natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mēs šo jautājumu plaši apspriedām kolēģiem no ĀKK valstīm mēs šo jautājumu apspriedām bez tabu, īpaši vēršoties pret Āfrikā ļoti izplatītu pieņēmumu ka Eiropa ir migrantu paradīze.
We discussed the issue with our ACP counterparts arguing against the idea, much too widespread in Africa, that Europe is a paradise for immigrants.
Vairumā gadījumu migrācijas kandidāti nezina, ka viņus sagaida bīstams ceļojums un, nonākot galā, bieži vien nestabili un netaisni darba apstākļi.
Most immigrants have no idea that the journey will be so perilous and that once they arrive, working conditions may be precarious and unfair.
Un dažreiz tam visam pa virsu — ksenofobija.
In addition, they may face xenophobia.
Migranti bieži vien savai ģimenei dzīvi Eiropā attēlo košās krāsās.
Migrants are often tempted to give their families an rose-tinted image of their life in Europe.
Tas arī ir no svara, un mēs, parlamentārieši, varam sniegt savu artavu, atgādinot par šīs dzīves realitāti.
It is important, and we parliamentarians can contribute here, to make the reality clear.
Jau ilgi laiku es atbalstu periodisku migrāciju, kas cilvēkiem ļautu doties strādāt uz ārzemēm un pēc tam atgriezties savā izcelsmes valstī, zinot, ka būs viegli iegūt jaunu vīzu un darba atļauju, lai brauktu vēlreiz.
I am a long time supporter of temporary migration, which would allow people to work abroad and then return to their country of origin, knowing that they can easily get a new visa and work permit letting them leave again.
Vairums migrantu mūsu teritorijā ieceļo legāli un par nelegāliem imigrantiem kļūst, beidzoties vīzas derīguma termiņam.
Most migrants arrive legally but become illegal when their visa expires.
Esmu paliecināts, ka, ja viņiem būtu garantija, ka viņi atkal varēs šeit ieceļot legāli, viņi daudz mazāk vilcinātos atgriezties savā valstī.
I am convinced that if they had the assurance of being able to re-enter legally, they would be readier to return home.
Kanāriju salas un ĀKK valstis ir galvenie banānu audzēšanas reģioni.
The Canary Islands and the ACP countries are major banana producers.
Kāda ietekme, jūsuprāt, būs nesen ar Latīņameriku parakstītajam nolīgumam, kas palielinās Dienvidamerikas banānu konkurētspēju?
What will the impact of the recent agreement aimed at increasing the competitiveness of South American bananas be?
Es šo vienošanos, kas pielika punktu piecpadsmit „banānu kara” gadiem, vērtēju atzinīgi.
I welcome this agreement, which ends the 15-year "banana war".
Zinu, ka daži baidās no tās sekām, taču es vēlētos viņus iedrošināt, sakot, ka tiks veikti papildu pasākumi, lai ĀKK valstīm palīdzētu pielāgoties šai jaunajai situācijai.
I know there are some concerns about the consequences, but measures will be taken to help ACP countries adapt.
Tie tiks veikti atbilstoši katras valsts vajadzībām un tos identificēs ĀKK valstis sadarbībā ar Eiropas Savienību, kā arī tie tiks ietverti ES plašākas lauksaimniecības un attīstības stratēģijā.
These will be tailored to each country, identified and developed by the ACP in consultation with the EU as part of the broader agriculture and development strategy.
Turklāt ĀKK valstis Eiropas tirgum vienmēr varēs piekļūt bez kvotām un muitas nodokļiem.
ACP countries will always have free access to European markets.
20100406STO72097 Paziņojums presei (angļu valodā) Parlamenta delegācijas sastāvs Asamblejas oficiālā vietne ĀKK valstis Intervija ar Luisu Mišelu par Haiti Famille Bou Bess
20100406STO72097 Press release on meeting ACP-EU site
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100330IPR71947 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100330IPR71947 0 NOT XML V0//EN
Intervija: Anna Gomeša par Sudānas vēlēšanām
"The alternative to elections in Sudan would be war" - Ana Gomes
Taču vai tās būs patiešām demokrātiskas?
But will the 11-13 April elections really be democratic?
Uz sarunu aicinājām Eiropas Parlamenta vēlēšanu novērošanas delegācijas vadītāju Annu Gomešu.
We spoke to Portuguese Socialist Ana Gomes who is heading Parliament's observation mission.
Vai vispār pastāv iespēja, ka vēlēšanas varētu būt brīvas un demokrātiskas?
Is there any chance that they will take place in a free and democratic manner?
Dažas partijas ir paziņojušas, ka boikotēs vēlēšanas, dažas aicina tās atlikt, bet citas turpina kandidēt, vismaz dažās no vēlēšanām — ir paredzētas prezidenta, parlamenta, reģionālās un pašvaldību vēlēšanas.
Some parties are boycotting the elections and some have called for them to be postponed, but others are still in the running, at least for some of the polls.
Valsts vēlēšanu komisija vēlēšanas nav ne atcēlusi, ne atlikusi.
The elections have not been cancelled or postponed by the National Electoral Commission.
Mēs uzmanīgi vērojam notiekošo — notikumu pavērsiens var būt visāds.
We are watching closely to see what happens.
Ja vēlēšanas notiks, mūsu mērķis ir būt klāt un pašiem visu redzēt savām acīm.
Our objective is to have first-hand, direct observation, if elections take place.
Un tad, protams, mēs visu izvērtēsim un pastāstīsim pasaulei, ko būsim redzējuši un dzirdējuši.
Then we will evaluate everything and tell the world what we have heard and seen.
Tādēļ mēs rīt, kā sākotnēji plānots, dosimies uz Hartumu, neskatoties uz visām mulsinošajām un satraucošajām ziņām.
This is why we are heading to Khartoum Thursday as initially planned, despite all the confusing and disturbing news.
Šīs vēlēšanas ir svarīgas Āfrikai, jo uz spēles likta Sudānas — Āfrikas lielākās valsts — nākotne.
These elections are important for Africa, because the future of Sudan, Africa's largest country, is in question.
Šīs vēlēšanas ir daļa no 2005.gadā noslēgtā Visaptverošā miera līguma, kas darīja galu 50 gadus ilgajam karam, kurā bojā gāja vairāk nekā divi miljoni cilvēku.
These elections are part of the CPA (Comprehensive Peace Agreement) of 2005, which ended a 50-year war in which over 2 million people died.
Vēlēšanas ir nepieciešams solis pirms referenduma, kas arī ir paredzēts miera līgumā un kam jānotiek 2011.gada janvārī Dienvidsudānā.
They are a necessary step for the referendum on the independence of Southern Sudan scheduled for January.
Alternatīva tam būtu karš, un neviens nevēlas, lai tas atkal atsāktos.
The alternative could be war and nobody wants to see that.
Sudāna ir lielākā Āfrikas valsts, kurā runā daudzās valodās.
Sudan is the biggest country in Africa with many languages.
Eiropas Komisijas ieceltā vēlēšanu novērošanas misija tur uzturas ilgāku laiku, un tai ir pienācīgs skaits augsti kvalificētu ekspertu ar nepieciešamajām valodu zināšanām.
The EU mission organised by the European Commission is there for a long period and is adequately staffed by qualified experts with the necessary languages skills.
Eiropas Parlamenta vēlēšanu novērošanas misija ir īstermiņa un vairāk koncentrējas uz vēlēšanu procedūru.
The EP observation mission is short-term and more focused on how the elections proceed.
Mēs būsim uzticīgi mūsu mandātam, stāstot patiesību par notiekošo.
We will be faithful to our mandate by telling the truth about what happens.
Tikai šādā veidā mēs veicināsim Eiropas ticamību, it īpaši to sudāniešu acīs, kas savā valsī vēlas demokrātiju un tiesiskumu.
Only in this way will we enhance Europe's credibility, in particular in the eyes of the Sudanese who want democracy and the rule of law.
Sudānas Tautas atbrīvošanas kustība (SPML, bijušie Dienvidsudānas dumpinieki, tagad valdības koalīcijas sastāvā) boikotēs dažas no vēlēšanām, pamatojot to ar krāpšanas un nedrošības risku.
The Sudan People's Liberation Movement (SPLM, ex-rebels from the South of the country, now part of the governmental coalition) will boycott some of the elections because of the risk of fraud and insecurity.
Vai tas varētu apdraudēt referendumu par Dienvidsudānas pašnoteikšanos?
Could that threaten January's referendum on Southern Sudan?
SPML ir paziņojusi par sava kandidāta atsaukšanu no prezidenta vēlēšanām un no vēlēšanām Dārfūrā, taču turpinās kandidēt parlamenta, reģionālajās un pašvaldību vēlēšanās.
The SPLM has withdrawn its presidential candidate and won't run in Darfur, but will stand for legislative, regional and municipal elections.
SPLM un vairums cilvēku valsts dienvidos vēlas, lai šīs vēlēšanas turpinātos, jo viņi saprot, ka tās saistītas ar 2011. gadā paredzēto referendumu.
The SPLM and most people in the South want the elections because they see a connection with the referendum foreseen for January 2011.
Tādēļ, par spīti visām problēmām un riskiem, viņi vēlas, lai šīs vēlēšanas notiktu.
That is why, despite all the problems and risks, they want these elections to take place.
Un tādēļ mums, eiropiešiem, būtu jābūt tur, lai novērotu, neatkarīgi vērtētu un paustu savu vērtējumu pasaulei.
And it is one reason why we Europeans should be there to observe, evaluate independently and share our assessment with the world.
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091030STO63464 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100406IPR72147 0 NOT XML V0//EN
Grozījumu māksla jeb kā sabalansēt intereses un ietekmēt likumus
The Art of the Amendment
EuroparlTV Ar grozījumu palīdzību Eiropas Parlamenta deputāt var mainīt un papildināt ES tiesību aktu projektus un citus dokumentus, saskaņojot savu vēlētāju un lobistu, nevalstisko organizāciju vai reliģisko grupu intereses.
EuroparlTV on basic facts about amendments All MEPs can table amendments during first reading In plenary amendment come from committees and groups Amendments are a key way to influence and change EU law.
Protams, jāievēro zināmi noteikumi un jāprot pārliecināt pārējos.
It's a way for MEPs to bring into play the interests of voters, lobbyists, non-governmental organisations and other interest groups.
„Sagatavot grozījumus ir aizraujoši un noderīgi,” atzīst tūkstošu grozījumu autors Endrjū Dafs (Liberāļu grupa, Apvienotā Karaliste). „Tā mēs mainām likumus un veidojam politiku.”
"The aim of amendments is to influence Parliament's and Council's position on future laws that have a direct impact on the everyday life of all EU citizens," said Slovak Socialist Vladimír Maňka.
Kā un kad?
How the system works in the EU
Eiropas Komisija ierosina likumprojektu, ko tā nosūta Eiropas Parlamenta atbildīgajai komitejai.
The European Commission proposes draft legislation, which goes first to parliamentary committees and later to plenary.
No šā brīža līdz plenārsesijai deputāti var iesniegt grozījumus.
This whole process can take months, even years to complete."
Pirmajā lasījumā komitejā grozījumus var iesniegt ikviens deputāts.
During the first reading in committee , any MEP can table amendments.
Otrajā lasījumā komitejā tos var iesniegt tikai atbildīgās komitejas locekļi.
During the second reading in committee only members of the main committee handling the dossier can table amendments.
Plenārsesijas fāzē to var darīt komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti.
When a law comes to plenary , amendments can be proposed by a committee, a political group or 40-plus MEPs.
Grozījumus var iesniegt jebkura no ES oficiālajām valodām, pirms balsojuma tie tiek pārtulkoti visās.
MEPs can also make oral amendments, but these are used much less as they can interfere with the smooth running or the clarity of a vote
Vispirms deputāti balso par grozījumiem, pēc tam par galīgo tekstu.
During voting, MEPs vote on amendments first and then the final text.
Auglīga sadarbība
Core to EP life
„Es konsultējos ar kādu no (politiskās) grupas padomdevējiem, taču tiek uzklausītas arī interešu grupas,” stāsta Ria Omena-Reutena (Eiropas Tautas partijas grupa, Nīderlande). „Uz šī pamata veidoju savu viedokli.
"Negotiations between MEPs on the drafting of amendments is at the core of parliamentary life.
Viss process var prasīt mēnešus, pat gadus.”
I have often been surprised by a last minute switch in votes which secures a victory," Mr Duff said.
Deputāte sagatavoja grozījumu, kurš „ļauj eiropietim, kas mīt citā ES valstī, saņemt medicīnas pakalpojumus savā dzimtenē.
"An amendment is efficient if its author manages to get the support for it," Mr Maňka said.
Tā, piemēram, nīderlandiešu pensionāri, kas pārcēlušies uz dzīvi Spānijā, tagad slimības gadījumā var izvēlēties veselības aprūpi Nīderlandē.
He gave increased funding for the Erasmus student exchange programme as a positive example, "thanks to which 2 million European university students have been able to study abroad and get to know the culture of other countries".
Šādās situācijās ir jauki, ja apkārt ir ģimene.”
An amendment by Ms Oomen-Ruijten "makes it possible for a European residing in another EU country to receive medical treatment in his home country.
„Deputātu apspriedes un pārrunas par grozījumu sastādīšanu ir parlamentārās dzīves kodols,” uzsver E.Dafs, piebilstot, ka pēdējā brīža pārbīdes balsojumā bieži vien nes negaidītu uzvaru.
Dutch pensioners who have moved to Spain for example, can now choose to be treated in the Netherlands in case of illness.
Kāda deputāte lūdz vārdu mutiska grozījuma iesniegšanai.
In such situations it may be nice for your family to be around."
20100406STO72099 Grozījumi: EP Reglaments Vladimirs Manka Endrjū Dafs Ria Omena-Reutena
An MEP getting to the floor to explain an oral amendment 20100406STO72099 Rules on amendments
-//EP//TEXT RULES-EP 20091201 INDEX NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT RULES-EP 20091201 INDEX NOT XML V0//EN
SWIFT atgriežas: deputāti prasa ierobežot pārsūtīto datu daudzumu
SWIFT is back: MEPs want to limit transfer of financial data
Trešdien EP Pilsoņu brīvību komitejā notikušajā viedokļu apmaiņā deputāti uzstāja, ka jāierobežo pārsūtīto datu skaits.
In initial discussions, MEPs indicated a wish to limit the number of data transfers to the US.
Sarunas par jaunu vienošanos par datu pārsūtīšanu atsākās pēc tam, kad Parlaments bija noraidījis iepriekšējo priekšlikumu.
Parliament forced the re-opening of negotiations by rejecting the previous proposal for an agreement on the transfer of financial data from the European Union to the US for the purposes of the Terrorist Finance Tracking Program in February.
24.martā Eiropas Komisija pieņēma jaunas sarunu vadlīnijas, ko vēl jāapstiprina Padomei.
The information was transferred by Belgian based SWIFT, which handles 80% of all international financial transactions.
Komisija vēlas, lai nolīgums tiktu parakstīts vēlākais jūnija beigās.
The Commission wants an agreement before the end of June.
Ž.Hennisa-Plasherta izteica vilšanos par to, ka Komisija nav mēģinājusi meklēt alternatīvu, kāda varētu būt, piemēram, „dubultā pieeja”, proti, pirms nosūtīšanas uz ASV dati tiktu vispirms pārbaudīti Eiropā.
"I am a bit disappointed that the Commission has not tried to look for an alternative" like a "double approach" in which data would be examined in Europe before being transferred to the US, Ms Hennis-Plasschaert said.
Tāpat deputāti pauda bažas par Eiropas pilsoņu tiesībām vērsties pret ASV varasiestādēm gadījumā, ja viņu finanšu dati tiks izmantoti ļaunprātīgi.
MEPs also asked whether European citizens would be able to appeal to US authorities in the event of an abuse of their personal data and raised concerns that the mandate does not respect the charter of fundamental rights.
EuroparlTV intervija ar Ž.Hennisu-Plashertu pēc iepriekšējā priekšlikuma noraidīšanas
20100406STO72100 Press release Swift/data sharing - a look at its slow legislative death Catch up with the Committee meeting Background on Parliament's rejection of the SWIFT agreement Interview with rapporteur after SWIFT rejection
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100406IPR72166 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100406IPR72166 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100219STO69260 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100219STO69260 0 NOT XML V0//EN
Veselā miesā vesels gars jeb kā pamudināt eiropiešus sportot vairāk
Q&A with MEPs on sport in Europe
"Sports māca ievērot noteikumus, respektēt komandas biedrus un it īpaši — respektēt pretiniekus." ©BELGA_ICONSPORT Jau senie grieķi un romieši zināja, ka „veselā miesā vesels gars”.
Hurling in Ireland: Paul Shiels and Paul Cleary battle it out. ©BELGA/Iconsport 0nly 4 out of 10 of Europeans us do sport weekly 1 in 4 never do any sport says survey A recent survey on sport across Europe has raised a few eyebrows about the number of people who take part.
Vai šai atziņai pienācīgu uzmanību pievēršam arī šodien?
The European Commission survey found that more men do sport than women and people in Northern Europe exercise more than in Southern countries.
Eiropas Komisija nesen publiskoja aptauju, kuras rezultāti liecina par krasām atšķirībām ES dalībvalstu starpā.
It also found that people cite health as the main reason for doing exercise.
Uz sarunu aicinājām četrus Eiropas Parlamenta deputātus, kuri izteica savu viedokli par sporta lomu veselības nostiprināšanā un sabiedrības saliedēšanā, kā arī par to, kā pamudināt ES iedzīvotājus kustēties vairāk.
We put some questions to MEPs about the results of the survey and their attitude towards sport.
Eiropas Komisijas aptaujas rezultāti liecina, ka tikai 40% eiropiešu nodarbojas ar sportu vismaz vienreiz nedēļā, kamēr 25% nesporto vispār.
The survey says that that only 40% of Europeans do sport at least once a week, while 25% don't exercise at all.
Kādas ir „nesportiskas” sabiedrības sociāli ekonomiskās sekas?
What are the socio-economic consequences of a "less sporty" population?
„Plašākā skatījumā fiziskās aktivitātes un sports, it īpaši komandu sports, rada lielāku sabiedrības saliedētību.
The Member for the centre right European People's Party added, "more profoundly, physical activity and sport, especially team sports, leads to greater cohesion in society.
Būt iesaistītam sportā nozīmē būt aktīvi iesaistītam savā kopienā.
To be involved in a sport is to be actively involved in one's community.
Eiropas brīvprātīgā darba gads (2011) piedāvās lielisku iespēju popularizēt un izcelt sporta priekšrocības plašākā nozīmē.
The European Year of Volunteering in 2011 will offer a great opportunity to promote and highlight the broader benefits of sport to society."
Eksperti ir vienisprātis, ka labākā profilakse labklājības slimībām, piemēram, vielmaiņas sindromam, ir regulāras fiziskās aktivitātes un treniņš.”
Unfortunately, the general experience has shown that economic well-being brings along laziness - man becomes lazy not only mentally but also physically," according to Finnish Socialist Mitro Repo.
Grieķiete Krisula Paliadeli (Sociālisti un demokrāti) uzskata, ka, tā kā sports ir tieši saistīts ar veselību, tad tam jākļūst par vienu no pamatprioritātēm. „Ekonomiskā krīze nav attaisnojums dalībvalstīm vai ES samazināt sportam un tā infrastruktūrām veltītos līdzekļus,” viņa turpina. „Ilgtermiņā tām nāksies saskarties ar smagākām ekonomiskām sekām, ko rada nesportiska vai ne tik sportiska sabiedrība.”
Greek Socialist Chrysoula Paliadeli said: "Being directly related to health, sport should be treated as a fundamental priority... the economic crisis is not an excuse for any member state or for any EU decision to diminish the funds for sport and its infrastructures.
Viņa pauž nožēlu par to, ka daudzām ģimenēm krīzes dēļ bija jāsamazina daži „nevajadzīgi” izdevumi un jāatsakās no sporta zāles vai peldbaseina apmeklējuma.
But families hit by the economic crisis had to cut some 'unnecessary' costs and perhaps in many cases it was decided to cancel the subscription of the gym or the swim club."
Aptauja liecina, ka ziemeļeiropieši sporto daudz vairāk nekā dienvidnieki.
The survey shows that Northern Europeans do considerably more sports than Southern Europeans.
Kādēļ, jūsuprāt, tas tā ir?
Why do you think this is the case?
Š. Kellijs: „Es varu runāt tikai par valsti, ko pazīstu vislabāk — Īriju, kas fizisko aktivitāšu ziņā ES ierindojas pirmajā vietā.
Sean Kelly : "I can only speak of the country I know best, Ireland, which has the highest rate of participation in physical activity in the EU.
Sportam Īrijā raksturīga spēcīga brīvprātības un vietējās organizācijas ētika.
Sport in Ireland is characterised by a strong ethic of voluntarism and bottom-up organisation.
Vietējās kopienas negaida uz valsts pakalpojumiem un organizē un finansē pašas savas iekārtas.
Local communities in Ireland have not waited for the state to provide services and have gone about organising and funding their own facilities.
To tipizē Īru sportistu asociācija, lielākā sporta un brīvprātīgo organizācija Īrijā, kurai es kādreiz biju prezidents.”
This is typified by the Gaelic Athletic Association, the largest sporting and voluntary organisation in Ireland of which I am a former President!"
M.Repo: „Izskaidrojums tam, kādēļ skandināvi ir tik sportiski, ir rodams gan vēsturē, gan sociālajā ģeogrāfijā.
Mitro Repo : "The explanations to Scandinavian "sportiness" can be found both in history as well as in socio-geography.
Ziemeļeiropa ir mazapdzīvota un attālumi ir lieli.
Northern Europe is sparsely populated and the distances are long.
Visos vēstures posmos cilvēki bijuši spiesti kustēties, lai izdzīvotu.
Throughout history, people have been forced to be on the move in order to survive.
Tomēr Komisijas aptaujas rezultātus būtu jāvērtē kritiski.
However, the results of the Commission survey should be assessed critically.
Piemēram, somi vienlaikus „sacenšas” par ES tuklāko cilvēku statusu.”
For example, the Finns are also 'competing' to be the fattest people in the EU..."
K.Paliadeli: „Manā skatījumā, tā kā sports tiek uzskatīts par luksusu, tiek pieņemts, ka ar to nodarbosies galvenokārt cilvēki ar lielākiem ienākumiem.
Chrysoula Paliadeli: "It seems to me that being considered as a luxury, sport is expected to be exercised by people with higher revenues.
Izglītoti cilvēki ir labāk informēti par sporta nodarbību svarīgo lomu fiziskās un garīgās veselības uzturēšanā.
Educated people are better informed about the importance of exercise for the physical and mental health.
No šī redzespunkta aptaujas rezultāti šķiet tīri loģiski.
From this point of view the results of this specific survey seem quite logical.
Šādās aptaujās tomēr būtu arī jāņem vērā ziemeļos un dienvidos iecienītie sporta veidi, kas, tāpat kā klimata atšķirības, var ietekmēt rezultātus.”
"However, the kind of sports practiced in the North and the South of Europe should also be taken into consideration in such surveys, along with climate differences, which may affect the results."
Šajās valstīs „sporta kultūra” ir iesakņojusies spēcīgāk nekā Dienvideiropā.”
In those countries the 'sports culture' is more rooted than in Southern Europe."
Kā Eiropas Parlaments un ES varētu pamudināt eiropiešus sportot vairāk?
What can the EP and the EU do to encourage Europeans to do more sport?
Š.Kellijs: „Eiropas Parlamentam, kam Lisabonas līgums šajā jomā piešķīris jaunas pilnvaras, būtu sports jānostāda priekšplānā kā veids, kā sadarboties ar pilsoņiem un padarīt savu darbu svarīgu vidēja sportista acīs.
Sean Kelly: "The European Parliament, with its new powers in this field under Lisbon, should put sport front and centre as a way of engaging with citizens and making its work relevant to the average sportsperson.
Parlamentam jānodibina kontakti ar vietējām organizācijām, nevis jākoncentrējas tikai uz elites sportu.
The Parliament needs to connect with organisations at grass-roots level and not just focus on elite sports.
Visbeidzot, man ir konkrēts priekšlikums — mums būtu jāapsver, vai Parlamenta Kultūras un izglītības komitejas nosaukumā nebūtu jāiekļauj vārds „sports” — tas būtu vērtīgs apliecinājums, ka Eiropas Parlaments sportu ņem nopietni.”
Finally, as a concrete proposal, I think we should look at adding 'Sport' to the name of the Committee on Culture and Education - this would be a worthwhile acknowledgement that the Parliament takes sport seriously."
M.Repo: „No sirds ceru, ka Kultūras komiteja nāks klajā ar jaunām idejām šajā jomā, it īpaši attiecībā uz to, kā pamudināt cilvēkus nodarboties ar sportu regulāri.
Mitro Repo: "I sincerely hope that the Culture Committee produces new ideas in this area, especially on how to encourage people to do more sport on a regular basis.
Šajā sakarā katram deputātam vajadzētu rādīt piemēru un kļūt par paraugu.
In this respect, every MEP should lead the way and be a role model.
Vairāk sporta, nevis tukšus vārdus un deklarācijas!”
More sport instead of empty words and declarations!"