natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Citas apliecina, ka šā nolīguma ratifikācija nodrošinātu Eiropas Savienības un Baltkrievijas sadarbībai juridisku pamatu un piešķirtu jaunu impulsu Eiropas Savienības un Baltkrievijas attiecību stiprināšanai.
Others maintain that ratifying the agreement would provide a legal basis for cooperation between the EU and Belarus and would give fresh impetus to the development of relations.
Vai pēc Spānijas valdības domām, kura prezidē Padomi, šis nolīguma ratifikācijas process būtu jāatsāk?
In the opinion of the Spanish Government, which currently holds the Council Presidency, should the ratification procedure for this agreement be relaunched?
Ja atbilde ir apstiprinoša — kad tas būtu jādara?
If so, when?
Ja atbilde ir noliedzoša, kādus pasākumus Padomes prezidentūra veiks, lai izveidotu nepieciešamo juridisko pamatu Eiropas Savienības un Baltkrievijas attiecību stiprināšanai?
If not, what steps will the Presidency take to ensure that the legal basis required for the development of relations between the EU and Belarus is created?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0019/10
ORAL QUESTION H-0019/10
Temats: Sociālo standartu minimuma garantēšana ES nolūkā izskaust sociālo atstumtību
Subject: Guaranteeing minimum social standards in the EU to combat social exclusion
Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 22. oktobra Lēmumu Nr. 1098/2008 (EK) nolemts 2010. gadu pasludināt par Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību, lai sekmētu Eiropas Savienības cīņu pret sociālo atstumtību.
In accordance with Decision No 1098/2008/EC , of the European Parliament and of the Council of 22 October 2008 2010 has been declared the ‘European Year for Combating Poverty and Social Exclusion’ in order to bolster the EU’s fight against social exclusion.
Pamatojoties uz minēto lēmumu, Eiropas Komisija 2008. gada 1. decembrī izstrādāja stratēģisku dokumentu, ar ko Komisija apņemas īstenot Eiropas Savienības galvenās prioritātes nolūkā izskaust nabadzību un sociālo atstumtību.
On 1 December 2008 the Commission, proceeding from that decision, drew up a strategy paper in which it undertook to pursue the EU’s main priorities with a view to tackling poverty and social exclusion.
Pašreiz ap 80 miljoniem eiropiešu dzīvo zem nabadzības līmeņa, mēģinot pārciest ekonomisko un sociālo krīzi.
At present, there are nearly 80 million Europeans living below the poverty line who are endeavouring to survive the economic and social crisis.
Līdz ar to, kādus pasākumus Komisija plāno veikt, lai visā Eiropas Savienībā īstenotu sociālo standartu minimuma nodrošināšanu kā Eiropas sociālās politikas būtiskāko pasākumu, ar kuru katram ES iedzīvotājam garantē minimālo sociālo pabalstu?
That being the case, what steps will the Commission take to establish minimum social standards throughout the EU as a key European social policy measure intended to ensure that every EU citizen can enjoy basic welfare benefits?
Sociālo standartu minimumam jābūt saskaņotam visā Eiropas Savienībā, jo tādējādi tiek uzlabots sociālās aizsardzības līmenis.
The minimum social standards should be the same in all parts of the EU, since that would help to raise the level of social welfare.
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0020/10
ORAL QUESTION H-0020/10
Temats: Saistība starp tiesību aktu attiecībā uz "Iceasave" un Islandes pienākumiem kā Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstij
Subject: Link between the 'Icesave law' and Iceland's obligations as a member of the European Economic Area
Eiropas Komisija paziņojumā presē reaģēja uz Islandes prezidenta lēmumu, norādot, ka "Icesave" afēra tiks izvērtēta saistībā ar atzinumu, kas Komisijai jāsniedz attiecībā uz Kopenhāgenas Eiropadomē 1993. gadā noteiktajiem kritērijiem.
The European Commission has issued a press statement in response to the decision by the President of Iceland, and has declared that the ‘Icesave affair’ will be assessed in the context of the opinion the Commission must issue concerning the economic criteria set out by the Copenhagen European Council (1993).
Kādā līmenī lēmums rīkot referendumu par tiesību aktu attiecībā uz "Icesave" var ietekmēt novērtējumu par Islandes spējām nodrošināt atbilsmi Kopenhāgenas Eiropadomē pasludinātajiem ekonomiskajiem kritērijiem?
How might the decision to hold a referendum on the ‘Icesave law’ affect the assessment of Iceland’s ability to fulfil the economic criteria set out at the Copenhagen European Council?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0021/10
ORAL QUESTION H-0021/10
Temats: Tiesības uz īpašumu ārvalstīs
Subject: Overseas property ownership
Neatkarīgi no dalībvalsts kompetences attiecībā uz noteikumiem, kas reglamentē īpašumtiesību sistēmu, vai Padome ir informēta par to problēmu ievērojamo skaitu, ar kurām daudzi ES iedzīvotāji saskaras saistībā ar tiesībām uz īpašumu nevis savā, bet kādā citā dalībvalstī?
Notwithstanding a Member State's competence in respect of the rules governing the system of property ownership, is the Council aware of the significant number of problems experienced by many EU citizens arising from ownership of property in a Member State other than their own?
Jo īpaši, kādu rīcību Padome ir īstenojusi saistībā ar Parlamenta rezolūciju ( P6_TA(2009)0192 ) par „Spānijā notiekošās ekstensīvās urbanizācijas ietekmi uz Eiropas Savienības pilsoņu individuālajām tiesībām, vidi un ES tiesību aktu piemērošanu”?
In particular, what action has the Council taken in respect of Parliament's Resolution, P6_TA(2009)0192 , on the 'impact of extensive urbanisation in Spain on individual rights of European citizens, on the environment and on the application of EU law'?
Vai Padome rīkosies, aicinot dalībvalstis rūpīgi izvērtēt un pārskatīt visus tiesību aktus, kas attiecas uz privātpersonām, kam pieder īpašums, lai pārtrauktu EK līgumā, Pamattiesību hartā, Eiropas Cilvēktiesību konvencijā un attiecīgajās ES direktīvās, kā arī citās konvencijās, kuru līgumslēdzēja puse ir ES, noteikto tiesību un pienākumu pārkāpumus?
Will the Council act by calling on Member States to carry out a thorough review and to revise all legislation affecting the rights of individual property owners, in order to bring an end to the abuse of rights and obligations enshrined in the EC Treaty, in the Charter of Fundamental Rights, in the ECHR and in the relevant EU Directives, as well as in other conventions to which the EU is a party?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0022/10
ORAL QUESTION H-0022/10
Temats: Lidostu drošība ES
Subject: Airport security in the EU
Vai, ņemot vērā neizdevušos mēģinājumu uzspridzināt aviokompānijas "Northwest Airlines" lidmašīnu, kas veica reisu no Amsterdamas Shipholas lidostas uz Detroitu, un šokējošo atklājumu, ka pasažieris ir neapzināti ienesis Dublinas reisa lidmašīnas salonā sprāgstvielas, kuras netika atklātas drošības pārbaudes laikā Slovākijas lidostā, Komisija var atkārtoti apliecināt Parlamentam, ka jautājums par lidostu drošību ir prioritārs tās darba kārtībā?
In light of the recent foiled bombing of a Northwest Airlines flight to Detroit from Amsterdam's Schipol Airport and the shocking discovery that a passenger unwittingly carried explosives on board a flight to Dublin after a Slovakian airport security test went awry, can the Commission reassure this House that the subject of airport security is high on its agenda?
Vai Komisija var turpmāk apstiprināt, ka tā strādā kopā ar dalībvalstīm, lai pārskatītu pašreizējos drošības pasākumus?
Can it further confirm that it is working with Member States to review current security measures?
Kādas Eiropas līmeņa pamatnostādnes pastāv attiecībā uz tā saucamajām "sprāgstvielu smaržas pārbaudēm" un, vai Komisija tās uzskata par pietiekami stingrām?
What Europe-wide guidelines exist for so-called 'bomb sniffing tests', and does the Commission consider them robust enough?
Vai tā uzskata, ka ir nepieciešami ES noteikumi attiecībā uz visu veidu drošību lidostās?
Does it consider EU rules as being necessary for all manner of airport security?
Kāds ir Komisijas viedoklis par nepieciešamību pēc stingrākiem pasažieru drošības pasākumiem?
What is the Commission's view on the need for more stringent security measures for passengers?
Kāds ir Komisijas viedoklis par attēlu tehnoloģijas, kas zināma arī kā ķermeņa skeneri, izmantošanu pasažieru kontrolei?
What is the Commission's view on the use of imaging technology, otherwise known as body scanners, as one means for screening passengers?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0023/10
ORAL QUESTION H-0023/10
Temats: Piekļuve darba tirgum un darba vietu saglabāšana personām ar invaliditāti
Subject: Access to work and continued employment for people with disabilities
Eiropā pašlaik ir vairāk nekā 65 miljoni personu ar invaliditāti, no kuriem 78% ir izslēgti no darba tirgus un viņiem nav nekādu iespēju atrast darbu.
At present there are more than 65 million people with disabilities in Europe, 78% of whom are excluded from the labour market and have no prospect of getting a job.
Vairākums no viņiem ir atkarīgi no sociālajiem pabalstiem, un viņu ienākumi nepārprotami ir zemāki nekā personām, kurām veselība ir laba.
Most of them depend on welfare benefits and have much lower income than able-bodied people.
Šajā ekonomikas un finanšu krīzes periodā personām ar invaliditāti ir trīsreiz lielāka varbūtība zaudēt darbu nekā personām bez invaliditātes.
Now that there is an economic and financial crisis, disabled people are three times more likely to lose their job than those who have no disability.
Spānijas prezidentūra savā programmā gan ir apņēmusies aizsargāt invalīdu tiesības, bet tā nav paredzējusi nevienu konkrētu pasākumu vai iniciatīvu attiecībā uz personu ar invaliditāti piekļuvi darba tirgum un viņu darba vietu saglabāšanu.
In its programme the Spanish Presidency has promised to defend the rights of the disabled, but has not put forward any specific measure or initiative regarding access to the labour market and continued employment for people with disabilities.
Kā Padome domā garantēt iespējas atrast un saglabāt darba vietas invalīdiem, jo īpaši ņemot vērā faktu, ka 2010. gads ir proklamēts par „Eiropas gadu nabadzības un sociālās atstumtības novēršanai”?
How will the Council ensure that people with disabilities will be able to find and keep a job, bearing in mind not least that 2010 has been declared the ‘European Year for Combating Poverty and Social Exclusion’?
Ja visiem piešķirtu kaut ierobežotu pabalstu, miljoniem personu ar invaliditāti Eiropas Savienībā būtu piekļuve darba tirgum un viņi varētu kļūt par neatkarīgiem pilsoņiem, kuri vairs nav diskriminācijas upuri.
If they were granted even a limited amount of aid, millions of disabled Europeans could enter the labour market and become independent citizens who would no longer suffer discrimination.
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0024/10
ORAL QUESTION H-0024/10
Temats: Jautājuma par atteikšanos no Strasbūras atkārtota izskatīšana, ņemot vērā Lisabonas līgumu
Subject: Reconsideration of the idea of abandoning Strasbourg in accordance with the Lisbon Treaty
Saskaņā ar Lisabonas līguma 8.b pantu ES pilsoņi var iesniegt Komisijai t.s. pilsoņu iniciatīvu.
Pursuant to Article 8(b) of the Lisbon Treaty, it is possible to submit a citizens' initiative to the Commission.
Ja par šo iniciatīvu ir parakstījušies vismaz viens miljons Savienības pilsoņu, kas pārstāv „ievērojamu dalībvalstu skaitu”, Komisijai ir pienākums rīkoties attiecīgajā jautājumā.
If it is signed by at least one million European citizens who are nationals of 'a significant number of Member States', the Commission must act on it.
Pašreizējā ES Padomes prezidentvalsts Spānija 2010. gada 13. janvāra sanāksmē, kas norisinājās La Granja , ar pārējām ES dalībvalstīm apsprieda ar pilsoņu iniciatīvu saistītus jautājumus.
On 13 January 2010 in La Granja, Spain, which holds the Presidency of the Council, debated the concept of the citizens' initiative with the other Member States.
Dalībvalstis vienojās, ka par „ievērojamu dalībvalstu skaitu” uzskatāma trešdaļa ES dalībvalstu, tātad pašreizējā situācijā — deviņas dalībvalstis.
The Member States agreed that 'a significant number of Member States' should mean one third of the Member States (at present, therefore, nine of them).
T.s. „vienas atrašanās vietas” iniciatīva, kuras mērķis ir panākt, lai Eiropas Parlamentam būtu tikai viena atrašanās vieta — Brisele, nepārprotami atbilst iepriekš minētajiem kritērijiem (vismaz viens miljons parakstu, kas saņemti no vismaz deviņām dalībvalstīm).
The 'one seat' initiative, calling for the European Parliament to be based solely in Brussels, clearly complies with the above criteria (at least one million signatures from at least nine Member States).
Šo iniciatīvu ar savu parakstu jau atbalstījuši vairāk nekā 1,2 miljoni Eiropas pilsoņu.
More than 1.2 m signatures have already been gathered from European citizens for the initiative.
Eiropas Parlamenta pārbraucieni maršrutā Brisele–Strasbūra Eiropas nodokļu maksātājiem ik gadu izmaksā 200 miljonus eiro, un tas ir bezjēdzīgi.
It is senseless for the European taxpayer to pay € 200 m per annum just to enable Parliament to travel to and fro between Brussels and Strasbourg.
Eiropas Parlamenta Lūgumrakstu komiteja joprojām nav noslēgusi „vienas atrašanās vietas” iniciatīvas izskatīšanu.
The 'one seat' initiative is still pending before the European Parliament's Committee on Petitions.
ES iestādēm lūgumraksts reiz jau tika iesniegts.
The petition has been put to the European institutions once before.
Taču toreiz vēl nebija stājies spēkā Lisabonas līgums, un ES iestādes šim lūgumrakstam nepievērsa uzmanību.
At the time, however, the Lisbon Treaty was not yet in force, and the EU institutions turned a deaf ear to it.
Par traģikomisku faktu var uzskatīt to, ka Eiropas Parlaments nopirka savas ēkas no Strasbūras pilsētas tieši tajā nedēļā, kad tika saņemta šī iniciatīva.
Ironically enough, the European Parliament bought its buildings from the City of Strasbourg in the very week in which the initiative was received.
Vai pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā Komisija ir iecerējusi pievērsties šai „vienas atrašanās vietas” iniciatīvai?
Following the entry into force of the Lisbon Treaty, will the Commission consider the 'one seat' initiative?
Kādi ir Komisijas plāni attiecībā uz šo iniciatīvu?
What does the Commission intend to do about the initiative?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0025/10
ORAL QUESTION H-0025/10
Temats: Projektam "Rail Baltica" paredzēto darbu īstenošana
Subject: Carrying out the work provided for under the Rail Baltica project
„ Rail Baltica ” ir viens no prioritārajiem Eiropas Savienības projektiem, kuru īstenojot, Baltijas valstu iedzīvotājiem būtu lielākas iespējas ceļot un iekļauties ES dzelzceļa kravu pārvadājumu kopējā tirgū.
Rail Baltica is a priority EU project, the implementation of which will give people living in the Baltic States greater opportunities to travel and to participate in the EU common market in rail freight.
Samazinātos arī Baltijas reģiona izolētība, jo tas ir atdalīts no pārējās Eiropas.
It will also bring the currently isolated Baltic region closer to the rest of Europe.
Finanšu un ekonomikas krīze ir smagi skārusi Baltijas valstis, tāpēc finansējuma trūkuma dēļ projekta „ Rail Baltica ” darbi varētu palēnināties, pat apstāties.
Given that the Baltic States have been particularly badly affected by the financial and economic crisis, there is a danger that work for the Rail Baltica project will be delayed or even suspended altogether for lack of funds.
Lietuva ar Komisijas piekrišanu jau ir pārskatījusi savus šiem darbiem atvēlētos līdzekļus, tos pazeminot.
Lithuania has already agreed to a lower breakdown of costs for the work, which has also been approved by the Commission.
Vai Komisija, ņemot vērā šo valstu grūto finansiālo situāciju, neparedz iespēju palielināt to līdzekļu daļu, kurus Eiropas Savienība piešķir šā projekta finansēšanai no saviem ietaupījumiem?
In view of the difficult financial situation in which the countries find themselves, is the Commission not considering the possibility of making an adequate increase in the EU funding allocated to finance this project from the EU’s saved funds?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0026/10
ORAL QUESTION H-0026/10
Temats: Drošība internetā
Subject: Internet security
Francijas Kibernoziegumu novēršanas centra ( CERTA ) un Vācijas Federālā informācijas drošības biroja ( BSI ) jaunākie paziņojumi par ieteikumu nelietot Microsoft pārlūkprogrammu Internet Explorer saistībā ar programmas nespēju nodrošināt internetā datu drošību ir ļoti satraukuši interneta lietotājus Grieķijā un visā Eiropā.
The latest announcements by the French Cyber Threat Response and Treatment Centre (CERTA) and the German Office for Information Security (BSI) advising against the use of Microsoft's Internet Explorer owing to gaps in the security of internet data have greatly alarmed Greek users and European users in general.
Vienlaikus izplatīta informācija, ka Ķīnas varas iestādes mēģina iegūt personas datus, lai tos izmantotu pret Ķīnas cilvēktiesību aizstāvjiem.
At the same time, reports have been published suggesting that China is behind the attempt to steal personal data in order to strike at Chinese citizens fighting for human rights.
Vai Padome ir veikusi kādus pasākumus, lai Eiropas iedzīvotājus laikus brīdinātu par problēmām saistībā ar internetā ievietotās informācijas drošību?
In view of the above, will the Council say: Has it taken any initiatives to warn European citizens in good time of security problems affecting internet information?
Kā Padome nodrošinās internetā ievietoto personas datu konfidencialitāti un drošību, kā arī efektīvāku drošības kontroli attiecībā uz tādām programmām kā interneta pārlūkprogramma Internet Explorer ?
How will it ensure the confidentiality and security of personal data on the internet and also more effective controls on the security of software programmes, such as internet explorer?
Kāda ir Padomes nostāja jautājumā par Ķīnas varas iestāžu pieprasīto internetā ievietotās informācijas politisko cenzūru, uzspiežot šādu praksi kompānijām, kas darbojas Ķīnā?
What view does it take of the censorship imposed by the Chinese authorities for political reasons on internet content, forcing companies working in China to adopt such practices?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0027/10
ORAL QUESTION H-0027/10
Temats: Priekšlikums par pacienta tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē
Subject: Proposal on patients' rights in cross-border healthcare
Vai Padome var informēt Parlamentu par virzību sarunās, kas notiek Padomē, attiecībā uz priekšlikumu par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē?
Can the Council state what progress, if any, has been made in the negotiations on the proposal on the application of patients' rights in cross-border healthcare?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0028/10
ORAL QUESTION H-0028/10
Temats: Tūrisms - automobiļu nomas tirgus ES
Subject: Tourism - car rental market in the EU
Pašlaik automobiļu nomas tirgus ES ir sadrumstalots — 27 dalībvalstīs ir spēkā atšķirīgas normatīvās prasības un tarifu struktūras.
The car rental market in the EU is fragmented, with varying regulatory requirements and pricing structures across the 27 Member States.
Tas var ierobežot tūristu pārvietošanos ienesīgo pārrobežu tūrisma tirdzniecības darījumu jomā, un tā rezultātā samazinātos ieņēmumi tūrisma nozarei plašākā mērogā.
This can create restrictions on movement for tourists in the lucrative cross-border tourist trade, leading to lower revenues for the broader tourist industry.
Ar pašreizējo tirgus fragmentāciju ir saistītas vairākas problēmas:
There are a number of problems linked to the current market fragmentation:
Pārāk augsta maksa par automobiļa nodošanu gadījumos, kad automobilis ir saņemts vienā, bet ir jānodod citā dalībvalstī.
Excessive drop-off fees if a car is to be returned in a different Member State to that in which it was picked up.
Milzīgas tarifu atšķirības vienai un tai pašai transportlīdzekļa klasei kaimiņos esošās dalībvalstīs, pat ja ņem vērā dažādo dzīves dārdzības līmeni.
Huge variations in rates for the same vehicle class in neighbouring Member States, even allowing for differences in the cost of living.
Ierobežojošas apdrošināšanas polises un atšķirīgi nomas līgumu noteikumi un nosacījumi.
Restrictive insurance policies and different terms and conditions in the rental contract.
Vai Komisijai ir viedoklis par to, kā varētu sekmēt lielāku tirgus integrāciju šajā nozarē, risinot dažus vai visus iepriekšminētos jautājumus?
Can the Commission state whether there are any plans to foster greater market integration in this sector, addressing some or all of the above issues?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0029/10
ORAL QUESTION H-0029/10
Temats: Riski, kas saistīti ar veselības aprūpes pārvēršanu par peļņas avotu
Subject: Risks associated with the commercialisation of healthcare
Cīņai ar jauno gripas vīrusu veikto pasākumu kontekstā bija skaidri redzami riski, kas saistīti ar politikas stratēģijām, kuras vērstas uz veselības aprūpes un sociālo pakalpojumu pārvēršanu par peļņas avotu.
Efforts to tackle the new influenza virus highlighted the risks associated with policies of commercialising health and welfare provision.
Epidemioloģiskos pētījumos tika izklāstīti izvēlēti dati un problēmas, un tas radīja neskaidrību attiecībā uz jaunās vakcīnas izmantošanu un šaubas par nepieciešamību izziņot pandēmiju.
There was selective presentation of data and problems in epidemiological studies, which created confusion about the use of the new vaccine and doubts about the need to declare a pandemic.
Vēl skaidrāk bija redzams, ka sabiedrības veselības dienestiem trūkst personāla un materiāli tehniskā nodrošinājuma, un jo īpaši skaidri bija redzamas nepilnības primārās veselības aprūpes nozarē.
More starkly highlighted was the lack of personnel and facilities in public health services and, in particular, the shortcomings in public primary healthcare.
Kāds ir Komisijas viedoklis par starptautisku farmācijas rūpniecības uzņēmumu rīcību, kas, apdraudēja sabiedrības veselību, cenzdamies gūt peļņu?
What are the Commission's views on the actions of the multinationals in the pharmaceuticals industry, which endanger public health through the pursuit of profit?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0030/10
ORAL QUESTION H-0030/10
Temats: Beļģijas valsts prasījumi par naudas summas atgūšanu no uzņēmuma Belgocontrol
Subject: Recovery of money from Belgocontrol by the Belgian State
2009. gada 3. novembrī es uzdevu Komisijai rakstisku jautājumu (E–5405/09), vai Beļģijas valsts prasījumi par 31,8 miljonu eiro atgūšanu no neatkarīgā publiskā uzņēmuma Belgocontrol atbilst Kopienas tiesību aktu kopuma prasībām.
On 3 November 2009, I tabled a written question ( E-5405/09 ) to the Commission on whether the Belgian State's recovery of € 31.8 million from Belgocontrol, an autonomous public company, was compatible with the acquis communautaire .
Komisija 2009. gada 9. decembra atbildē informēja, ka 2009. gada oktobra beigās rakstiski lūgusi Beļģiju sniegt papildu informāciju, lai varētu novērtēt attiecīgā pasākuma likumību.
In its answer of 9 December 2009, the Commission states that it had sent a letter to Belgium at the end of October 2009 requesting more details so that it could assess the legality of the measure in question.
Vai Komisija šajā laika posmā ir jau saņēmusi apmierinošu atbildi no Beļģijas?
Has the Commission received a satisfactory answer from Belgium in the meantime?
Ja tas tā ir — vai Komisija, balstoties uz šo atbildi, var izvērtēt atgūšanas prasījumu likumību?
If so, can the Commission form an opinion on the legality of the recovery on that basis?
Ja atbilde vēl nav saņemta — kādus turpmākus pasākumus Komisija veiks, lai panāktu atbildes ātru saņemšanu?
If not, what further steps does the Commission intend to take to obtain a prompt reply?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0031/10
ORAL QUESTION H-0031/10
Temats: Uzņēmuma "Opel" pārstrukturēšana un tā Antverpenes rūpnīcas slēgšana
Subject: Restructuring of Opel and closure of Antwerp plant
2010. gada 21. janvārī uzņēmuma „Opel” vadība paziņoja par savu nodomu pilnībā slēgt rūpnīcu Antverpenē.
On 21 January 2010, Opel's management announced that it intended to completely close the company's Antwerp plant.
Šis lēmums atbilst „Opel” pārstrukturēšanas Eiropas plānam.
This accords with Opel's European restructuring plan.