natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kādu procentuālo daļu no plānotajiem ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ieņēmumiem Komisija ir gatava paredzēt, lai atbalstītu pielāgošanos klimata pārmaiņām jaunattīstības valstīs?
What percentage of the expected revenues from the EU Emissions Trading Scheme auctioning is the Commission ready to earmark for climate change adaptation in developing countries?
Kā Komisija veicinās dažādo Eiropas līmeņa finansēšanas instrumentu sadarbību?
How will the Commission promote coordination between the numerous financing instruments that exist at European level?
Visbeidzot, vai Komisija, ņemot vērā Kopenhāgenas konferences daudzpusējo kontekstu, nolūkā palīdzēt finansēt minēto pielāgojumu veikšanu būtu gatava atbalstīt starptautiska finanšu darījumu nodokļa izveidi, pamatojoties uz Tobina nodokļa principu?
Finally, will the Commission, in the multilateral context of the Copenhagen Conference, be prepared to support the creation of an international tax on financial transactions, based on the principle of a 'Tobin tax', in order to help fund these adaptations?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0092/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0092/09
Temats: Ziņojums par Padomes 2001. gada 8. oktobra Regulas (EK) Nr. 2157/2001 par Eiropas uzņēmējsabiedrības (SE) statūtiem piemērošanu
Subject: Report on the application of Council Regulation (EC) No 2157/2001 of 8 October 2001 on the Statute for a European company (SE)
ņemot vērā Padomes 2003. gada 22. jūlija Regulu (EK) Nr. 1435/2003 par Eiropas Kooperatīvās sabiedrības (SCE) statūtiem,
Council Regulation (EC) No 1435/2003 of 22 July 2003 on the Statute for a European Cooperative Society (SCE),
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīvu 2005/56/EK par kapitālsabiedrību pārrobežu apvienošanos,
Directive 2005/56/EC of the European Parliament and of the Council of 26 October 2005 on cross-border mergers of limited liability companies,
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 25. jūnija priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas privātā uzņēmuma statūtiem, COM(2008)0396, 2008/0130 (CNS),
the Commission proposal of 25.6.2008 for a Council regulation on the Statute for a European private company COM(2008)0396, 2008/0130 (CNS),
tā kā Komisija ir aicināta cita starpā analizēt to, cik lietderīgi ir pieļaut SE galvenā biroja un juridiskās adreses atrašanos dažādās dalībvalstīs,
the Commission is called upon to analyse, among other points, the appropriateness of allowing an SE’s head office and registered office to be located in different Member States,
tā kā Regula par Eiropas uzņēmējdarbības statūtiem stājās spēkā 2004. gada 8. oktobrī,
the SE regulation entered into force on 8 October 2004,
Kā noris Komisijas darbs attiecībā uz Regulas par Eiropas uzņēmējdarbības statūtiem 69. pantā paredzēto analīzi un iesniedzamā ziņojuma sagatavošanu?
What is the current state of advancement of the Commission’s work on analysing the questions raised in Article 69 of the SE Regulation and on preparing the requested report?
Kad Komisija plāno iepazīstināt ar rezultātiem un ziņojumu?
When does the Commission plan to present its results and the report?
Kāds ir Komisijas darba grafiks turpmākajiem pasākumiem, kuri izriet no veiktās analīzes?
What is the Commission’s timetable for further action arising from the analysis?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0093/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0093/09
, Ārlietu komiteja s vārdā,
, on behalf of the Committee on Foreign Affairs ,
Temats: Demokrātijas veidošana ārējo attiecību jomā
Subject: Democracy building in external relations
Ārējo attiecību padome 2009. gada 19. maijā atzina, ka atbalsts demokrātiskai pārvaldībai partnervalstīs ir saistīts ar plašākiem demokrātijas un cilvēktiesību jautājumiem un atzīmēja, ka jāveido saskaņotāka ES pieeja šajos jautājumos, lai padarītu ES atbalstu efektīvāku.
On 19 May 2009, the External Relations Council recognised that support for democratic governance in partner countries involves broader democracy and human rights issues and noted that a more coherent EU approach may be called for to increase the effectiveness of EU support.
Kā prezidentūra to jau ir uzsvērusi, līdz šim nav pietiekami koordinēti daudzie Eiropas instrumenti demokrātijas atbalstam, kā arī trūkst koordinācijas demokrātijas veicināšanas pasākumiem starptautiskajos forumos un fondos.
As already outlined by the Presidency, there has so far been insufficient effort to coordinate the numerous European instruments to support democracy and to coordinate action in international fora or funds that deal with the promotion of democracy.
Kādu konkrētu rīcību prezidentūra ierosina, lai uzlabotu koordināciju starp ES ārlietu, cilvēktiesību un attīstības politikas instrumentiem, izprotot to, ka demokrātija un cilvēktiesības ir cieši saistītas jomas?
What specific actions is the Presidency proposing in order to improve coordination of the EU foreign, human rights and development policy instruments, acknowledging that democracy and human rights are interlinked?
Kādi pasākumi tiek plānoti, lai nodrošinātu saskaņotu politiku pēc vēlēšanām, kurā attīstības atbalsts būtu atbilstīgs demokrātijas principiem un demokrātiskas pārvaldības vērtībām?
What measures are foreseen to ensure a coherent post-electoral policy, where development support is consistent with democratic principles and democratic governance values?
Vai šie pasākumi varētu tieši ietekmēt ES attīstības palīdzības plānošanu?
Could this have direct consequences on the programming of EU development aid?
Kāda loma šajā demokrātijas veidošanas un cilvēktiesību veicināšanas procesā tiks iedalīta parlamentiem, tostarp Eiropas Parlamentam?
What role will be given to the parliaments, including the European Parliament, in this democracy building and human rights promotion process?
Vai šo pasākumu klāstā būs arī atbalsts demokrātijas iestādēm, jo īpaši parlamentiem, iesaistot tos konkrētām valstīm paredzēto instrumentu, piemēram, nolīgumu ar ES un attiecīgās valsts stratēģijas dokumenta, sagatavošanā un īstenošanā?
Will this entail supporting democratic institutions, particularly parliaments, by involving them in the preparation and implementation of country-specific instruments such as agreements between the EU and the country concerned and Country Strategy Papers?
Vai prezidentūra piekrīt, ka nepieciešama demokrātijas atbalsta un cilvēktiesību veicināšanas jomas detalizēta un visaptveroša analīze?
Does the Presidency agree that a detailed and comprehensive analysis of democracy support and human rights promotion needs to be undertaken?
Vai prezidentūra skaidri norādīs kādas tieši apspriešanās ar visiem partneriem (t.i. iestādēm un reģionālajiem dalībniekiem) ir notikušas un kādus secinājumus tā var izdarīt?
Will the Presidency set out exactly what consultation has taken place with all partners (i.e. institutions and regional actors) and what conclusions it can draw from this?
Vai Padome var garantēt, ka tā pieņems secinājumus par šo iniciatīvu tikai pēc tam, kad būs notikušas pietiekamas apspriešanās ar partneriem?
Can the Council guarantee it will only adopt conclusions on this initiative once sufficient partner consultation has taken place?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0094/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0094/09
Temats: Par ES pasākumiem dzimumu līdztiesības atbalstīšanā, līdzsvarojot darba un ģimenes tiesības un pienākumus
Subject: EU measures to support gender equality in balancing work and family rights and responsibilities
Komisija 2008. gada 3. oktobrī iepazīstināja ar diviem likumdošanas priekšlikumiem, lai uzlabotu ģimenes un privātās dzīves saskaņošanu ar darbu gan attiecībā uz grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, gan attiecībā uz pašnodarbināto sieviešu un darbinieku, kas ir dzīvesbiedri, situāciju.
On 3 October 2008 the Commission presented two proposals for legislation to improve the reconciliation of work, family and private life, in relation both to maternity leave and the situation of self-employed women and assisting spouses.
Šai "saskaņošanas jomas dokumentu paketei" bija pievienots analītisks ziņojums par bērnu aprūpes nodrošināšanu ES un politisks paziņojums, kurā Komisija solīja veikt nepieciešamo, lai piešķirtu juridisku spēku sociālo partneru nolīgumam par bērna kopšanas atvaļinājumu direktīvas priekšlikuma veidā.
This ‘reconciliation package’ was accompanied by a stocktaking report on the provision of childcare in the EU and by a policy communication in which the Commission announced that it would take the necessary action to give legal force to a social partners' agreement on parental leave in the form of a proposal for a directive.
Sociālie partneri 2009. gada jūnijā panāca vienošanos par pārskatīto Pamatnolīgumu par bērna kopšanas atvaļinājumu, kas tagad novembra beigās oficiāli jāapstiprina Padomei.
In June 2009 social partners reached an agreement on a revised Framework Agreement on parental leave which is now to be formally approved by the Council at the end of November.
Eiropas Komisija savā darba programmā 2009. gadam arī paredzēja iesniegt priekšlikumu direktīvai, kurā paredzēts bērna kopšanas atvaļinājums tēviem, adopcijas atvaļinājums un apgādātāja atvaļinājums.
In its Work Programme for 2009, the Commission had also envisaged making a proposal for a directive providing for paternity, adoption and filial leave.
Tomēr šis priekšlikums netika izvirzīts, un to neiesniegs 2009. gadam.
This proposal, in the end, was not put forward and will not be presented for the year 2009.
Kāds ir Padomes viedoklis par iespējamu jaunu Eiropas likumdošanu attiecībā uz bērna kopšanas atvaļinājumu tēviem, apgādātāja atvaļinājumu un adopcijas atvaļinājumu?
What is the Council's view on possible new European legislation on paternity, filial and adoption leave?
Kāds ir Padomes viedoklis par pašreizējām diskusijām par abiem Komisijas direktīvas priekšlikumiem par "pašnodarbināto sieviešu situāciju" un "bērna kopšanas atvaļinājumu"?
What is the Council's view on the ongoing discussion of the two Commission proposals for directives on ‘female self-employed’ and ‘maternity leave’?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0095/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0095/09
Vai Komisija pilnībā atteiksies no šiem jaunajiem likumdošanas priekšlikumiem par bērna kopšanas atvaļinājumu tēviem, adopcijas atvaļinājumu un apgādātāja atvaļinājumu, vai arī tos vēlreiz izvirzīs Komisija nākamajā sasaukumā?
Will the Commission definitely abandon these new legislative proposals on paternity leave, adoption leave and filial leave or will be put forward again by the next Commission?
Vai Komisija ir paredzējusi drīzumā sākt efektīvu dialogu par to ar Eiropas Parlamentu un Padomi?
Does the Commission intend shortly to enter into an effective dialogue with the European Parliament and Council in this respect?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0096/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0096/09
Temats: Starptautiskā diena vardarbības pret sievietēm izskaušanai
Subject: International Day for the Elimination of Violence against Women
Ņemot vērā to, ka aprit 10 gadi, kopš pieņemta ANO rezolūcija, ar ko nosaka Starptautisko dienu vardarbības pret sievietēm izskaušanai, ES ir jāpastiprina sava darbība šajā jomā.
In the context of commemoration of the 10th anniversary of the UN Resolution establishing the International Day for the Elimination of Violence against Women, EU action in this field needs to be stepped up and move forward.
Vardarbība pret sievietēm ir strukturāla un plaši izplatīta problēma Eiropā.
Violence against women is a structural and widespread problem throughout Europe.
Sieviešu dzīvi un viņu sociālo, ekonomisko un politisko līdzdalību ierobežo pret sievietēm vērstas vardarbības dažādās izpausmes, kas joprojām ir novērojamas.
Women's lives and participation in social, economic, political and economic life is being limited by the persistence of different forms of violence against them.
Vardarbība pret sievietēm ir ne tikai sabiedrības veselības problēma, bet arī dzimumu nevienlīdzības jautājums — joma, kurā ES ir pilnvarota izstrādāt pasākumus.
Violence against women is not only a problem of public health, but also a matter of inequality between women and men, which is an area where the EU has the mandate to develop actions.
Programma Daphne pašlaik nodrošina ierobežotu finansējumu pasākumiem vardarbības pret sievietēm izskaušanai.
Currently, the Daphne programme provides some limited funding for initiatives against violence against women.
Tomēr ar šo instrumentu nepietiek.
However, this instrument is far from sufficient.
Laikā, kad ES veicina sadarbību brīvības, drošības un tiesiskuma jomā, decembrī pieņemot tā saukto Stokholmas programmu, kurā uzsvērta pilsoņu aizsardzība, piekļuve tiesībsargājošajām iestādēm un pilsoņu tiesību veicināšana, ES ir jāpastiprina pasākumi vardarbības pret sievietēm izskaušanai, iekļaujot tos minētajā programmā.
At a moment when the EU is increasing its cooperation in the field of Freedom, Security and Justice, through the adoption in December of the so-called 'Stockholm programme' , which highlights protection of citizens, access to justice and promoting citizens’ rights, stepping up EU action to tackle violence against women must be an integral part of such a strategy.
Tādēļ kāda ir Padomes stratēģija, lai uzlabotu pašreizējo situāciju?
What is, therefore, the Council's strategy to improve the current situation?
Vai Padome, ņemot vērā pašreizējos Līguma noteikumus (pienākumu veicināt dzimumu līdztiesību un uzlabot sabiedrības veselību), paredz pieņemt visaptverošāku ES politiku vardarbības pret sievietēm izskaušanai?
Does the Council plan to adopt a more comprehensive EU policy to tackle violence against women on the basis of the existing Treaty provisions (obligation to work towards equality between women and men and public health)?
Vai Padome, ņemot vērā kopīgas pamatnostādnes, paredz izstrādāt ES rīcības programmu vardarbības pret sievietēm izskaušanai?
Does the Council plan to develop an EU policy plan to tackle violence against women based on shared guidelines?
Kādus pasākumus ir paredzēts veikt, lai mudinātu dalībvalstis un palīdzētu tām izstrādāt valsts rīcības programmas vardarbības pret sievietēm izskaušanai?
What actions are planned to encourage and support Member States in developing national action plans to tackle violence against women?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0097/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0097/09
Laikā, kad ES veicina sadarbību brīvības, drošības un tiesiskuma jomā, decembrī pieņemot tā saukto Stokholmas programmu, kurā uzsvērta pilsoņu aizsardzība, piekļuve tiesībsargājošajām iestādēm un pilsoņu tiesību veicināšana, ES ir jāpastiprina pasākumi vardarbības pret sievietēm izskaušanai, iekļaujot tos minētajā programmā.
At a moment when the EU is increasing its cooperation in the field of Freedom, Security and Justice, through the adoption in December of the so-called 'Stockholm programme' , which highlights protection of citizens, access to justice and promoting citizens’ rights, stepping up EU action against violence against women must be an integral part of such a strategy.
Vai Komisija paredz iesniegt Padomei priekšlikumus pamatnostādnēm, lai veidotu saskaņotāku ES rīcības programmu vardarbības pret sievietēm izskaušanai?
Does the Commission plan to put to the Council proposals for guidelines for a more coherent EU policy plan to tackle violence against women?
Ko Komisija domā par īpašas augsta līmeņa konferences rīkošanu, kurā piedalītos politisko struktūrvienību, pilsoniskās sabiedrības, sociālo un institucionālo organizāciju pārstāvji, lai izstrādātu saskaņotākas rīcības programmas vardarbības pret sievietēm izskaušanai?
What does the Commission think about organising a special high-level conference attended by representatives coming from political bodies, civil society and social and institutional organisations, with the aim of feeding into a process of developing more coherent policies to address violence against women?
Kad Komisija plāno pasludināt vardarbības pret sievietēm izskaušanai veltītu Eiropas gadu, kā to EP kopš 1997. gada ir atkārtoti lūdzis?
When does the Commission intend to organise a European Year against Violence against Women as repeatedly called for by the EP since 1997?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0098/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0098/09
Temats: Padomes stratēģija Kopenhāgenas konferencē par klimata pārmaiņām (COP 15)
Subject: Council's strategy for the Copenhagen Conference on Climate Change (COP 15)
Kāda ir Padomes stratēģija, lai nodrošinātu, ka Kopenhāgenas konferences par klimata pārmaiņām puses, kas pārstāv gan attīstītās, gan jaunattīstības valstis, vienotos par vērienīgu nolīgumu?
What is the Council's strategy to ensure that both developed and developing Parties to the Copenhagen Climate Change Conference reach an ambitious agreement?
Ko Padome darīs, lai panāktu tādu saistošu emisijas samazināšanas mērķu iekļaušanu šajā nolīgumā, kuru rezultātā globālais emisiju samazinājums industriālajās valstīs 2020. gadā salīdzinājumā ar 1990. gadu būtu tuvāk 25–40 % intervāla augšējai robežai, kā ieteikts Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) ceturtajā novērtējuma ziņojumā?
What will the Council do to guarantee that this agreement imposes binding emission targets which would lead to global emission reductions in the industrialised countries at the high end of the 25-40% range for 2020 compared to 1990, as recommended by the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change?
Kāda apjoma finansējumu Padome plāno piešķirt, lai atbalstītu klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās pasākumus un samazinātu mežu izciršanu jaunattīstības valstīs, lai Kopenhāgenā panāktu visaptverošu nolīgumu un lai pildītu savu pienākumu pret jaunattīstības valstīm?
Which levels of finance does the Council plan to commit to, to support mitigation and adaptation and reduce deforestation in developing countries, in order to facilitate a comprehensive agreement in Copenhagen and to live up to its responsibility to the developing world?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0099/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0099/09
Temats: Komisijas stratēģija Kopenhāgenas konferencē par klimata pārmaiņām (COP 15)
Subject: Commission's strategy for the Copenhagen Conference on Climate Change (COP 15)
Kāda ir Komisijas stratēģija, lai nodrošinātu, ka abas sarunu puses Kopenhāgenas konferencē par klimata pārmaiņām – gan attīstītās valstis, gan jaunattīstības valstis – panāktu visaptverošu nolīgumu?
What is the Commission's strategy to ensure that both developed and developing Parties to the Copenhagen Climate Change Conference reach an ambitious agreement?
Kādus pasākumus Komisija veiks, lai panāktu, ka ar šo nolīgumu noteiktu saistošus emisiju samazināšanas mērķus, lai 2020. gadā salīdzinājumā ar 1990. gadu sasniegtu rūpnieciski attīstīto valstu kopējo emisiju samazinājuma 25–40 % apmērā maksimālo līmeni, kā ieteikts Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) ceturtajā novērtējuma ziņojumā?
What will the Commission do to guarantee that this agreement imposes binding emission targets which would lead to global emission reductions in the industrialised countries at the high end of the 25-40% range for 2020 compared to 1990, as recommended by the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change?
Kādā apjomā Komisija plāno finansēt klimata pārmaiņu seku novēršanas un pielāgošanās pasākumus, kā arī mežu izciršanas samazināšanas pasākumus jaunattīstības valstīs, lai Kopenhāgenā panāktu visaptverošu nolīgumu un pildītu savu pienākumu pret jaunattīstības valstīm?
Which levels of finance does the Commission plan to commit to, to support mitigation and adaptation and reduce deforestation in developing countries, in order to facilitate a comprehensive agreement in Copenhagen and to live up to its responsibility to the developing world?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0100/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0100/09
Temats: Problēmas jaunattīstības valstīs saistībā ar ierobežotu piekļuvi dažām vakcīnām
Subject: Problem of limited access of developing countries to some vaccines
Trīs ceturtdaļām pasaules iedzīvotāju nav pieejas vakcīnai pret gripu A(H1N1).
Three quarters of the world’s population have no access to the vaccine against the influenza A(H1N1) virus (‘swine flu’).
Jautājums par vienlīdzīgu piekļuvi medicīnas sasniegumiem atkal aktualizējies saistībā ar risku, ko rada cūku gripas (vīruss A(H1N1)) pandēmija.
The problem of fair access to the most modern medicine has again reared its head in the context of the risk of a swine flu pandemic.
Parasti šie vīrusi izceļas nabadzīgos reģionos, kuros pandēmijas risks, kā zināms, galvenokārt skar vietējos iedzīvotājus.
Such viruses generally appear in deprived regions where the local populations are, of course, the first to be affected by the risk of pandemics.
Katru gadu dienvidu valstis piegādā arī ziemeļu valstīm gripas vīrusu paraugus, kurus tālāk izmanto vakcīnas radīšanai pret sezonālo gripu.
Each year, the countries of the southern hemisphere provide those of the north with influenza virus samples to update seasonal influenza vaccines.
Pirms diviem gadiem Indonēzija paziņoja PVO par savu atteikumu turpmāk bez maksas piegādāt tās teritorijā izolētā gripas vīrusa A/H5N1 paraugus.
More than two years ago, Indonesia informed the WHO that it was no longer willing to share, free of change, samples of the A/H5N1 influenza virus isolated on its territory.
Ar šo Indonēzija vēlējās vērst starptautiskās sabiedrības uzmanību uz to, ka jaunattīstības valstīm ir jāļauj gūt labumu no vīrusu paraugu apmaiņas un jo īpaši jāsniedz piekļuve kvalitatīvām vakcīnām pret pandēmijas gripu par pieņemamu cenu.
In this way, Indonesia intended to alert the international community to the need for developing countries to benefit from the exchange of virus samples and, in particular, from access to high-quality vaccines against pandemic strains of influenza at affordable prices.
Tas ir šokējoši, ka minētie paraugi tiek sniegti bez atlīdzības, bet piekļuvei augstas kvalitātes vakcīnām pret pandēmijām par pieņemamu cenu būtu jābūt obligātai prasībai.
The fact that these samples are shared without payment is shocking, whereas the availability of high-quality vaccines against pandemic illnesses at reasonable prices should be the norm.
Vai Komisija piekrīt, ka tas nav morāli attaisnojami, ja jaunattīstības valstis tiek aicinātas piegādāt vakcīnas izstrādei nepieciešamos vīrusu celmus un tajā pašā laikā neizrādīt tām pretimnākšanu, kad tās pamatoti prasa sanitāro aizsardzību saviem pilsoņiem?
Does the Commission share the view that it is morally indefensible to persuade developing countries to provide the strains necessary for the development of a vaccine while the justified calls of these countries to protect the health of their populations are met with flat refusal?
Kādas iniciatīvas Komisija gatavojas veikt, lai sekmētu jaunattīstības valstu piekļuvi vakcīnām pret gripu A(H1N1)?
What measures does the Commission intend to take to increase the access of developing countries to vaccines against the influenza A(H1N1) virus?
Neņemot vērā pašreizējos procesus saistībā ar pandēmiju, vai Komisija ir gatava uzsākt procesu, kura rezultātā jaunattīstības valstīm varētu dot ilglaicīgu piekļuvi vakcīnām?
Beyond measures taken in this specific case in the context of the pandemic, is the Commission willing to take action to ensure that developing countries have lasting access to vaccines?
Ja Komisija tam piekrīt, vai tā varētu minēt veicamos pasākumus, lai jaunattīstības valstīs uzlabotu veselības aprūpes infrastruktūras līmeni, bez kura nav iespējama vienlīdzīga piekļuve vakcīnām.
If so, can the Commission outline the measures to be taken to improve health infrastructure in developing countries, an essential precondition for fairer access to vaccines.
Visbeidzot, vai Komisija varētu mūs informēt par to, kā tā plāno iesaistīt gan lielo institūciju, gan pilsoniskās sabiedrības (NVO) humanitārās organizācijas, lai šajā jomā garantētu pēc iespējas plašu vajadzību apmierināšanu?
Lastly, can the Commission specify how it intends to involve the major humanitarian actors, both from the institutional sphere and civil society (NGOs), in order to ensure that the needs of as many people as possible are met in this regard?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0101/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0101/09