natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šonedēļ: Eiropas Parlamenta ārējie pasākumi Šonedēļ: Eiropas Parlamenta ārējie pasākumi
This week: Constituency week and international delegations This week: Constituency week and international delegations
Šī Parlamentā ir ārējo pasākumu nedēļa, kas nozīmē, ka eirodeputāti Eiropas Parlamenta delegāciju sastāvā dosies uz ārvalstīm vai arī pievērsīsies darbam savā vēlēšanu apgabalā.
This week sees MEPs participating in delegation meetings abroad or concentrating on constituency work; no official meetings will take place in Brussels during this week of “external parliamentary activities”.
Trešdien Āhenē tiks paziņoti Eiropas Jaunatnes Kārļa Lielā balvas laureātu vārdi.
Delegations of MEPs will meet counterparts in the US, Afghanistan and in Brazil.
Lai būtu lietas kursā, lasiet mūsu ziņas!
On Wednesday, the names of the three winners of the Charlemagne Prize for European Youth will be revealed in Aachen - find the results here!
Pasaulē aizvien karstākas kļūst diskusijas par biodegvielas ražošanas saistību ar pārtikas krīzi.
During the visit they will hold talks with local government officials and UN personnel.
Eiroparlamentārieši ar Brazīlijas parlamenta deputātiem un lauksaimniecības ministru no pirmdienas līdz ceturtdienai pārrunās šo un citus jautājumus.
Brazil: As the link between biofuels and the food crisis comes under growing scrutiny, there will be no shortage of topics for discussion when MEPs visit Brazil from Monday till Thursday.
Darba kārībā ir tādi jautājumi kā ūdens un enerģijas pārvaldība, nabadzības izskaušana un sociālās atstumtības novēršana.
MEPs and their Latin American counterparts will debate issues such as water and energy management, poverty and social exclusion (Tuesday-Thursday).
Kārļa Lielā balva
Charlemagne Prize for European youth
29. aprīlī Kārļa Lielā balva tiks pasniegta trīs uzvarētājiem.
On Tuesday 29 April, the first Charlemagne Prize for European Youth will be awarded to three winners in Aachen, Germany.
Cenām nemitīgi kāpjot, eiropieši sāk baidīties zaudēt savu pirktspēju.
This week online: A look at Europe's economy and energy situation
Otrdien divi eirodeputāti skaidros, kāpēc Eiropā ir inflācija .
Prices are going up and Europeans fear for their purchasing power: on Tuesday, two MEPs will comment and explain inflation .
Šis būs pirmais raksts sērijā par Eiropas ekonomisko situāciju.
This is the first article of a new series: MEPs are our experts and explain some of the main aspects of the economic situation in Europe.
Vai gāzes un elektrības tirgu atvēršana palīdzēs samazināt enerģijas cenas?
Will the opening of Europe's gas and electricity markets bring greater efficiency and better value for consumers?
Otrdien piedāvājam izlasīt pirmo rakstu par „trešo enerģētikas paketi” un par to, ko tā nozīmē Eiropas patērētājiem.
Read our first article about the "third energy package " and its consequences for European consumers on Wednesday.
Trešdien vācu eirodeputāte Jutta Haug , ziņojuma par ES budžeta prioritātēm 2009. gadam autore, izklāstīs Lisabonas līguma nestos jauninājumus attiecībā uz Eiropas Parlamenta budžeta pilnvarām .
Also on Wednesday, the rapporteur on the EU Budgetary Framework and Priorities for 2009, German Socialist Jutta Haug will explain the implications of the new Lisbon Treaty for the EP’s ability to influence the EU budget and policies in new areas.
20080428INS27740 Šonedēļ Eiropas Parlamentā Eiropas Parlamenta četras krāsas
20080428INS27740 Press Agenda
Jautājumu laiks Jautājumu laiks
Question time in plenary Question time in plenary
Katrā plenārsesijā ir paredzēts īpašs laiks, kad ES Padome un Eiropas Komisija sniedz atbildes uz deputātu jautājumiem.
Parliamentary questions asked during Question time are addressed to the Commission and Council by MEPs during plenary sittings.
Šis ir viens no veidiem, ka Parlaments uzrauga abas pārējās iestādes.
This is a direct form of parliamentary supervision of the Commission and Council.
Patlaban jautājumi Eiropas Komisijai tiek uzdoti Strasbūras plenārsesiju otrdienās, bet Padomei kārta ir trešdien.
Currently Question to the European Commission are asked on the Tuesday of each part-session in Strasbourg and Questions to the Council are held on the Wednesday.
Vienas sesijas laikā katrs deputāts Padomei un Komisijai var uzdot tikai vienu jautājumu.
Members may put only one question to the Council and the Commission at a given part-session.
Pēc atbildes saņemšanas ikviens deputāts var uzdot ne vairāk par diviem papildjautājumiem.
Each Member may follow up the reply with a maximum of two supplementary questions to any question.
20080428NOT27719 EP Reglamenta 109. pants Parlamentāri jautājumi
20080428NOT27719 Rules of procedure - Rule 109: Question Time Parliamentary questions
Inflācija Eiropas Savienībā: iemesls satraukumam?
MEPs Goebbels and Hökmark: inflation and how to curb it
Vai inflācija "apēd" mūsu naudu?
The cost of eating is fuelling the cost of living - bread prices have tripled
Martā konstatētais inflācijas līmenis ir augstākais Eiropas Savienībā kopš Ekonomikas un monetārās savienības izveidošanas 1999. gadā.
As Robert Goebbels - who has represented Luxembourg in Strasbourg since 1999 - says, "the Chinese and people in some other countries have started eating meat.
Strauja ekonomiskā izaugsme un iedzīvotāju skaita pieaugums Āzijā, kā arī izmaiņas patēriņa paradumos palielina pieprasījumu pēc pārtikas produktiem. „Ķīnieši un dažu citu valstu iedzīvotāji ir sākuši ēst gaļu — 60% lauksaimniecības produktu tiek izmantoti liellopu barošanai,” paskaidro Robert Goebbels .
"Combating inflation will be difficult with the high food and oil prices.
Cīnoties pret klimata pārmaiņām, ceļas enerģijas cenas; alternatīvu degvielu meklējumi savukārt draud sašaurināt pārtikas produktu piedāvājumu — ienesīgāka ir tirdzniecība ar izejvielām biodegvielas ražošanai.
Governmental policies of fighting climate change by rising energy prices will finally affect consumers' spending," he said.
Gunnar Hökmark tomēr mudina uz inflācijas pieaugumu raudzīties ar vēsu prātu: „Patiesībā mums vēl joprojām ir samērā zema inflācija, pateicoties konkurencei dažādos tirgos un ļoti daudziem globalizācijas efektiem, kas nodrošina lielāku preču klāstu par zemākām cenām.
Swedish Member Gunnar Hökmark is more positive about current trends: "we still have rather low inflation thanks to better competition in number of markets and the effects of globalisation, which supplies more products for lower prices.
Pat ja pēdējā pusotra gada laikā paceltas procentu likmes, tās joprojām var salīdzināt ar likmēm pirms 10 vai 20 gadiem.”
Even if interest rates have been increased during the last one and a half year, they are still comparable to 10 or 20 years ago."
Inflācijas plaisa
Call to keep VAT low
Inflācijas līmeņa atšķirības ES dalībvalstu vidū ir pamatīgas.
They have good opportunities to have high growth.
Viszemākā inflācija ir Nīderlandē (1,9%), bet visaugstākā — Latvijā (16,6%).
Growing economies in the new member states need buildings, new factories, new investments and that creates a demand push.
Tai seko Bulgārija (13,2%) un Lietuva (11,4%).
And thus they are contributing to higher average inflation EU-wide."
Eirozonā inflācijas līmenis visaugstākais ir Slovēnijā (6,6%).
The role that governments and the EU are playing in pushing up inflation was stressed by Mr Goebbels.
„Tas, ka dažās jaunajās dalībvalstīs ir augstāka inflācija, nav sakritība,” norāda G. Hökmark . „Tām ir lieliskas izaugsmes iespējas.
"Differences in inflation rates nationally partly reflect administrative price rises, taxes and governments pushing up prices on a local level.
Jauno dalībvalstu augošajām tautsaimniecībām vajadzīgas ēkas, jaunas rūpnīcas, jaunas investīcijas...
For example, Luxembourg adjusts the prices of certain public services twice a year on the basis of an index.
Tās tomēr nespēj izveidot ekonomikas struktūru, lai pārvaldītu izaugsmi.”
This is why the inflation in Luxembourg is higher than in some neighbouring countries."
R. Goebbels uzskata, ka Eiropas Savienībai uz kādu laiku būtu jāpārtrauc pieprasīt PVN pacelšanu.
He added, "the EU should stop pushing for VAT raises for a while.
Proti, Eiropas Komisija aicina jaunās dalībvalstis pacelt naftas, gāzes un dīzeļdegvielas nodokļus, lai ES līmenī saskaņotu aplikšanu ar nodokļiem.
The European Commission is asking new Member States to raise excise taxes on gas, oil and diesel to harmonise taxation within the Union.
G. Hökmark savukārt uzsver, ka nozīmīga loma ir valdībām — regulējot procentu likmes un veicot reformas, lai nodrošinātu labu konkurenci dažādās nozarēs.
Mr Hökmark urged governments to embrace reform - "governments play a most crucial role in keeping inflation and interest rates down over the long term.
Vai procentu likmes var ko mainīt?
Are higher interest rates the answer?
R. Goebbels norāda, ka vienīgais ierocis ECB rokās ir procentu likmju mainīšana.
Inflation increases when more money circulates.
Proti, viens no inflācijas iemesliem var būt paaugstināts naudas daudzums tirgus apritē.
When interest rates increase, people invest less due to higher credit costs and prefer to save in banks which offer better savings rates.
Kad paaugstinās procentu likmes, cilvēki investē mazāk (augstāki kredīta procenti) un dod priekšroku ieguldījumiem bankās (augstāki noguldījumu procenti).
Higher interest rates can "suck" the money from the market, tackling inflation and cooling growth.
Augstākas procentu likmes „izsūc” naudu no tirgus, bremzējot inflāciju un izaugsmi. „Es tomēr ceru, ka tiks saglabāts pašreizējais 4% līmenis.
Mr Goebbels urged the ECB to continue keeping interest rates steady: "I hope they will stick to the current level of 4%.
Importētu inflāciju nevar apkarot, paceļot procentu likmes!” saka R. Goebbels .
Imported inflation cannot be combated by raising interest rates!"
G. Hökmark uzskata, ka „ECB pašai jāizlemj, kā īstenot procentu likmju politiku.
Mr Hökmark would like to see politicians kept out of the decision-making process, "the ECB should judge by itself how to implement interest rate policy.
Tam nevajadzētu būt politisku apsvērumu jautājumam.
This is not supposed to be a matter for political consideration.
Mums vajadzīgs visracionālākais lēmums, kas balstās uz aukstiem aprēķiniem.”
We need the most rational decision based on cold equations."
Lielākas algas?
Should people get higher wages?
Tā kā cenu pieaugums negatīvi ietekmē iedzīvotāju pirktspēju, aizvien vairāk arodbiedrību prasa algu pacelšanu.
Whilst the rate of inflation is eroding s purchasing power, there are calls for higher wages to compensate.
Algu kāpums tomēr var stimulēt cenu pieaugumu un attiecīgi veicināt inflāciju.
However, many economists believe that higher prices will stimulate higher prices and thus boost inflation in a "price-wage" spiral.
„Eiropas Savienības loma ir aizsargāt parasto iedzīvotāju pirktspēju.
Mr Goebbels calls for a measured approach - "it is the Union's role to defend the purchasing power of ordinary people.
Taču tas var novest pie cenu – algu spirāles.
But this could lead to a price-wage spiral.
Ir vajadzīgs līdzsvars,” uzsver R. Goebbels.
Mr Hökmark ends on a moderately optimistic note.
„Kopumā vidējā ES iedzīvotāju pirktspēja palielinās, galvenokārt, pateicoties ekonomiskajai izaugsmei,” paskaidro G. Hökmark . ”Pieaugošai pirktspējai savukārt zināmā mērā tiek radīts pretsvars ar cenu pieaugumu.
"In general the average purchasing power of EU citizens is increasing, mainly thanks to economic growth.
Absolūtā izteiksmē mēs varam nopirkt vairāk nekā agrāk.
Growing in purchasing power is counterbalanced to a certain extent by price-rises.
Pēdējā desmitgadē ir bijis vairāk izaugsmes nekā inflācijas.”
However in absolute terms, we still can buy more then before.
Jūnijā ECB prezidents Ž.K. Trišē apmainīsies viedokļiem ar Eiropas Parlamenta Ekonomikas un monetāro lietu komiteju.
In the last decade we had more growth than inflation."
Šis „monetārais dialogs” notiek četrreiz gadā, un tā ir vienīgā reize, kad Ž.K. Trišē jautājumus uzdod demokrātiski ievēlētas institūcijas pārstāvji.
In June the president of the ECB, Jean-Claude Trichet, will have a question and answer session with the Economic and Monetary Affairs committee - one of the four times he comes to the parliament a year.
20080428STO27727 Eiropas Statistikas biroja pētījums Preses paziņojums par L. Papademos vizīti Eiropas Parlamentā (angļu valodā) EP Ekonomikas un monetāro jautājumu komiteja Robert Goebbels Gunnar Hökmark
20080428STO27727 Eurostat: Euro-indicators news release (16 April2008) ECB's Papademos on inflation, market turmoil and exchange rates ECB Annual Report 2007 presented to Economic and Monetary Affairs Committee Economic and Monetary affairs committee Robert Goebbels MEP Gunnar Hökmark MEP
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080421IPR27136 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080421IPR27136 0 NOT XML V0//EN
Jutta Haug par ES budžetu: Lisabonas līgums nesīs radikālas pārmaiņas
Budget rapporteur Haug on what changes Lisbon will bring
Jutta Haug: Parlamenta budžeta pilnvaras paplašināsies
Rapporteur Jutta Haug reflecting on changes Lisbon will bring
24. aprīlī Eiropas Parlaments noslēdza 2009. gada budžeta sagatavošanas pirmo posmu, nosakot tā prioritātes.
On 24 April the European Parliament completed the first step of its preparations for the 2009 EU budget by setting out its spending priorities.
Vācu sociālistes Jutta Haug sagatavotais ziņojums ņem vērā arī pārmaiņas, kas gaidāmas, ja visas ES dalībvalstis ratificēs Lisabonas līgumu.
The report by Socialist Jutta Haug also incorporates the changes set to take place in 2009, if the Lisbon Treaty is ratified.
Viena no tām — Parlaments būs plašākas budžeta pilnvaras.
How will the new balance of budgetary power between Parliament and the Council of Ministers affect Parliament's grip on the EU purse-strings?
Referente atbildēja uz mūsu jautājumiem par paredzētajā izmaiņām un Parlamenta prioritātēm.
We talked to Ms Haug in our search for an answer.
Jūsu ziņojums ņem vērā izmaiņas budžeta procedūrā, kuras paredzēts īstenot 2009. gadā.
Your report takes account of the changes in the budgetary procedure, set to take place in 2009.
Kā Lisabonas līguma ratificēšana ietekmēs Parlamenta pilnvaras attiecībā uz 2010. gada budžeta izstrādi?
If the Lisbon Treaty is ratified, what will it mean for Parliament's ability to influence the budget for 2010?
Eiropas institūcijas un Eiropas Parlaments gatavojas Lisabonas līguma stāšanai spēkā.
We are preparing for the entry into force of the Lisbon Treaty.
Mūsu kopējais mērķis ir nodrošināt, lai noliktajā laikā visas jaunās procedūras būtu darbības gatavībā.
Our common aim is to have all new procedures in place in time.
Attiecībā uz budžeta procedūru Lisabonas līgums nesīs radikālas pārmaiņas.
In respect of the budget procedure, the Lisbon Treaty brings radical changes!
Eiropas Parlaments un ES padomes būs vienlīdzīgās pozīcijās, lemjot par visu veidu izdevumiem.
The EP and the Council will be on equal footing for all kinds of expenditure.
Padomei un Eiropas Parlamentam būs jāpanāk kopēja vienošanās jaunās budžeta samierināšanas procedūras ietvaros.
They will have to find common agreement in the frame of a new budgetary conciliation procedure.
Lai noteiktu Eiropas Parlamenta politiskās prioritātes pirmajā budžeta lasījumā (septembrī vai oktobrī) un nodrošinātu spēcīgu pozīciju jaunajā procedūra, ārkārtīgi svarīga būs ļoti cieša sadarbība Budžeta komitejas un visu specializēto komiteju starpā.
Very close cooperation between the budget committee and all specialised committees will be essential to define the EP's political priorities for the 1st reading of the budget (in September or October) in order to have a strong position in the newly created budgetary conciliation.
Eiropas Parlaments, Padome un Komisija jau sākuši debates par jautājumiem, kas saistīti ar jauno procedūru.
The European Parliament, Council and Commission have already started discussions on issues related to the new procedure.
Saskaņā ar Lisabonas līgumu budžetu kā vienu veselu jāpieņem kopā Eiropas Parlamentam un Padomei.
What impact will the EP´s increased budgetary power have on its ability to influence legislative work in new policy areas?
Pašreizējais sadalījums „obligātie izdevumi” (galvenokārt lauksaimniecībā), kur pēdējais vārds piederēja Padomei, un „neobligātie izdevumi” (kur pēdējais vārds bija Parlamentam), tiks atcelts.
Under the Lisbon Treaty the budget as a whole must be adopted jointly by the European Parliament and the Council: the current distinction between "compulsory" (mainly agricultural) expenditure on which the Council used to have the last say and "non-compulsory" expenditure (on which the EP had the last say) is abolished.
Gada budžetu nevarēs pieņemt bez Parlamenta piekrišanas, tātad Parlamenta budžeta pilnvaras ir nostiprinājušās.
The annual budget can't be adopted without Parliament's agreement, so the budgetary power of the EP has been strengthened.
Kādas ir Parlamenta galvenās prioritātes 2009. gada budžetam?
What are Parliament's main priorities for next year's budget (2009)?
Ar rezolūciju par budžeta struktūru un prioritātēm 2009. gadam tika uzsākta 2009. gada budžeta procedūra.
The resolution on the Budgetary Framework and Priorities for 2009 was the kick-off for the 2009 budget procedure.
Tā koncentrējas tikai uz plašiem un vispārējiem ar budžetu saistītiem jautājumiem.
It focuses on broad and general budget-related issues.
Paralēli politiskās grupas pauda savas politiskās prioritātes rezolūcijā par Komisijas ikgadējo politikas stratēģiju 2009. gadam.
In parallel, political groups have expressed political priorities in their resolution on the Commission’s Annual Policy Strategy (APS) for 2009.
Šī rezolūcija, kombinēta ar dziļu un regulāru dialogu ar dažādām Parlamenta komitejām, palīdzēs noteikt Eiropas Parlamenta budžeta prioritātes 2009. gadam.
This EP resolution on APS will help, together with a deep and regular dialogue with the different committees of the House to define EP budget priorities for 2009.
Uz šī intensīvā dialoga pamata plenārsesijā tiks pieņemta stingra rezolūcija par Eiropas Komisijas iesniegto pagaidu budžeta projektu.
On the basis of this intensive dialogue, the plenary will adopt a strong resolution on the Preliminary Draft Budget proposed by the European Commission with some clear indications as to its main priorities.
Šo rezolūciju, kurā būs iekļauti skaidri norādījumi par tā galvenajām prioritātēm, Eiropas Parlaments pieņems pirms vasaras pārtraukuma un pirms ES Padomes vienošanās par budžeta projektu.
The EP will adopt the resolution before the summer recess when the Council adopts its opinion on the preliminary draft budget by agreeing on the Draft Budget.
Tā mums palīdzēs pieņemt pirmā lasījuma grozījumus budžeta projektā laikposmā no augusta līdz oktobrim.
The resolution will guide us to in our 1st reading amendments on the Draft Budget between August and October 2008.
20080428STO27729 Rezolūcija par budžeta struktūru un prioritātēm 2009. gadam Budžeta procedūra Jutta Haug EP Budžeta komiteja ES 2008. gada budžets: eirodeputāti nosaka prioritātes
20080428STO27729 Report on the Budgetary Framework and Priorities for 2009 Jutta Haug MEP Committee on Budgets Article on budget for 2008 Resolution on 24 April 2008 on the Commission's Annual Policy Strategy for 2009
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0175 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071012STO11627 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071012STO11627 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0174 0 NOT XML V0//EN
Paziņoti Eiropas jaunatnes Kārļa Lielā balvas uzvarētāji
Hungary scoops first Charlemagne Youth Prize
Galveno balvu saņēma Ferenc Rákóczi II fonds no Ungārijas
Hungary's Ferenc Rákóczi II Foundation won the first ever Charlemagne Youth Prize for its "Students without Boundaries" project.
Vakar Āhenē notikušajā ceremonijā tika nosaukti Eiropas jaunatnes Kārļa Lielā balvas uzvarētāji.
It was one of three prizes awarded on 29 April to projects which were judged to have fostered a shared sense of European identity and cultural exchange.
Balvas pasniedza Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs Hanss-Gerts Poterings un Starptautiskās Kārļa Lielā balvas fonda priekšsēdētājs André Leysen.
The prize ceremony took place at the University of Aachen in Germany and all three winners will be invited to the European Parliament in June.
Laureāti saņems attiecīgi EUR 5000, EUR 3000 un EUR 2000.
The winners receive €5,000, €3,000 and €2,000, respectively.
1. maijā Āhenē tiks pasniegta Starptautiskā Kārļa Lielā balva.
On 1 May, the International Charlemagne Prize will also be awarded in Aachen.
Šīgada laureāta ir Vācijas kanclere Angela Merkela.
This year's recipient is the German Chancellor Angela Merkel.
20080428STO27731 Eiropas jaunatnes Kārļa Lielā balva Sācies pirmais Eiropas jaunatnes Kārļa Lielā balvas konkurss Starptautiskā Kārļa Lielā balva Balvas pasniegšanas ceremonija
20080428STO27731 European Charlemagne Youth Prize Angela Merkel wins 2008 Charlemagne prize President Pöttering's website Press Info Audio, 03:09
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080107STO17491 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080430IPR27960 0 NOT XML V0//EN
Šonedēļ: Eiropas Parlamenta ārējie pasākumi
This week: Constituency week and international delegations
Nedēļas tēma: pārtikas cenu kāpums
Food and biofuels will be discussed when MEPs visit Brazil
Darba kārtībā ir tādi jautājumi kā ūdens un enerģijas pārvaldība, nabadzības izskaušana un sociālās atstumtības novēršana.
MEPs and their Latin American counterparts will debate issues such as water and energy management, poverty and social exclusion (Tuesday-Thursday).
Trešdien piedāvājam izlasīt pirmo rakstu par „trešo enerģētikas paketi” un par to, ko tā nozīmē Eiropas patērētājiem.
Read our first article about the " 3rd energy package " and its consequences for European consumers on Wednesday.
20080428STO27743 Šonedēļ Eiropas Parlamentā Eiropas Parlamenta četras krāsas
20080428STO27743 Press Agenda
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081800AGD00000 BY-DAY NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081800AGD00000 BY-DAY NOT XML V0//EN
Apspriež enerģijas ražošanas un piegādes nošķiršanu
3rd energy package: MEPs to tackle "unbundling"
Ferribridžas spēkstacija netālu no Līdsas, Anglijā
Separating supply and production is at the heart of the proposals
Pagājušā gada septembrī Eiropas Komisija iesniedza likumprojektu par elektrības un gāzes ražošanas un piegādes nodalīšanu.
Draft legislation to separate the supply and production of electricity and gas was proposed by the European Commission in September.
Priekšlikuma mērķis ir iesaistīt tirgū mazākus uzņēmumus, piedāvāt lielāku izvēli patērētājiem un veicināt atjaunīgo enerģiju izmantošanu.
It would allow smaller companies into the market, offer more choice to consumers and boost renewables.
Eiropas Parlamentam un ES Padomei tagad ierosinājumi jāapspriež un jāpieņem grozījumi.
Parliament and the Council must now debate and amend the proposals.
EP Rūpniecības komitejas locekļi 6. maijā balsos par elektrības direktīvu.
MEPs on the Industry committee will vote on the electricity directive 6 May.
Nošķiršana — kas tas ir?
Unbundling - what is it?
Viens no svarīgākajiem trešās enerģētikas paketes ierosinājumiem ir „nošķiršana” — gāzes cauruļvadu vai elektrības tīklu pārvaldes nodalīšana no gāzes vai elektroenerģijas ražošanas.
One of the most important proposals of the "3rd Energy Package" is "unbundling" - separating the operation of gas pipelines and electricity networks from the business of providing gas or generating power.
Tas nozīmē, ka uzņēmumi nevarētu vienlaicīgi ražot elektroenerģiju un to piegādāt patērētājiem.
This would mean for example that integrated companies such as Électricité de France would not be able to generate power and own the grid.
Pērn jūlijā eiroparlamentārieši pieņēma rezolūciju, paužot stingru atbalstu gan vienotas ES enerģētikas politikas veidošanai, gan ražošanas un piegādes nošķiršanai.
MEPs expressed strong political support for a common energy policy, and ownership unbundling, in a resolution last July.
Nošķiršanas atbalstītāji uzskata, ka tā veicinās investīcijas enerģētikas infrastruktūrās.
Supporters believe unbundling will encourage investment in energy infrastructure.