natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vai Komisija uzskata, ka personas datu nodošana trešām valstīm, kā pieprasīts minētajos ASV tiesību aktos, ir attiecīgo ES datu aizsardzības tiesību aktu pārkāpums?
Does the Commission consider that the transfer of personal data to third countries, as required in the above-mentioned examples of US legislation, constitutes a violation of relevant EU data protection legislation?
Kādus tūlītējus pasākumus Komisija veiks, lai risinātu šos jautājumus ar attiecīgajām ASV varas iestādēm, un ko Komisija darīs, lai aizsargātu un pārstāvētu ES pilsoņu un ES reģistrētu uzņēmumu intereses?
What immediate action will the Commission take to address these issues with the relevant US authorities, and what will the Commission do to protect and represent the interests of EU citizens and EU-based companies?
Kādus tūlītējus pasākumus Komisija veiks, lai nodrošinātu, ka ES datu aizsardzības noteikumi tiek efektīvi īstenoti un ka trešo valstu tiesību akti nav pārāki par ES tiesību aktiem, tādējādi anulējot to sniegtās tiesības un garantijas?
What immediate action will the Commission take to ensure that EU data protection rules are effectively enforced and that third-country legislation does not take precedence over EU legislation, thereby nullifying the rights and guarantees it provides?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000023/2012
Question for oral answer O-000023/2012
GUE/NGL grupas vārdā Temats: Muitas kodeksa modernizācija un nepreferenciālu izcelsmes noteikumu saraksta ieviešana
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Modernisation of customs code and introduction of list of non-preferential rules of origin
PTO cenšas saskaņot nepreferenciālās preču izcelsmes noteikumus.
The WTO is undertaking efforts to harmonise non-preferential origin of goods.
Pamatojoties uz PTO sagatavoto projektu, Komisija (Muitas kodeksa modernizācijas ietvaros) ir izstrādājusi vairākus saistošus nepreferenciālas izcelsmes noteikumus.
Based on the WTO draft, the Commission has developed (as part of modernising the customs code) different binding rules of origin for the non-preferential origin.
Kādas sekas šī jaunā sistēma atstās uz Eiropas rūpniecību un uz vairākuma sastāvdaļu, kas ir Eiropas izstrādājumos, ražošanas pārcelšanu uz citu vietu?
What consequences will this new system have for European industry and the delocalisation of manufacturing of most components in European products?
ES izcelsmes noteikumi ir vajadzīgi importam.
EU rules of origin are required on imports.
Turpretī eksportam pastāv vairākas iespējas.
On exports, however, there are more options.
Vai Komisija ir noskaidrojusi to, vai atšķirīgi izcelsmes noteikumi importam un eksportam atbilst ES tiesību aktiem un vai tie atbilst PTO nostādnēm?
Did the Commission clarify whether different rules of origin for export and import are compatible with EU law and if they are WTO-compliant?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000024/2012
Question for oral answer O-000024/2012
Starptautiskās tirdzniecības komiteja komitejas vārdā Temats: Priekšlikums Padomes Lēmumam par to, lai noslēgtu reģionālu konvenciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem
on behalf of the Committee on International Trade Subject: Proposal for a Council decision on the conclusion of the regional Convention on pan-Euro-Mediterranean preferential rules of origin
Reģionālās konvencijas par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem noslēgšana būs svarīgs solis, lai veidotu patiesu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības zonu un panāktu šā reģiona sociālo un ekonomisko integrāciju.
The Regional Convention on pan-Euro-Mediterranean preferential rules of origin will be a major step forward towards a true Euromed Free Trade Area and towards the social and economic integration of the region.
Kādā veidā, pēc Komisijas uzskatiem, šo jauno noteikumu pieņemšana iedarbīgi veicinās ES atbildes reakciju uz „Arābu pavasari” saistībā ar iniciatīvu „Partnerattiecības demokrātijai un kopīgam uzplaukumam ar Vidusjūras dienvidu reģionu” un jauno reakciju uz mainīgo situāciju kaimiņvalstīs?
How does the Commission foresee that the adoption of this new instrument will contribute effectively to the EU’s response to the Arab Spring in the framework of the Partnership for Democracy and Shared Prosperity with the Southern Mediterranean and the new response to a changing neighbourhood?
Konvencijā nav iekļauts strīdu izšķiršanas mehānisms.
The Convention does not include a Dispute Settlement Mechanism.
Strīdu gadījumā pusēm būs jāizmanto atsevišķie brīvās tirdzniecības nolīgumos iekļautie strīdu izšķiršanas mehānismi, ja tādi pastāv.
In case of a dispute, parties have to fall back on the DSMs in the individual FTAs, where these exist.
Vai Komisija var paskaidrot, kāpēc ir izveidojusies šāda situācija un kā tā plāno efektīvi īstenot strīdu izšķiršanu, kad konvencija būs stājusies spēkā?
Can the Commission explain why this is so and how it foresees that disputes will be settled efficiently once the Convention is in force?
Vai Komisija var paskaidrot, kāpēc konvencijā nav iekļauta pārskatīšanas vai pārstrādāšanas klauzula?
Can the Commission explain why the Convention does not include any review or revision clauses?
Vai Komisija nākotnē paredz veikt ietekmes novērtējumu par konvencijas darbību?
Does the Commission envisage an impact assessment on the functioning of the Convention in the future?
Vai Komisija piekrīt tam, ka nepieciešams šo sistēmu pārskatīt?
Would the Commission agree that a revision of this system is necessary?
Kurus konvencijas aspektus var uzlabot?
What aspects of the Convention can be improved?
Neraugoties uz ES un Izraēlas tehnisko vienošanos, daži uzņēmumi uz ES eksportē preces, kas ražotas okupētajās teritorijās, pamatojoties uz ES un Izraēlas asociācijas nolīgumu.
Despite the EU-Israel Technical Arrangement, certain companies export goods originating in the occupied territories to the EU under the EU-Israel Association Agreement.
ES dalībvalstu muita nevar pārbaudīt katru kravu, turpretī prasība par pasta indeksa izmantošanu muitas dokumentos attiecībā uz kravām no Izraēlas joprojām netiek pilnībā ievērota.
EU Member States’ customs services cannot possibly check each consignment, while the use of the postcode on customs documents coming from Israel still leaves obvious loopholes.
Kā Komisija nodrošinās efektīvu konvencijas īstenošanu, lai nepieaugtu iespējamais nelikumīgas rīcības risks?
How will the Commission ensure the effective implementation of the Convention in a manner that does not increase the risk of possible malpractices?
Kādus divpusējos vai konvencijā paredzētos papildu pasākumus Komisija plāno veikt, lai nodrošinātu, ka puses, kuras nav noslēgušas tādu pašu tehnisko vienošanos ar Izraēlu, pirms kumulācijas piemērotu līdzīgus noteikumus?
Which additional steps does the Commission envisage, bilaterally or under the Convention, to ensure that Parties that have not concluded a similar technical arrangement with Israel enforce equivalent rules before cumulation?
Vai Komisija plāno ar dalībvalstīm saskaņot muitas darbības, lai nodrošinātu, ka kārtība, ko paredz tehniskā vienošanās, tiek piemērota arī attiecībā uz produktu izcelsmes kumulāciju?
Does the Commission envisage coordinating with Member States’ customs services to ensure that the Technical Arrangement is applied also to cumulated products?
Vai Komisija apsvērs iespēju tehnisko vienošanos pārveidot par saistošu Savienības līmeņa nolīgumu?
Will the Commission consider elevating the Technical Arrangement to a binding agreement at a European level?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000025/2012
Question for oral answer O-000025/2012
Reģionālās attīstības komiteja komitejas vārdā Temats: Struktūrfondu pārplānošana, lai uzlabotu jauniešu bezdarba apkarošanu un palīdzētu MVU
on behalf of the Committee on Regional Development Subject: Reprogramming of the structural funds to better combat youth unemployment and help SMEs
Komisijas priekšsēdētājs Barozo Eiropadomes neoficiālajā sanāksmē 2012. gada 30. janvārī ierosināja, lai dalībvalstis ES struktūrfondu ietvaros jau atvēlētos finanšu līdzekļus novirzītu palīdzībai MVU un jauniešu bezdarba apkarošanai.
At the Informal European Council of 30 January 2012, President Barroso proposed that the Member States redirect the money still to be allocated under the EU structural funds into helping SMEs and combating youth unemployment.
Priekšsēdētājs Barozo šajā sakarībā norādīja, ka kopējais vēl pieejamais finansējums ir EUR 82 miljardi.
President Barroso estimated on that occasion that the available funding totalled EUR 82 billion.
Viņš aicināja dalībvalstis kopā ar Komisiju noskaidrot, kādas priekšrocības radītu fondu pārplānošana.
He asked the Member States to sit down with the Commission and look at the advantages of re-programming funds.
Ņemot vērā to, ka struktūrfondi laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam ir jau sadalīti dalībvalstu starpā un jau piešķirti darbības programmām un prioritātēm, Reģionālās attīstības komiteja būtu ļoti pateicīga, ja Komisija varētu atbildēt uz šādiem jautājumiem:
Taking into account the fact that all the structural funds for the period 2007-2013 have already been distributed among the Members States and that they are also all allocated to operational programmes and priorities, this Committee would appreciate it if the Commission could respond to the following questions:
- Vai Komisija varētu Parlamentam sniegt precīzu informāciju par to, kā vēl pieejamā summa EUR 82 miljardu apmērā tika iegūta vai aprēķināta?
- Could the Commission provide Parliament with accurate information on how the amount of EUR 82 billion still to be allocated has been reached or calculated?
Vai Komisija varētu sniegt sīkāku informāciju par tās sadalījumu dažādos struktūrfondos?
Could it provide detailed information on its distribution through the different structural funds?
Vai Komisija varētu sniegt informāciju par struktūrfondu finansējuma pašreiz jau izmantoto apmēru?
Could it provide information on the absorption rate of structural funding to date?
- Vai Komisija varētu mūs informēt par konkrētām darbībām, kuras tā paredzējusi veikt, lai pārplānotu 2012. un 2013. gadam paredzētos struktūrfondus, kuri juridiski saistošā veidā vēl nav piešķirti, un kā Komisija paredz rīkoties attiecībā uz dalībvalstīm, kuras nevēlas pārplānot šos fondus?
- Could the Commission inform us about the precise actions it is envisaging to reprogramme those structural funds for 2012 and 2013 which have not yet been allocated in a legally binding way, and how does the Commission intend to deal with those Member States not willing to reprogramme these funds?
- Vai Komisija varētu sniegt Parlamentam novērtējumu par to, kāda ir nesen pamatregulā izdarīto izmaiņu ietekme, ar kurām ir ieviesta palielināta pašfinansējuma likme?
- Could the Commission provide Parliament with an assessment of the impact of the recent change to the General Regulation introducing an increased co-financing rate?
- Vai Komisija attiecībā uz nesen ierosinātajiem pamatregulas grozījumiem par riska dalīšanas instrumentiem var izskaidrot, kā šie pārveidojumi iespējami ietekmēs struktūrfondu izlietojumu?
- As regards the amendment to the General Regulation on risk sharing instruments recently proposed by the Commission, could the Commission explain the potential impact of these modifications on the absorption of structural funds?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000026/2012
Question for oral answer O-000026/2012
GUE/NGL grupas vārdā Temats: ES pievienošanās Eiropas Cilvēktiesību konvencijai
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: EU accession to the ECHR
Eiropas Cilvēktiesību konvencija tika izveidota, ņemot vērā Otrā pasaules kara radīto postu, ar mērķi aizsargāt demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesības un pamatbrīvības Eiropā.
The European Convention on Human Rights (ECHR) was born out of the ashes of the Second World War to safeguard democracy, the rule of law, human rights and fundamental freedoms in Europe.
Pamatojoties uz šo konvenciju, fiziskas personas var Eiropas līmeņa tiesā iesūdzēt valdības par pamattiesību pārkāpumiem.
It provides a means for individuals to bring governments responsible for fundamental rights violations to account before a European Court.
ES vienmēr ir uzskatījusi, ka Eiropas Cilvēktiesību konvencija ir īpaši nozīmīga, par ko liecina tas, ka valsts pievienošanās Eiropas Padomei un Eiropas Cilvēktiesību konvencijai ir priekšnosacījums dalībai ES.
The EU has always accorded the highest importance to the ECHR, as demonstrated by the fact that the accession of a State to the Council of Europe and the ECHR is a precondition for EU accession.
Turklāt ES ilgi ir tiekusies pievienoties Eiropas Cilvēktiesību konvencijai, un tagad saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 6. pantu šī pievienošanās ir obligāta.
Furthermore, the EU has for a long time aspired to accede to the ECHR and this is now a duty laid down in Article 6 of the Treaty on European Union.
Komisija ar Eiropas Padomi apspriež ES pievienošanos Eiropas Cilvēktiesību konvencijai.
The Commission has been negotiating the EU’s accession to the ECHR with the Council of Europe.
Ir panākta pagaidu vienošanās, bet šķiet, ka dažām Eiropas valstu valdībām ir iebildumi pret iznākumu, un tādējādi ir apdraudēts viss pievienošanās process.
A draft agreement has been reached but it seems that some European governments are contesting the outcome, putting the whole accession process at risk.
Vai Padome varētu sniegt sīkāku informāciju par šādiem jautājumiem?
Can the Council provide details as follows:
- Kāds ir stāvoklis sarunās par ES pievienošanos Eiropas Cilvēktiesību konvencijai, kāds ir provizoriskās vienošanās saturs un priekšlikumi, diskusijas un nostājas Padomē?
- What is the state of play in negotiations on the EU’s accession to the ECHR, the contents of the draft agreement, and the proposals, discussions and positions in the Council?
- Kāds ir paredzamais grafiks pievienošanās nolīguma ratifikācijas procesam un ES faktiskajai pievienošanās Eiropas Cilvēktiesību konvencijai?
- What is the planned timeline for the ratification process for the accession agreement and for the EU’s actual accession to the ECHR?
- Kāds ir Padomē sanākušo dalībvalstu sarunu iznākums; kādi ir ES un to dalībvalstu gan Eiropas Padomes struktūrvienībās, gan saistībā ar tām paustie priekšlikumi un nostājas par pievienošanos Eiropas Cilvēktiesību konvencijai?
- What are the outcomes of the discussions between Member States within the Council, and the proposals and positions of the EU and of its Member States inside – and in relation to – the Council of Europe bodies on accession to the ECHR?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000027/2012
Question for oral answer O-000027/2012
Ir izstrādāts nolīguma projekts, bet šķiet, ka dažām Eiropas valstu valdībām ir iebildumi pret iznākumu, un tādējādi ir apdraudēts viss pievienošanās process.
A draft agreement has been reached but it seems that some European governments are contesting the outcome, putting the whole accession process at risk.
Vai Komisija varētu sniegt sīkāku informāciju par šādiem jautājumiem?
Can the Commission provide details as follows:
- Kāds ir stāvoklis sarunās par ES pievienošanos Eiropas Cilvēktiesību konvencijai, kāds ir nolīguma projekta saturs un priekšlikumi, diskusijas un nostājas Padomē?
- What is the state of play in negotiations on the EU’s accession to the ECHR, the contents of the draft agreement, and the proposals, discussions and positions in the Council?
- Kādu informāciju tā var sniegt par Komisijas debatēm ar Eiropas Padomi, no vienas puses, un ar dalībvalstīm un Padomi, no otras puses, attiecībā uz pievienošanās nolīguma ratifikācijas procesu?
- What information can it provide on its debate with the Council of Europe on the one hand and with Member States and the Council on the other hand regarding the ratification process for the accession agreement?
- Kāds ir paredzamais grafiks attiecībā uz ES faktisko pievienošanos Eiropas Cilvēktiesību konvencijai?
- What is the planned timeline for the EU’s actual accession to the ECHR?
- Kāds ir Padomē sanākušo dalībvalstu debašu iznākums; kādi ir ES un to dalībvalstu gan Eiropas Padomes struktūrvienībās, gan saistībā ar tām paustie priekšlikumi un nostājas par pievienošanos Eiropas Cilvēktiesību konvencijai?
- What are the outcomes of the debates between Member States within the Council, and the proposals and positions of the EU and of its Member States inside – and in relation to – the Council of Europe bodies on accession to the ECHR?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000028/2012
Question for oral answer O-000028/2012
PPE grupas vārdā Temats: Diabēta epidēmijas problēmas risināšana ES
on behalf of the PPE Group Subject: Addressing the EU diabetes epidemic
Ir aprēķināts, ka aptuveni 33 miljoni ES iedzīvotāju (gandrīz 10 % no ES iedzīvotāju kopskaita) slimo ar diabētu.
Almost 33 million EU citizens - nearly 10% of the total EU population - are estimated to be affected by diabetes.
Ir īstais laiks mainīt šo situāciju.
The time is ripe for change.
Turklāt ANO politiskajā paziņojumā par neinfekcijas slimību novēršanu un kontroli , kas nesen pieņemts Ģenerālās asamblejas augsta līmeņa sanāksmē, ir atzīts, ka diabēts ir viena no četrām izplatītākajām neinfekcijas slimībām (NIS), savukārt Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. septembra rezolūcijā par neinfekcijas slimībām ir uzsvērts, „cik svarīgi ir, ievērojot ES Padomes ieteikumu (..), izstrādāt hroniskām NIS paredzētu ES stratēģiju, kurā katrai no četrām izplatītākajām NIS (..) būtu atsevišķa iedaļa”.
Diabetes has also been recognised as one of the four main non-communicable diseases (NCDs) in the recently adopted UN Political declaration of the High-level Meeting of the General Assembly on the Prevention and Control of NCDs and in the European Parliament Resolution of 15 September 2011 on NCDs which ‘stresses the importance of establishing an EU strategy on chronic NCDs, to be followed by a Council recommendation, with individual sections dealing with the four most common NCDs’.
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000029/2012
Question for oral answer O-000029/2012
Zivsaimniecības nozarei, kuras galvenā funkcija ir apgādāt iedzīvotājus ar zivīm un tādējādi nodrošināt līdzsvarotu uzturu dalībvalstīs, ir vēl daudz plašāks uzdevumu un mērķu klāsts.
The fisheries sector, in addition to its key role of supplying fish and its consequent importance for the food balance in the Member States, has a wide range of functions and objectives.
Turklāt kopējā zivsaimniecības nozares kontekstā mazapjoma zvejai piemīt īpaša nozīme no sociālekonomiskā, vides un kultūras viedokļa.
Within the fisheries sector in the broadest sense, small-scale fishing is of particular importance in socio-economic, environmental, and cultural terms.
Zivsaimniecības nozares un akvakultūras daudzfunkcionalitāte cita starpā plaši izpaužas tik dažādās jomās kā:
The multifunctional nature of the fisheries sector (including aquaculture) finds expression in a whole range of aspects, for example:
– ieguldījums piekrastes kopienu attīstībā un sociālekonomiskajā labklājībā, vietējā attīstībā un darbavietu radīšanā tieši šajā nozarē;
– contribution to the advancement and socio-economic well-being of coastal communities, in terms of local development and direct job creation in the sector;
– saimnieciskās darbības un nodarbinātības saglabāšana un veicināšana nozarēs, kuras saistītas ar zvejniecību (piemēram, kuģu būve, zvejniecības produktu pārstrādes rūpniecība, tūrisms un sabiedriskā ēdināšana);
– preservation and creation of economic activity and jobs, both upstream and downstream from fishing as such (shipbuilding, processing of fishery products, tourism and catering, etc.);
– iedzīvotāju apgāde ar kvalitatīviem un uztura ziņā augstvērtīgiem produktiem, piemēram, svaigām zivīm;
– supplying products of high quality and nutritional value, such as fresh fish;
– ar zvejniecības nozari saistītā kultūrvēsturiskā mantojuma un vietējo tradīciju saglabāšana;
– conservation of the historical and cultural heritage and local traditions linked to fisheries;
– atbalsts izglītībai un zinātniskiem pētījumiem par jūras, estuāru un saldūdens ekosistēmām, kā arī zināšanu un jaunu atziņu uzkrāšana par šīm ekosistēmām.
– supporting education and scientific research related to seas, estuaries, and inland waters and helping to advance and update knowledge of the state of their ecosystems.
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000030/2012
Question for oral answer O-000030/2012
PPE grupas vārdā Temats: Migrantu stāvoklis Grieķijā
on behalf of the PPE Group Subject: The situation of migrants in Greece
Nelegālo migrantu ierašanās pie Grieķijas robežas ar Turciju aptvēra 90 % nelegālo migrantu ierašanās gadījumu Eiropas Savienībā 2010. gadā un ievērojamā apjomā turpinājās arī 2011. gadā.
Arrivals of irregular migrants at the Greek-Turkish border accounted for 90% of irregular entries to the EU in 2010 and continued to be significant in 2011.
Grieķija ir atbildīga par tiesību nodrošināšanu un vajadzību apmierināšanu šiem migrantiem.
Greece bears the responsibility for securing the rights and providing for the needs of these migrants.
Frontex pirmo reizi veica RABIT vienības izvietošanu pie Grieķijas robežas ar Turciju 2010. gadā, kas sākotnēji samazināja nelegālās ieceļošanas apmērus.
Frontex conducted the first ever RABIT deployment at the Greek-Turkish border in 2010, which initially decreased the number of irregular entries.
Lai gan kopīgā operācija Poseidon Land turpinās, tomēr nelegālo migrantu plūsma atkal ir palielinājusies, un dienā tiek notverti vairāk nekā 300 nelegālie migranti.
Despite the ongoing Joint Operation Poseidon Land, the inflow of irregular migrants has risen again, with more than 300 apprehensions per day.
Turcija veicina šo kritisko situāciju, atsakoties pilnībā piemērot atpakaļuzņemšanas nolīgumus vai sadarboties to īstenošanā, izstrādāt visaptverošu un funkcionējošu patvēruma sistēmu un novērst un apkarot organizētās noziedzības veikto cilvēktirdzniecību un kontrabandu.
Turkey contributes to this critical situation by refusing to fully enforce or cooperate on readmission agreements, to develop a comprehensive and functioning asylum system and to prevent and fight against the trafficking and smuggling of human beings by organised crime.
Grieķija 2010. gadā pieņēma valsts rīcības plānu; kopš tā laika ir panākts zināms progress.
In 2010, Greece adopted a National Action Plan; some progress has been made since.
Kopš 2011. gada pavasara valsts saņem arī palīdzību no Eiropas Patvēruma atbalsta biroja (EPAB), lai varētu izveidot modernu patvēruma un uzņemšanas sistēmu.
The country is also receiving support through EASO since spring 2011, in order to set up a modern asylum and reception system.
Tomēr, neraugoties uz Grieķijas grūtībām apgūt ES finansējumu, steidzami ir jāizveido jaunas infrastruktūras migrantu un patvēruma meklētāju sākotnējai sijāšanai un nosūtīšanai.
Yet, despite Greece’s difficulties in absorbing EU funds, new infrastructures for the initial screening and referral of migrants and asylum-seekers need to be established urgently.
- Kā Komisija palīdzēs nodrošināt, ka rīcība ar pieaugošo migrācijas plūsmu Grieķijā notiek saskaņā ar ES tiesību aktiem patvēruma jomā?
- How will the Commission contribute to ensuring that the increasing migration flows in Greece will be dealt with in accordance with the asylum acquis?
- Vai Komisija ir novērojusi kādu progresu attiecībā uz migrantu, kas nelegāli šķērsojuši Eiropas robežas, atgriešanos caur Turciju?
- Has the Commission observed any progress regarding the return through Turkey of migrants who have irregularly crossed European borders?
- Kādus soļus Komisija ir paredzējusi, lai uzlabotu sadarbību ar Turciju attiecībā uz robežkontroli un nelegālās migrācijas apkarošanu?
- What steps is the Commission envisaging in order to improve the cooperation with Turkey on border control and combating irregular migration?
Kādus pasākumus Komisija plāno, lai panāktu, ka Turcijas varasiestādes efektīvāk apkarotu organizēto noziedzību?
What measures is the Commission planning in order to push for a more effective fight of organised crime by the Turkish authorities?