natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tādējādi Grieķija nepildīja kritērijus, kādi noteikti attiecībā uz pievienošanos euro zonai.
Greece therefore did not meet the criteria for admission to the eurozone.
Kādi secinājumi izdarīti saistībā ar to, ka Grieķija pievienojusies euro zonai uz nepareizu datu pamata, kā tiks novērsts, lai neviena cita valsts nevarētu rīkoties līdzīgi un ar kādām sekām tādā gadījumā būs jārēķinās?
What conclusions have been drawn from the fact that Greece's accession to the eurozone was thus based on false data and how will this be prevented from happening again with another country, or what are the consequences likely to be in such a case?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0376/09
ORAL QUESTION H-0376/09
Temats: Jauno komisāru darba attiecību pārtraukšana
Subject: New Commissioners leaving the service
Pārtraucot darba attiecības, Komisijas locekļiem saskaņā ar Regulu Nr. 422/67/EEK ir tiesības saņemt atlīdzību par iekārtošanās izdevumiem mēneša pamatalgas apmērā.
In accordance with Regulation No 422/67/EEC , Members of the Commission are entitled to a resettlement allowance equal to one month's basic salary when they cease to hold office.
Trīs gadus tiek maksāts ikmēneša pārejas pabalsts.
A monthly transitional allowance is paid for three years.
Maksājuma lielums ir atkarīgs no amata pilnvaru laika un svārstās no 40 % līdz 65 % no pēdējās mēneša pamatalgas apjoma.
The level of payment depends on the period in office and ranges from 40 to 65% of the last basic salary received.
Kādam jābūt komisāra pilnvaru minimālajam termiņam, lai viņam būtu tiesības saņemt ikmēneša pārejas pabalstu un vai nosacījumu izpildes gadījumā šis pabalsts tiek izmaksāts visus trīs gadus?
What is the minimum period of time that a Commissioner must be in office to be entitled to the monthly transitional allowance – and if the requirements are met, is the payment made over the entire three-year period?
14 OV 187., 8.8.1967., 1. lpp.
6 OJ 187, 8.8.1967, p 1.
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0377/09
ORAL QUESTION H-0377/09
Temats: patērētāju informēšana par enerģijas cenām
Subject: Information on energy prices for consumers
Nesen Komisija Londonā atklāja „otro pilsoņu forumu par enerģiju”.
The Commission recently opened the second meeting of the ‘Citizens’ Energy Forum’ in London.
Patērētāju aizsardzības komisāre savā paziņojumā uzsvēra, ka ir svarīgi, lai enerģijas patērētājiem būtu pieejami gāzes vai elektrības rēķini, kas, būdami vienkārši un precīzi, vislabāk informē par viņu enerģijas patēriņu un ļauj salīdzināt piegādātājus.
In her statement, the Commissioner for consumer protection emphasised how important it is for energy consumers to have gas or electricity bills – the best indicator of energy consumption – that are simple and accurate and that allow comparisons between providers.
Vai bez šiem publiskajiem ikgadējiem pasākumiem Komisija var konkrēti norādīt, kā tā gatavojas piespiest enerģijas ražotājus un izplatītājus sasniegt šo pilsoņiem svarīgo mērķi, ja tā ir atteikusies pieņemt Parlamenta ierosināto „enerģijas patērētāju hartu”?
Going beyond these major annual public events, can the Commission indicate specifically how it intends to compel energy producers and distributors to meet this objective, which is essential for citizens, despite having refused to adopt the Energy Consumers’ Charter proposed by Parliament?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0378/09
ORAL QUESTION H-0378/09
Temats: Eiropā plānotā pretraķešu vairoga uzstādīšanas atcelšana
Subject: Cancellation of plans to install missile shield in Europe
Jaunievēlētais ASV prezidents Baraks Obama, apšaubot informācijas precizitāti, kas ir pamatā lēmumam par pretraķešu vairoga uzstādīšanu Austrumeiropā, 2009. gada 17. septembrī paziņoja, ka pretraķešu vairoga uzstādīšanas plāns ir atcelts.
On 17 September 2009, the new President of the USA, Barack Obama, announced the cancellation of the missile shield owing to doubts about the accuracy of the data on which the decision to install it in Eastern Europe was based.
Vai Padome varētu paust nostāju attiecībā uz ASV politikas maiņu jautājumā par pretraķešu vairoga uzstādīšanu Eiropā?
Can the Council state its position on the US change in policy on the installation of the missile shield in Europe?
Vai Padome varētu oficiāli paziņot, ka minētā pretraķešu vairoga uzstādīšanas plāna atcelšana labvēlīgi ietekmēs visu Eiropas tautu nākotni?
Can it formally state that cancellation of the shield constitutes a positive step forward for the common future of the peoples of Europe?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0379/09
ORAL QUESTION H-0379/09
Temats: Iespējamā darbavietu samazināšana Skaramangas uzņēmumā "Chantiers navals grecs S.A." tā mātes uzņēmuma veiktās šantāžas dēļ
Subject: Possible job losses at Hellenic Shipyards Skaramanga as a result of blackmail by parent company
Uzņēmums „Chantiers navals grecs S.A.”, kas darbojas Skaramangā, un vācu uzņēmums HDW (abi šie uzņēmumi pieder vācu uzņēmumu grupai „ThyssenKrupp Marine Systems”) ir paziņojuši, ka lauzīs līgumus, kas noslēgti ar Grieķijas valsti par četru zemūdeņu ražošanu un trīs zemūdeņu modernizēšanu, jo Grieķijas valsts uzņēmumam ir parādā EUR 524 miljonus.
Hellenic Shipyards of Skaramanga and the German company HDW (members of the German ThyssenKrupp Marine Systems Group) have announced that they are to terminate contracts concluded with the Greek Government to build four submarines and carry out maintenance on three others because the Greek Government owes the company 524 million euro.
Taču Grieķijas aizsardzības ministrija atsakās atmaksāt summu un saņemt pirmo no četrām zemūdenēm, par iemeslu minot iespējamās problēmas ar zemūdeņu stabilitāti.
However, the Greek Ministry of Defence is refusing to pay that sum and take delivery of the first of the submarines owing to confirmed stability problems.
Jāatzīmē arī, ka Grieķijas valsts jau ir samaksājusi 80 % no kopējās summas, ko būtu jāsaņem par septiņām zemūdenēm.
Moreover, the Greek Government has, in fact, already paid 80% of the total sum due for the seven submarines.
Vācu uzņēmuma izmantotās metodes līdzinās šantāžai, jo līgumu laušanas gadījumā pilnībā apstātos kuģubūvētavu darbs un 2 000 uzņēmuma „Chantiers navals grecs S.A.” darbinieki Skaramangā paliktu bez darba.
The German company's tactic could be described as blackmail since termination of the contracts means in effect that the shipyards would go out of business, leaving the 2000 workers at the Skaramanga yards jobless.
Vai Komisija varētu atbildēt uz šādiem jautājumiem: Kādus pasākumus dalībvalstis var veikt attiecībā uz multinacionāliem uzņēmumiem, kuri uzdrošinās uzstādīt pārmērīgas prasības un mainīt līgumu noteikumus, draudot samazināt darbavietas?
Will the Commission therefore say what measures Member States can take against multinational companies which do not hesitate to make inordinate demands and breach the terms of their contracts while holding out the threat of redundancies?
Kā Komisija varētu palīdzēt saglabāt šīs darbavietas?
How can the Commission help to preserve these jobs?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0380/09
ORAL QUESTION H-0380/09
Temats: Valsts atbalsts Nīderlandes dārzniecībām
Subject: State aid to Dutch horticultural firms
Nīderlandē, izmantojot fonda „ Borgstellingsfond ” palīdzību, uzņēmumiem, kuru darbība ir saistīta ar siltumnīcām, ir iespējams saņemt valsts garantijas, kas sedz līdz 85% ieguldījumu aizdevumu ar maksimālo apjomu līdz 2,5 miljoniem eiro.
Under the Dutch ‘Borgstellingfonds’ (guarantee fund) businesses in the greenhouse sector are able to obtain a state guarantee which covers 85% of investment loans of up to EUR 2.5 million.
Vai Komisija varētu paskaidrot, kādu apsvērumu vadīta, tā apstiprinājusi šādus noteikumus?
What are the Commission’s views concerning the approval of this scheme?
Līdzās šiem noteikumiem, kuri attiecas uz aizdevumiem, dārzniecībām ir paredzēta arī virkne atbalsta pasākumu.
In addition to the above-mentioned credit scheme, horticultural firms benefit from a number of subsidy schemes.
Vai Komisija šajā sakarībā varētu paskaidrot, vai, novērtējot kādas iespējamas jaunas iniciatīvas atbilstību noteikumiem par valsts atbalstu, tiek ņemts vērā līdzšinējo pasākumu skaits un apjoms?
With that in mind, will the Commission comment on whether it proposes to take the number and extent of earlier measures into account in assessing whether a particular new initiative is in accordance with the rules on state aid?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0381/09
ORAL QUESTION H-0381/09
Temats: Eutelsat veiktā Al-Aqsa TV retranslācija
Subject: Broadcasting of Al-Aqsa TV by Eutelsat
Francijas satelītapraides pakalpojumu sniedzējs Eutelsat turpina retranslēt televīzijas kanālu Al-Aqsa TV , kaut arī šī kanāla programmu saturs ir tiešs Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas (2007/65/EK ) 3. b panta pārkāpums.
The French satellite provider Eutelsat is continuing to broadcast the Al-Aqsa TV television channel even though the content of the latter’s programmes is in direct violation of Article 3b of the Audiovisual Media Services Directive (2007/65/EC ).
Šādas programmas veicina arī radikalizāciju Eiropā un tādējādi ir drauds Eiropas drošībai.
Such programmes also contribute to growing radicalisation in Europe, presenting a threat to European security.
Televīzijas kanāls Al-Aqsa TV pieder organizācijai Hamas , kura iekļauta ES teroristu sarakstā, šī organizācija minēto kanālu finansē un kontrolē.
Al-Aqsa TV is owned, funded and controlled by Hamas, an organisation on the EU’s terrorist list.
Francijas apraides iestāde Conseil Superieur de l’Audiovisuel 2008. gada decembrī informēja Eutelsat , ka Al-Aqsa TV programmu saturs pārkāpj Francijas 1986. gada 30. septembra komunikāciju likuma 15. pantu, ar kuru aizliegta jebkāda veida naida kurināšana vai aicinājumi uz vardarbību rases, reliģijas vai valstspiederības dēļ.
In December 2008 the French broadcasting authority, the Conseil Supérieur de l’Audiovisuel, informed Eutelsat that the content of Al-Aqsa TV’s programmes breached Article 15 of the French communication law of 30 September 1986, which prohibits all forms of incitement to hatred or violence on the grounds of race, religion or nationality.
Neraugoties uz šo paziņojumu, Eutelsat turpina retranslēt Al-Aqsa kanālu, kurā pārraidītās programmas turpina pārkāpt Eiropas un Francijas tiesību aktus audiovizuālajā jomā.
Notwithstanding the CSA’s communication, Eutelsat is still carrying Al-Aqsa TV, whose programmes continue to violate European and French audiovisual legislation.
Vai Padome pievērsusi šim jautājumam Francijas valdības uzmanību?
Has the Council brought this matter to the attention of the French government?
Kā Padome gatavojas rīkoties, lai pārtrauktu Eutelsat veikto Al-Aqsa TV retranslāciju?
What action does it intend to take to stop Eutelsat broadcasting Al-Aqsa TV?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0382/09
ORAL QUESTION H-0382/09
Francijas apraides iestāde Conseil Superieur de l’Audiovisuel 2008. gada decembrī informēja Eutelsat , ka Al-Aqsa TV programmu saturs pārkāpj Francijas 1986. gada 30. septembra komunikāciju likuma 15. pantu, ar kuru aizliegta jebkāda veida naida kurināšana vai aicinājumi uz vardarbību rases, reliģijas vai valstspiederības dēļ.
In December 2008 the French broadcasting authority, the Conseil Supérieur de l’Audiovisuel , informed Eutelsat that the content of Al-Aqsa TV’s programmes breached Article 15 of the French communication law of 30 September 1986, which prohibits all forms of incitement to hatred or violence on the grounds of race, religion or nationality.
Kādus pasākumus Komisija plāno veikt, lai pārtrauktu Eiropas satelītapraides pakalpojumu sniedzēja veikto Al-Aqsa TV retranslāciju?
What measures does the Commission plan to take to stop Al-Aqsa TV being broadcast by a European satellite provider?
Vai Komisija šo jautājumu oficiāli apspriedusi ar Francijas iestādēm un kā Komisija gatavojas nodrošināt, lai tiktu ievēroti Eiropas mēroga tiesību akti audiovizuālajā jomā?
Has it formally raised the matter with the French authorities, and how does it intend to ensure compliance with European audiovisual legislation?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0383/09
ORAL QUESTION H-0383/09
Temats: Operācija ATALANTA - pirātu apcietināšana
Subject: Operation Atalanta - arrest of pirates
Kopš 2008. gada 8. decembra Eiropas Savienība īsteno Eiropas drošības un aizsardzības politikas militāru misiju cīņai ar pirātismu un bruņotiem laupīšanas uzbrukumiem.
Since 8 December 2008, the European Union has been conducting a military ESDP mission to combat piracy and armed robbery.
Drošības un aizsardzības apakškomitejā 2009. gada 3. septembrī notika noklausīšanās, kuras laikā ES Militārās komitejas priekšsēdētājs Henri Bentégeat informēja, ka „pagājušajā gadā 68 pirāti apcietināti un pārvietoti uz Keniju”.
At a hearing of the Subcommittee on Security and Defence on 3 September 2009, General Henri Bentégeat, Chair of the EU Military Committee, stated that 68 pirates had been arrested and handed over to Kenya in the past year.
Kāpēc apcietinātās personas pārvietotas uz Keniju?
Why were the people arrested handed over to Kenya?
Kāds ir šādu apcietināšanu juridiskais pamats?
What legal basis enables arrests of this kind to be made?
Vai apcietināšanas drīkst veikt visu operācijā ATALANTA iesaistīto kuģu apkalpes?
Are all the ships involved in Operation Atalanta authorised to make arrests?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0384/09
ORAL QUESTION H-0384/09
Temats: Eiropas Sociālā fonda līdzfinansēšanas noteikumu grozīšana un citi pasākumi sociālās lejupslīdes pārvarēšanai
Subject: Amending the rules on European Social Fund cofinancing, and other measures to overcome social decline
Ekonomikas krīze ES valstis ir ietekmējusi dažādi.
The economic downturn has affected different EU countries in different ways.
Dažas valstis krīzi pārvarēs ātri un viegli, bet dažām nāksies par to maksāt dārgi.
Some will get over the crisis quickly and easily, while others will have to pay a higher price.
Vissāpīgākais ir tas, ka par to būs jāmaksā iedzīvotājiem, kuriem ir viszemākie ienākumi.
What is most painful is that this price will have to be paid by people on the lowest incomes.
Tas var vēl vairāk saasināt nabadzību un sociālo atstumtību.
This may further exacerbate poverty and social exclusion.
Lietuva ir viena no valstīm, kurās strauji pieaug bezdarbs, bet pensijas, sociālie pabalsti un sociālās programmas sarūk.
Lithuania is one of the countries where unemployment is rising sharply, while pensions, social benefits and social programmes are shrinking.
Valdības visus mudina savilkt jostas un risināt problēmas, ievērojot solidaritāti.
Governments are urging everyone to tighten their belts and to resolve problems in a spirit of solidarity.
Taču dalībvalstu spējas ir ierobežotas.
Member States’ inherent capacities are limited, however.
Solidaritātes principu vajadzētu ievērot arī Eiropas Savienībā.
The principle of solidarity should apply in the European Union as well.
Es nešaubos, ka var atrast veidus, kā atbalstīt dalībvalstis, kuras krīze skārusi vissmagāk.
I have no doubt that ways can be found of supporting those Member States most affected by the crisis.
Viens piemērs, ko es vēlētos minēt, ir Eiropas Sociālais fonds (ESF).
One example I would mention is the European Social Fund (ESF).
Ja valstu līdzfinansējumu ESF projektiem uz laiku atliktu, iegūtos līdzekļus varētu izmantot, lai risinātu bezdarba un sociālās problēmas.
If national cofinancing of ESF projects were temporarily suspended, the resources made available could be used to tackle unemployment and social problems.
Kāds ir Padomes viedoklis par iespēju uz laiku atlikt valstu līdzfinansējuma piešķiršanu ESF projektiem?
What is the Council’s view on the possibility of temporarily suspending national cofinancing of ESF projects?
Kādus citus pasākumus Padome ierosina, lai mazinātu sociālo lejupslīdi dalībvalstīs?
What other measures does the Council propose to lessen social decline in the Member States?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0385/09
ORAL QUESTION H-0385/09
Temats: Par finansējumu Īrijas otrajā referendumā
Subject: Expenditure in connection with the second Irish referendum
Vai Eiropas Komisija uzskata, ka informatīvu darbību veikšana referendumā ir savienojama ar pastāvošajām Īrijas un Eiropas tiesību normām?
In the Commission's view, is it acceptable under current Irish and European law to carry out information activities in connection with a referendum?
Vai ES Komisijas finansētajās informatīvajās darbībās (piem., brošūrās) bija līdzsvars starp argumentiem par, respektīvi, pret Lisabonas līguma ratificēšanu?
In the information activities financed by the Commission in Ireland (publication of brochures, etc.), was a balance struck between arguments for and against ratification of the Lisbon Treaty?
Kādi kritiski argumenti tika minēti attiecībā uz Lisabonas līgumu?
What arguments highlighting the drawbacks of the Treaty were put forward?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0386/09
ORAL QUESTION H-0386/09
Temats: Regula par pilsoņu iniciatīvu
Subject: Regulation on citizens' initiative
Eiropas Parlaments 2009. gada 7. maija rezolūcijā ( P6_TA(2009)0389 ) prasīja Komisijai pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā nekavējoties iesniegt priekšlikumu regulai par pilsoņu iniciatīvu.
In its resolution of 7 May 2009, the European Parliament requested the Commission to submit without delay, after the Treaty of Lisbon enters into force, a proposal for a regulation on the citizens' initiative ( P6_TA(2009)0389 ).
Vai Komisija ir izstrādājusi šādu priekšlikumu?
Has the Commission drafted a proposal?
Vai Komisija plāno iesniegt regulas priekšlikumu drīz pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā?
Does the Commission intend to submit a proposal for a regulation soon after the Treaty of Lisbon enters into force?
Vai tā ievēros norādījumus, kas sniegti Eiropas Parlamenta ziņojumā par šo tēmu?
Will it adhere to the indications given in the European Parliament report on this subject?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0387/09
ORAL QUESTION H-0387/09
Temats: Elektroniskā identifikācija - Regula (EK) Nr. 1560/2007
Subject: EID - Regulation (EC) No 1560/2007
Vai attiecībā uz Regulā (EK) Nr. 1560/2007 paredzēto obligātās elektroniskās identifikācijas ieviešanu 2009. gada 31. decembrī Komisija varētu apsvērt obligātās elektroniskās identifikācijas ieviešanas atlikšanu, ņemot vērā to, ka krotāliju skenēšanai/nolasīšanai izmantojamās ierīces nav precīzas un tādējādi radīs lauksaimniekiem ievērojamas problēmas?
With regard to the introduction of compulsory EID on 31 December 2009 under Regulation (EC) No 1560/2007 , will the Commission please consider delaying the compulsory EID on the grounds that the equipment used for scanning/reading of tags is not accurate, which will cause major problems for farmers.
Vai, pamatojoties uz minēto, Komisija varētu noteikt, ka šīs identifikācijas sistēmas ieviešana no 2009. gada 31. decembra ir tikai brīvprātīga?
Would the Commission therefore bring in the scheme on a voluntary basis alone, as from 31 December 2009?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0388/09
ORAL QUESTION H-0388/09
Temats: Kavēšanās izskatīt N. Kroes priekšlikumu par iespēju pusēm, kas cietušas karteļu darbības rezultātā, pieprasīt kompensāciju
Subject: Delay in the Kroes proposal on the possibility for parties damaged by cartels to claim compensation
Ekonomikas un monetārā komitejas (ECON) 2009. gada 29. septembra sanāksmē komisāre N. Kroes runāja par savu priekšlikumu piešķirt pusēm, kas cietušas karteļu darbības rezultātā, plašākas tiesības pieprasīt kompensāciju.
At the meeting of the Committee on Economic and Monetary Affairs (ECON) on 29 September 2009, Commissioner Kroes spoke about her proposal to give parties that have been damaged by cartels greater legal scope to demand compensation.
Komisāre apgalvoja, ka šis priekšlikums ir „ļoti svarīgs un viņai ļoti nozīmīgs”.
She said that the proposal was ‘of great importance’ and was close to her heart.
Minēto priekšlikumu Komisāru kolēģijai vajadzēja izskatīt 7. oktobrī.
The proposal was to be put to the College of Commissioners on 7 October.
Tomēr 2. oktobrī paredzēto īpašo sanāksmi atcēla pēc priekšsēdētāja biroja lūguma.
The special meeting planned for Friday 2 October was, however, cancelled at the request of the President's cabinet.
Dīvainā kārtā nevienu šis priekšlikums vairs neinteresēja.
The proposal mysteriously went off the radar.
Kāpēc minētais jautājums pazuda no Komisijas darba kārtības, lai gan komisāre N. Kroes bija norādījusi, ka ECON komiteja un Komisāru kolēģija ātri pieņems lēmumu?
Why did this proposal disappear from the Commission agenda, when Commissioner Kroes had indicated to the ECON Committee that the College of Commissioners would reach a decision quickly?
Saskaņā ar 2009. gada 20. oktobra Frankfurter Allgemeine Zeitung publicēto informāciju Eiropas Parlamenta Juridiskās komitejas priekšsēdētājs, kurš ir arī partneris kādu vācu advokātu birojā, kas darbojas ar karteļiem saistītās lietās, ir izdarījis uz Komisiju spiedienu, lai tā aizkavētu lēmuma pieņemšanu.
According to the FAZ (Frankfurter Allgemeine Zeitung) of 20 October 2009, the chair of the European Parliament's Committee on Legal Affairs, who is also a partner in a German law firm that deals with cartel cases, has put pressure on the Commission to delay its decision.
Vai tā ir taisnība?
Is this true?
Ko Komisija domā par FAZ aprakstīto iespēju, ka Juridiskās komitejas priekšsēdētājs varētu atrasties interešu konfliktā?
What does the Commission think of the possibility reported in the FAZ article that the chair of the Legal Affairs Committee may have a conflict of interests?
Kad mēs varam sagaidīt šo priekšlikumu?
When can we expect the proposal?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0389/09
ORAL QUESTION H-0389/09
Temats: Eiropas Cilvēktiesību tiesas darbība un ietekme uz Eiropas Padomes dalībvalstīm
Subject: Activities of the European Court of Human Rights and implications in the Member States of the Council of Europe
Eiropas Savienība ir Eiropas Padomes svarīgākā institucionālā partnere gan politiskajā, gan tehniskajā līmenī.
The European Union is the Council of Europe’s most important institutional partner at both political and technical levels.
To kopīgie mērķi ir stiprināt Eiropas kopējo tiesisko telpu un veidot pamattiesību aizsardzības saskaņotu sistēmu, pievēršot galveno uzmanību standartiem cilvēktiesību jomā, tiesiskumam un demokrātijai visā Eiropas kontinentā.
Their common goals are to strengthen the European common legal space, and to build a coherent system of fundamental rights’ protection, focusing on benchmarks for human rights, the rule of law and democracy throughout the whole of Europe.
Eiropas Cilvēktiesību tiesa ir viena no institūcijām, kura dibināta, lai īstenotu minētos kopējos mērķus, jo īpaši būdama pārliecināta visu Eiropas Padomes dalībvalstu pilsoņu cilvēktiesību aizstāve.
The European Court of Human Rights is one of the institutions established to implement those common goals, especially dedicated to protecting the human rights of citizens from all Council of Europe Member States.
Diemžēl Tiesas darbībā vērojamas nepilnības.
There are unfortunately shortcomings in the work of the Court.
Minētajā Tiesā aptuveni 100 000 lietas atrodas izskatīšanas stadijā, no tām 60 000 lietu ierosinājuši Rumānijas, Ukrainas, Turcijas, Krievijas (aptuveni 20 000 gadījumu attiecas tikai uz Krieviju) iedzīvotāji.
There are about 100 000 cases pending at the Court, 60 000 of which come from Romania, Ukraine, Turkey and Russia (about 20 000 from Russia alone).
Turklāt katru mēnesi neizskatīto lietu skaitam pievienojas 2000 lietu, un lietu izskatīšanas ilgums Tiesā ir sasniedzis 7 gadus.
On top of that, there is an influx of 2 000 pending cases each month, and the period for solving cases at the Court has reached 7 years.
Tāpēc personas, kuras saskārušās ar cilvēktiesību pārkāpumiem savās valstīs un kuras par to iesniegušas pieprasījumus, ir spiestas gaidīt tiesas nolēmumu gandrīz 10 gadus.
This means that applicants who have experienced human rights violations in their countries are forced to wait almost 10 years for justice.
Lēnās procedūras dēļ Tiesā izveidojusies situācija, kurā tiek pārkāptas pieprasījuma iesniedzēju tiesības uz savlaicīgu un taisnīgu tiesu.
The slow procedures at the Court create a situation which breaches the rights of applicants to a timely and fair hearing.
Daži eksperti šo situāciju vērtē kā kritisku.
Some experts view this situation as critical.