram, Parlamenta komiteju diskusiju, pārdomu, viedokļu apmaiņu rezultātā.
They are the outcome of discussions, in parliamentary committees, for example, and of reflection and exchanges.
Tie tiek grozīti un pārstrādāti, lai kļūtu pieņemami ja ne visiem, tad vismaz vairākumam.
They are amended and reworked in order to satisfy, if not everyone, then at least the majority.
To sauc par demokrātiju.
This is what is known as democracy.
Šos dokumentus varēs atrast sadaļā Aktivitātes, kura atbild uz slaveno jautājumu: “Ko dara Eiropas Parlaments?” .
These documents are found in the section entitled Activities , which answers the big question: ‘What does the European Parliament do?’
Tāpēc klikšķiniet un skatieties!
Well, click and see for yourself!
Pēdējo trīs Parlamenta sasaukumu, tātad piecpadsmit gadu laikā izstrādātie dokumenti ir pieejami, un tos iespējams meklēt pēc struktūrvienības, dokumenta veida un datuma.
You can search for documents by institution, type or date and for the last three parliamentary terms, i.e. the last 15 years.
Sanāksmju tiešraides, kas jau vairākus gadus ir skatāmas no mūsu vietnes ļauj sekot līdzi plenārsesijā notiekošajām debatēm.
The ‘S é ance en Direct’ service, which has been available for several years, makes it possible to follow the debates in plenary.
Mēs gatavojamies pakāpeniski palielināt pārraižu skaitu sadaļā “EP tiešraidē”, tajā iekļaujot svarīgākās uzklausīšanas, gan tādas kā jau notikusī komisāru kandidātu uzklausīšana, gan arī debates komiteju sanāksmēs un preses konferences.
Very soon EP Live will also be broadcasting important hearings such as the confirmation hearings of nominee Commissioners, which have already been broadcast live in the past, as well as committee debates and press conferences.
Atbilstība dažādu apmeklētāju vēlmēm.
Taking account of the various types of visitor to the site
Kā redakcija to panāk?
What is the editorial response?
Vienu veido visplašākie iedzīvotāju slāņi, kuriem mēs vēlamies sniegt jaunāko informāciju, kas būtu skaidra un saprotama.
To put it simply, we have, on the one hand, citizens, the wider public to whom we would like to give up-to-date, clear and comprehensible information.
Mēs vēlētos, lai šiem apmeklētājiem vietne kļūtu par pastāvīgu kvalitatīvas un uzticamas informācijas avotu.
For these visitors, the site is intended to be a permanent source of relevant and reliable information.
Otrai daļai – visiem tiem, kuri strādā ar dažādām Eiropas līmeņa problēmām: ierēdņiem, žurnālistiem, lobijiem u.c. mūsu tīmekļa vietne ir svarīgs darba rīks.
On the other hand, our site is also intended to be a valuable tool for those working on European issues: officials, specialised journalists, lobbyists, etc.
Ir skaidrs, ka šīm abām lietotāju daļām ir atšķirīgas vajadzības.
As you will understand, these two types of visitor to the site do not have the same expectations.
Tāpēc visas piecas vietnes sadaļas ir sadalītas trijās zonās.
That is why each of the five sections on the site is divided into three areas.
Šis ir otrais mūsu vietnes informācijas dalījuma veids.
This is the site’s second division.
Pirmajā zonā Eiropas pilsoni uzrunā viegli uztveramā veidā, viņa valodā un pēc iespējas tieši.
The first area addresses citizens in their mother tongue and the type of language they are used to, i.e. as directly as possible.
Otrās saturs ir daudz tehniskāks un izsmeļošāks.
The second provides content which is more technical and exhaustive.
Trešajā zonā atrodams attiecīgās sadaļas arhīvs.
The last area contains the archives for each section.
Piemēram, sadaļas “Deputāti” arhīvā apkopoti dati par visiem Eiropas Parlamentā ievēlētajiem deputātiem kopš 1979. gada.
For example, the archives for ‘Members of the European Parliament’ bring together information on all MEPs elected to Parliament since 1979.