natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 4. aprīļa Direktīva 2001/20/EK (par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz labas klīniskās prakses ieviešanu klīniskās izpētes veikšanā ar cilvēkiem paredzētām zālēm) paredz, ka dalībvalstīm ir jāpiemēro direktīvas noteikumi no 2004. gada 1. maija.
Directive 2001/20/EC of the European Parliament and the Council of 4 April 2001 (on the approximation of the laws, regulations and administrative provisions of the Member States relating to the implementation of good clinical practice in the conduct of clinical trials on medicinal products for human use) states that Member States were obliged to apply the provisions of the Directive with effect from 1 May 2004.
Direktīvas 1. pantā ir noteikts, ka “laba klīniskā prakse ir starptautiski atzītu ētisku un zinātnisku kvalitātes prasību kopums, kas jāievēro, plānojot, veicot, reģistrējot klīniskās izpētes, kuras ietver cilvēku līdzdalību, vai sniedzot ziņojumu par tām.
Article 1 of the Directive says that 'Good clinical practice is a set of internationally recognised ethical and scientific quality requirements which must be observed for designing, conducting, recording and reporting clinical trials that involve the participation of human subjects.
Atbilstība šai labai praksei ir apliecinājums, ka izpētei pakļautās personas tiesības, drošība un labklājība tiek aizsargāta un ka klīniskās izpētes rezultāti ir patiesi.”
Compliance with this good practice provides assurance that the rights, safety and well-being of trial subjects are protected, and that the results of the clinical trials are credible'.
Katastrofālā notikumu virkne pareksela izmēģinājumu vienībā uz sešiem brīvprātīgajiem martā Northwick Park Hospital (Londonā) norāda uz to, ka pretiekaisuma zāļu TGN1412 klīniskos pētījumus nevar veikt bez pietiekamas piesardzības.
The catastrophic chain of events which took place in March at the Parexel testing unit at Northwick Park Hospital (London) suggests that the clinical trials of the anti-inflammatory drug TGN1412 on six volunteers cannot have been carried out with sufficient precaution.
Sešiem vīriešiem vecumā no 18 līdz 40 gadiem pēc negatīvās reakcijas pret šo jauno zāļu veidu tika piemērota intensīvā terapija: četru stāvoklis uzlabojās, taču divi palika kritiskā stāvoklī.
The six men, aged 18-40, were all in intensive care still three days after their violent reaction to this new type of drug: four showed some improvements but two remained critically ill.
Iepriekšējo izmēģinājumu laikā uz dzīvniekiem nomira viens no suņiem.
During the previous tests on animals one of the dogs had died.
Antivielu zāles leikēmijas, multiplās sklerozes un reimatoīdā artrīta ārstēšanai izstrādāja biofarmaceitiskais uzņēmums Tegenero Vircburgā, Vācijā.
The antibody drug which was being developed to treat leukaemia, multiple sclerosis and rheumatoid arthritis is made by Tegenero, a biopharmaceutical company in Würzburg, Germany.
Vai Komisija var noteikt, vai ir pareizi ievēroti Direktīvas 2001/20/EK noteikumi?
Can the Commission say if the provisions of Directive 2001/20/EC have been followed correctly?
Kāpēc izmēģinājumi nenotika Vācijā vai tos nevarēja veikt Vācijā?
Why were the tests not or not able to be carried out in Germany?
Vai veikt izmēģinājumus uz sešām personām x vienlaicīgi, nevis pakāpeniski, lai samazinātu risku, ir ierasta izmēģinājumu prakse?
Is it normal practice for tests to be conducted on six persons simultaneously and not gradually, one after the other, to reduce risk?
Kādas turpmākus norādījumus tie ir paredzējuši izdot saistībā ar šo starpgadījumu?
What further guidance will it consider issuing in the light of this incident?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0033/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0033/06
Temats turpmākie pasākumi attiecībā uz pārdomu periodu
Subject: The next steps for the period of reflection
Kādus turpmākos pasākumus ir paredzējusi Komisija attiecībā uz pārdomu periodu par Eiropas nākotni?
What are the next steps envisaged by the Commission with respect to the period of reflection on the future of Europe?
Kā Komisija plāno īstenot īpašo lomu, ko tai piešķīruši valdību vadītāji 2005. gada 18. jūnija deklarācijā, cenšoties panākt Līguma par Konstitūciju Eiropai ratifikāciju?
How does the Commission intend to fulfil the special role identified for it by the Heads of Government in their Declaration of 18 June 2005 in pursuit of the ratification of the Treaty establishing a Constitution for Europe?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0034/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0034/06
Temats Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās ES
Subject: Accession of Bulgaria and Romania to the EU
Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās Eiropas Savienībai līguma 39. pants nosaka, ka gadījumā, ja valstis nepārprotami nav spējīgas izpildīt prasības dalībai ES līdz 2007. gada 1. janvārim, Padome var atlikt pievienošanos uz vienu gadu.
Article 39 of the Treaty of Accession of Bulgaria and Romania to the European Union provides that in the event of a serious risk of a state being manifestly unprepared to meet the requirements of membership by 1 January 2007, the Council may postpone the date of accession by one year.
Šādā gadījumā Komisijai ir jāiesniedz priekšlikums Padomei pārskatīšanai.
It is for the Commission to propose such a step for consideration by the Council.
Plenārsēdes, kas notika 2005. gada 12. aprīlī pirms Parlamenta piekrišanas Pievienošanās līgumam, debašu laikā Padomes prezidentūra apstiprināja, ka pilnībā tiks ņemta vērā Parlamenta nostāja par iespējamo piesardzības pasākumu izmantošanu.
In the plenary debate on 12 April 2005, preceding Parliament's assent to the Treaty of Accession, the Council Presidency confirmed that full account will be taken of Parliament’s position on the possible invoking of safeguard measures.
Savā 2005. gada 7. aprīļa vēstulē EP priekšsēdētājam Josep Borrell Komisijas priekšsēdētājs José Manuel Barroso apliecināja, ka „Komisija nopietni ņems vērā Parlamenta viedokli par iespējamo klauzulas piemērošanu attiecībā uz termiņa atlikšanu pirms jebkādu ieteikumu ierosināšanas šajā sakarā, lai tādējādi pilnībā iesaistītu Eiropas Parlamentu jebkādu iespējamo lēmumu par pievienošanās atlikšanu pieņemšanā”.
President Barroso confirmed to President Borrell in his letter of 7 April 2005 that 'the Commission would seriously consider the views of the Parliament on the possible use of the postponement clause before issuing any recommendation in this regard, in order to fully associate the European Parliament to any possible decision to postpone accession'.
Ņemot vērā Bulgārijas un Rumānijas sasniegto progresu ceļā uz Pievienošanās līgumā noteikto saistību izpildi, vai Komisija var apstiprināt, ka abās valstīs notiekošās reformas vispārējais saturs, virzība un temps ir atbilstošs, lai tās līdz 2006. gada 31. decembrim būtu gatavas pievienoties ES, kaut gan dažu īpašu svarīgu jautājumu risināšanai būtu nepieciešami speciāli pasākumi?
In view of the progress made by Bulgaria and Romania towards fulfilling the commitments required by the Treaty of Accession, can the Commission confirm that the overall content, direction, and rhythm of reform in the two countries is such that they will be ready for accession by 31 December 2006, notwithstanding some particular areas of concern which may require special measures?
Vai Komisija piekrīt tam, ka īpaši tiesu sistēmas reforma un cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību ir tās problēmu jomas, kurām nepieciešami Bulgārijas un Rumānijas noteiktāki centieni un rezultāti?
Would the Commission agree that, in particular, the reform of the judiciary and the fight against corruption and organised crime are areas of concern needing more decisive efforts and results from Bulgaria and Romania?
Vai Komisija var dot precizējumu par iespējām attiecībā uz drošības klauzulu un citu iespējamo pasākumu piemērošanu, un ko tie nozīmē praktiski, īpaši tieslietu un iekšlietu jomā?
Can the Commission provide a clarification of the possibilities in regard to safeguard clauses and other possible measures and what they mean in practical terms, especially in the area of justice and home affairs?
Vai Komisija apsver „stingras uzraudzības sistēmas” ieviešanu pirmajos trīs gados pēc pievienošanās, kuru laikā varētu piemērot drošības klauzulas?
Would the Commission consider introducing a 'close monitoring system' throughout the first three years after accession during which safeguard clauses could be invoked?
Vai Komisija var sniegt argumentus par un pret, dodot ieteikumus attiecīgi maijā vai rudenī:
Could the Commission indicate the pros and cons for making a recommendation respectively in May or in the autumn:
a) attiecībā uz Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās termiņu un
a) in regard to the timing of accession by Bulgaria and Romania and
b) attiecībā uz drošības klauzulām un jebkādiem citiem pasākumiem, kuri, iespējams, būtu nepieciešami?
b) in regard to safeguard clauses and any other measures that might possibly be necessary?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0035/06/pārsk.1
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0035/06/rev.1
Temats aprīļa beigās Ženēvā notikušo PTO sanāksmju rezultāti un nākotnes perspektīvas
Subject: Results of the end of April Geneva meetings of the WTO and future prospects
Vai Padome var novērtēt rezultātus, kas tika panākti nesen Ženēvā notikušajās PTO sanāksmēs, kuru mērķis bija vienoties par detalizētiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi lauksaimniecības un nelauksaimniecības preču tirgum?
Can the Council evaluate the results of the WTO meetings which recently took place in Geneva to agree on detailed modalities in agriculture and non-agricultural market access?
Vai Padome var novērtēt, cik iespējama ir Dohas attīstības programmas sarunu kārtas noslēgšana līdz gada beigām, kā arī aprakstīt nākamos pasākumus, kas jāveic, lai panāktu šādu noslēgšanu?
Can the Council provide an evaluation of the likelihood of a successful conclusion of the Doha Development Round by the end of the year in the light of the results of the Geneva meetings and describe the next steps to be taken towards such a conclusion?
Vai Padome var sniegt orientējošus norādījumus par ES tirdzniecības politiku gan attiecībā uz daudzpusējās tirdzniecības sistēmas nākotni, gan divpusējo un reģionālo sarunu programmu pēc Dohas attīstības programmas sarunu kārtas iespējamās noslēgšanas?
Can the Council present the possible orientations of the EU trade policy after the eventual conclusion of the Doha Development Round, both in relation to the future of the multilateral trading system and a programme of bilateral and regional negotiations?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0036/06/pārsk.1
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0036/06/rev.1
Temats Ženēvā aprīļa beigās notikušo PTO sanāksmju rezultāti un turpmākās perspektīvas
Subject: Results of the end of April Geneva meetings of the WTO and future prospects
Vai Komisija var novērtēt nesen Ženēvā notikušo sanāksmju rezultātus, lai vienotos par detalizētiem nosacījumiem lauksaimniecības un nelauksaimniecības preču tirgus pieejamībai?
Can the Commission evaluate the results of the WTO meetings which recently took place in Geneva to agree on detailed modalities in agriculture and non-agricultural market access?
Vai Komisija var sniegt novērtējumu par iespēju līdz gada beigām veiksmīgi noslēgt Dohas sarunu kārtu, ņemot vērā Ženēvā notikušo sanāksmju rezultātus, kā arī izklāstīt veicamās darbības, lai panāktu šādu noslēgumu?
Can the Commission provide an evaluation of the likelihood of a successful conclusion of the Doha Development Round by the end of the year in the light of the results of the Geneva meetings and describe the next steps to be taken towards such a conclusion?
Vai Komisija var izklāstīt ES tirdzniecības politikas iespējamo virzību, ja noslēgs Dohas sarunu kārtu, gan attiecībā uz daudzpusējas tirdzniecības sistēmas nākotni, gan ar attiecībā uz divpusējo un reģionālo pārrunu programmu?
Can the Commission present the possible orientations of the EU trade policy after the eventual conclusion of the Doha Development Round, both in relation to the future of the multilateral trading system and a programme of bilateral and regional negotiations?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0037/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0037/06
Temats Fiat koncerna rūpnīcu slēgšana un pārvietošana
Subject: Closures and relocations of Fiat operations
Fiat koncerns plāno slēgt vienu tam piederošo uzņēmumu Berlīnē (CNH Baumaschinen GmbH), lai stiprinātu ražošanas jaudas.
The Fiat company is planning to close one of its operations in Berlin (CNH Baumaschinen GmbH) in order to strengthen its own production capacities.
Ir vairāki ar Fiat nesaistīti interesenti, kas gribētu turpināt Berlīnes uzņēmuma darbu, tādējādi saglabājot vairākus simtus darba vietu.
Interests other than those of Fiat are calling for the Berlin site to be retained, which would save several hundred jobs.
Fiat koncerna vadība neatbalsta šos centienus.
These efforts are not receiving the backing of the Fiat management.
Pēc Komisijas domām, kādas varētu būt Berlīnes uzņēmuma slēgšanas reģionālās sekas?
What regional implications will the closure of the manufacturing site in Berlin have, in the opinion of the Commission?
Vai Eiropas Savienības sniegtais atbalsts ir nonācis pie CNH uzņēmuma Berlīnē vai saistībā ar uzņēmuma ražošanas pārvietošanu tas ir Itālijā?
Were European funds paid for, or to, the CNH operation in Berlin or in connection with the removal of production capacity to Italy?
Ja jā, tad kas to ir saņēmis un cik daudz?
If so, to whom were they paid and what were the amounts involved?
Kāda ir Komisijas nostāja par ideju/prasību pēc „pārvietošanas nodevas”, t.i., uzņēmuma maksājums tā reģiona valdībai, kurā tiek slēgti vai ievērojami samazināti uzņēmumi par labu citai uzņēmuma atrašanās vietai?
What is the Commission’s view of the idea of / call for a ‘relocation levy’, i.e. a payment by the company to the public purse in the region where an operation has been closed down or significantly reduced in size in favour of other sites?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0038/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0038/06
Temats Zāļu viltošana
Subject: Counterfeiting of medicinal products
Zāļu viltošana ir viens no smagākajiem un morāli nepieņemamākajiem noziegumiem, kas aizvien vairāk izplatās vairākās valstīs, apdraudot veselību un dzīvību miljoniem cilvēku.
The counterfeiting of medicinal products is the most serious and the most amoral of all forms of such deception and it constitutes a growing scourge in many countries, causing the health and even the lives of millions of people to be put at risk.
Viltotās zāles lielākoties nonāk apgrozībā jaunattīstības valstīs un ir ar pārāk lielu vai nepietiekamu devu aktīvās vielas, aktīvu vielu nesaturošas vai pat toksiskas.
In developing countries in particular, medicinal products are in circulation which are too strong or too weak, have no active ingredient or are even toxic.
Šajās valstīs visbiežāk vilto zāles, kuras izmanto tādu potenciāli nāvējošu slimību ārstēšanai kā malārija, tuberkuloze un HIV/AIDS.
In those countries the medicinal products which are most often counterfeited are those used to treat potentially fatal diseases such as malaria, tuberculosis and HIV/AIDS.
Zāļu viltošanas attīstība pasaules mērogā ir satraucoša.
World trends in the counterfeiting of medicinal products are worrying.
Pēc PVO aplēsēm 6% (10% pēc Pārtikas un zāļu pārvaldes sniegtās informācijas) no pasaules tirgū esošajām zālēm ir viltojumi.
According to WHO estimates, 6% of drugs on the world market are counterfeit - the US Food and Drug Administration puts the figure at 10%.
Nabadzīgajās valstīs 25% izmantoto zāļu ir viltojumi.
Of the medicinal products consumed in poor countries, 25% are allegedly counterfeit.
Eiropas Savienība starptautiskajā viltojumu apkarošanā ir iesaistījusies novēloti.
The EU is a late entrant to the international fight against counterfeiting.
Kādus vēl pasākumus Eiropas Savienība ir veikusi papildus Komisijas paziņojumam “Stratēģija, ar kuru nodrošina intelektuālā īpašuma tiesību ievērošanu trešās valstīs”, un kā tā plāno cīnīties ar zāļu viltošanas pieaugumu savā teritorijā?
What action (in addition to publishing the Commission Communication entitled 'Strategy for the enforcement of intellectual-property rights in third countries') has the EU taken and is it intending to take in order to combat the scourge of counterfeit medicines on its territory?
Tik liela viltotu zāļu daudzuma esamība jaunattīstības valstīs pastāv vairāku iemeslu dēļ.
There are many reasons accounting for such a huge presence of counterfeit medicinal products in developing countries.
Kādas iniciatīvas ES plāno veikt, lai stiprinātu nabadzīgo valstu spējas attiecībā uz noteikumu izstrādi un tirdzniecībā laisto medicīnisko produktu un materiālu kvalitātes kontroli?
What action does the EU intend to take in order to help poor countries to regulate and monitor the quality of medical products and equipment placed on the market?
Vai Eiropas Savienībai nevajadzētu ieņemt galveno lomu starptautiskas konvencijas sekmēšanā, kas paredz katras valsts tiesību aktos iestrādāt īpašu kriminālatbildību (par noziegumu vai likumpārkāpumu) zāļu viltošanā vai attiecībā uz zagtas mantas piesavināšanos?
Should the EU not play an active role in the promotion of an International Convention designed to ensure that each country makes the counterfeiting of medicinal products (or the handling thereof) a specific crime or offence under its law?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0039/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0039/06
Pēc PVO aplēsēm 6 % (10 % pēc Pārtikas un zāļu pārvaldes sniegtās informācijas) no pasaules tirgū esošajām zālēm ir viltojumi.
According to WHO estimates, 6% of drugs on the world market are counterfeit - the US Food and Drug Administration puts the figure at 10%.
Nabadzīgajās valstīs 25 % izmantoto zāļu ir viltojumi.
Of the medicinal products consumed in poor countries, 25% are allegedly counterfeit.
- Kādus vēl pasākumus Eiropas Savienība ir veikusi papildus Komisijas paziņojumam “Stratēģija, ar kuru nodrošina intelektuālā īpašuma tiesību ievērošanu trešās valstīs”, un kā tā plāno cīnīties ar zāļu viltošanas pieaugumu savā teritorijā?
- What action (in addition to publishing the Commission Communication entitled 'Strategy for the enforcement of intellectual-property rights in third countries') has the EU taken and is it intending to take in order to combat the scourge of counterfeit medicines on its territory?
- Kādas iniciatīvas ES plāno veikt, lai stiprinātu nabadzīgo valstu spējas attiecībā uz noteikumu izstrādi un tirdzniecībā laisto medicīnisko produktu un materiālu kvalitātes kontroli?
- What action does the EU intend to take in order to help poor countries to regulate and monitor the quality of medical products and equipment placed on the market?
- Vai Eiropas Savienībai nevajadzētu ieņemt galveno lomu starptautiskas konvencijas sekmēšanā, kas paredz katras valsts tiesību aktos iestrādāt īpašu kriminālatbildību (par noziegumu vai likumpārkāpumu) zāļu viltošanā vai attiecībā uz zagtas mantas piesavināšanos?
- Should the EU not play an active role in the promotion of an International Convention designed to ensure that each country makes the counterfeiting of medicinal products (or the handling thereof) a specific crime or offence under its law?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0040/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0040/06
, Lūgumrakstu komiteja vārdā
, on behalf of the Committee on Petitions
Temats Varošas pilsētas atdošanas likumīgajiem iedzīvotājiem iekļaušana visaptverošos pasākumos, lai izbeigtu Kipras turku kopienas izolāciju
Subject: Incorporation of the return of Varosha to its lawful inhabitants in the comprehensive measures to end the isolation of the Turkish Cypriot community
Paskaidrojuma rakstā, kas pievienots Padomes regulai, ar ko izveido finansiāla atbalsta instrumentu, lai veicinātu Kipras turku kopienas ekonomikas attīstību (KOM(2004)0465 galīgais - KOM(2004)0696 galīgais - 13195/2004 - C6-0098/2004 - 2004/0145(CNS)), kas ir viens no četriem dokumentiem, kurā izklāstīti visaptveroši pasākumi, lai izbeigtu Kipras turku kopienas izolāciju, ir noteikts, ka “pašreizējā pasākumu kopuma mērķis, pārņemot acquis, ir sekmēt Kipras atkalapvienošanos, veicinot ekonomikas un sociālo attīstību, jo īpaši salas ekonomisko integrāciju, un uzlabojot sakarus starp abām kopienām un ar ES.”
In the Explanatory Memorandum attached to the proposal for a Council Regulation establishing an instrument of financial support for encouraging the economic development of the Turkish Cypriot community, (COM(2004)0465 final - COM(2004)0696 final - 13195/2004 - C6-0098/2004 - 2004/0145(CNS)), which is one of the four documents presenting the comprehensive measures to end the isolation of the Turkish Cypriot community, it is stated that 'the present package is aiming at facilitating the reunification of Cyprus by encouraging the economic and social development with particular emphasis on the economic integration of the island, through alignment with the acquis, and by improving contacts between the two communities and with the EU.'
Pašreiz Famagustas (Varošas) slēgtā daļa netiek izmantota.
The sealed-off section of Famagusta (Varosha) is at the moment of no use.
Tas rada pārdzīvojumus pārvietotajiem iedzīvotājiem un viņu pēctečiem, kavē pilsētas vispārēju ekonomisko atdzimšanu un neveicina uzticēšanos starp Kipras kopienām.
It merely inflicts pain on its displaced residents and their descendants, hinders the overall economic revival of the city and does not contribute to the building of confidence between the Cypriot communities.
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0041/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0041/06
Temats Ilgtspējīgas attīstības stratēģija
Subject: Sustainable Development Strategy
Kādi ir Padomes mērķi un kā noris sagatavošanās darbs saistībā ar jaunas, visaptverošas stratēģijas pieņemšanu ilgtspējīgas attīstības jomā, kas ietver vides, sociālo un ekonomikas dimensiju?
What are the Council's objectives and state of preparations for adoption of a broad-based new Sustainable Development Strategy comprising environmental, social and economic dimensions?
Kā Padome plāno nodrošināt, lai Lisabonas stratēģija un ilgtspējīgas attīstības stratēģija tiek savstarpēji pienācīgi saskaņotas un lai turpmāk lielāks uzsvars tiek likts uz ekonomiskās izaugsmes kvalitatīvo aspektu?
How does the Council intend to ensure that the Lisbon Strategy and the Sustainable Development Strategy are properly coordinated with each other, and that more emphasis is given in the future to the qualitative aspect of economic growth?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0042/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0042/06
Kā Komisija plāno nodrošināt, lai Lisabonas stratēģija un ilgtspējīgas attīstības stratēģija tiek savstarpēji pienācīgi saskaņotas, lai turpmāk, izstrādājot ES politiku, lielāks uzsvars tiek likts uz ekonomiskās izaugsmes kvalitatīvo aspektu un lai tiek ieviesti piemēroti uzraudzības un izpildes kontroles mehānismi?
How does the Commission intend to ensure that the Lisbon Strategy and the Sustainable Development Strategy are properly coordinated with each other, that more emphasis is given in future EU policy-making to the qualitative aspect of economic growth, and that proper monitoring and follow-up mechanisms are introduced?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0043/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0043/06
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0044/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0044/06
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0045/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0045/06
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0046/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0046/06
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0047/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0047/06
Kādi ir Padomes mērķi un kā noris sagatavošanās darbs saistībā ar jaunas, visaptverošas stratēģijas pieņemšanu ilgtspējīgas attīstības jomā, kas ietver vides, sociālo un ekonomikas dimensiju?
What are the Council’s objectives and state of preparations for adoption of a broad-based new Sustainable Development Strategy comprising environmental, social and economic dimensions?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0048/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0048/06
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0049/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0049/06
Temats tūrisma atbalsta pasākumi
Subject: Measures to promote tourism