natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Savā 2011. gada 13. jūlija KZP reformas priekšlikumā Komisija norāda uz akvakultūras nepietiekamo attīstību Savienībā kā uz vienu no galvenajām pašreizējās KZP problēmām un uzskata, ka akvakultūra veicina nodrošinātību ar pārtiku un nodarbinātību.
In its proposal for a Reform of the CFP from 13 July 2011, the Commission points to the insufficient development of aquaculture in the Union as one of the main problems of the current CFP, and qualifies aquaculture as a contribution to food security and employment.
Tomēr šajā priekšlikumā Komisija nemin nepieciešamību pēc akvakultūrai piemērojamiem kvalitatīvajiem kritērijiem.
Nonetheless, in the same proposal the Commission does not provide any mention of the necessity of qualitative criteria with regard to aquaculture.
Tā kā akvakultūras nozīme ir vispārēji un vienprātīgi atzīta, vai Komisija garantēs pietiekamus un viegli pieejamus līdzekļus ilgtspējīgas akvakultūras attīstībai?
As general unanimity exists with regard to the importance of aquaculture, will the Commission guarantee sufficient and easy-to-access funds to enable the development of sustainable aquaculture?
Ņemot vērā to, ka:
Taking into account that:
– akvakultūra ir dalībvalstu un ES dalīta kompetence un
- aquaculture is of shared competence between the Member States and the EU, and
– Savienības nesaistošās pamatnostādnes būs pamats valstu daudzgadu stratēģiskajiem plāniem,
- non-binding Union strategic guidelines will form the foundation for multiannual national strategic plans,
kā visā Savienībā varētu nodrošināt tādu vispārēju kvalitatīvo kritēriju ievērošanu, ar kuriem ņem vērā sociālo un ekoloģisko ietekmi, piemēram, gruntsūdeņu piesārņošanu?
how can general qualitative criteria, which take into account the social and ecological impact such as contamination of ground water, be ensured throughout the Union?
Kā Komisija var nodrošināt to, ka dalībvalstis ievēro Savienības līmenī noteiktos standartus?
How can the Commission ensure that Member States do not fall short of Union standards?
Lai gan Eiropas Parlaments atzinīgi vērtē akvakultūras konsultatīvo padomju izveidi, tas vēlas zināt, kā tas varēs ietekmēt šo procesu.
While welcoming the proposal on the establishment of Advisory Councils for Aquaculture, how is the European Parliament enabled to influence the process?
Lielākā daļa zivju, kas tiek izaudzētas akvakultūras apstākļos, ir plēsīgo sugu zivis.
The majority of fish raised in aquaculture belong to carnivorous species.
Kādus pasākumus varētu veikt, lai garantētu, ka šo zivju barošana ir atbilstoša un neatstāj negatīvu ietekmi uz savvaļas zivīm, it īpaši uz to vairošanās paradumiem?
What measures could be employed to guarantee that their feeding is appropriate and does not have a detrimental impact on wild fish, especially concerning their breeding habits?
Vai Komisijai zināms, ka plēsīgo sugu zivis aizvien vairāk tiek barotas ar kultūraugiem, kas ir sveši to dabiskajai ēdienkartei?
Is the Commission aware of the fact that carnivorous fish are increasingly being fed crop plants foreign to their natural diets?
Vai Komisija paredz jebkādus zivju vai patērētāju veselības apdraudējumus šādas barošanas prakses dēļ?
Does the Commission anticipate any health risks as a result of this for the fish and/or the consumer?
Akvakultūras apstākļos audzētas zivis tiek importētas arī no valstīm, kurās Eiropas standartu, t. i., ekoloģisko vai dzīvnieku labturības standartu, ievērošana nav obligāta vai arī tie netiek efektīvi piemēroti.
Fish from aquaculture is also imported from countries where European standards, i.e. ecological standards or animal well-being, do not necessarily or effectively apply.
Kādi pasākumi tiek veikti, lai Eiropas patērētāji varētu būt droši, ka viņu patēriņam paredzētās zivis tiek audzētas pieņemamos apstākļos?
What measures are being taken to assure European consumers that their fish are farmed in acceptable circumstances?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000283/2011
Question for oral answer O-000283/2011
PPE grupas vārdā Temats: Brīvības atņemšanas apstākļi ES
on behalf of the PPE Group Subject: Detention conditions in the EU
Lai gan brīvības atņemšanas apstākļi un ieslodzījuma vietu pārvaldība ir dalībvalstu atbildība, Eiropas Parlaments ir ieinteresēts šajā jautājumā, jo tiesu nolēmumu savstarpējas atzīšanas principam ir būtiska loma brīvības, drošības un tiesiskuma telpā.
Whilst detention conditions and prison management are the responsibility of Member States, the European Parliament is interested in this issue because of the central importance that the principle of mutual recognition of judicial decisions has in the area of freedom, security and justice.
Eiropas Parlaments vairāku gadu laikā ir mudinājis Padomi veikt pasākumus saistībā ar dažādiem jautājumiem, kas attiecas uz brīvības atņemšanas jomu.
For several years Parliament has been urging the Council to take action on various issues relating to detention.
Eiropas Parlaments rezolūcijā par Stokholmas programmu aicina izveidot ES krimināltiesiskuma telpu, izmantojot cita starpā minimuma standartus attiecībā uz ieslodzījuma un apcietinājuma apstākļiem un vienotu tiesību kopumu ieslodzītajiem ES.
In its Resolution on the Stockholm Programme, Parliament calls for the establishment of an EU criminal justice area to be developed through, inter alia, minimum standards for prison and detention conditions and a common set of prisoners' rights in the EU.
Eiropas Komisija 2011. gada 14. jūnijā publicēja Zaļo grāmatu par ES tiesību aktu krimināltiesību jomā piemērošanu saistībā ar brīvības atņemšanu, ar to uzsākot atklātu visu ieinteresēto personu apspriešanos par ES rīcību, lai uzlabotu apstākļus ieslodzījuma vietās un nodrošinātu arī savstarpēju uzticēšanos tiesu iestāžu sadarbībā.
On 14 June 2011 the Commission issued a Green Paper on the application of EU criminal justice legislation in the field of detention, launching an open consultation for stakeholders on EU measures for the improvement of detention conditions, also to ensure mutual trust in judicial cooperation.
Zaļajā grāmatā uzsvērts, ka pastāv mijiedarbība starp brīvības atņemšanas apstākļiem un savstarpējās atzīšanas instrumentiem, piemēram, Eiropas apcietināšanas orderi, kā arī starp pirmstiesas apcietinājumu.
The Green Paper underlines the interplay between detention conditions and mutual recognition instruments such as the European Arrest Warrant as well as pre-trial detention.
Komisijas paziņojums ir papildināts ar pielikumu, kurā atspoguļota ļoti atšķirīgā un bieži vien satraucošā situācija dalībvalstīs galvenokārt saistībā ar pirmstiesas apcietinājumā esošo personu un ieslodzījuma vietās esošo notiesāto personu skaitu, ieslodzījuma vietu pārblīvētību un valsts iedzīvotāju un ārvalstu pilsoņu īpatsvaru ieslodzījuma vietās.
The Commission Communication contains an annex illustrating that the situation in the Member States is very varied and often worrying, notably in relation to the number of pre-trial detainees, the occupancy level and overcrowding, the prison population rate and the rate of non-nationals detained.
Kādus ES mēroga pasākumus Padome ir paredzējusi veikt, lai nodrošinātu, ka dalībvalstīs tiek uzlaboti apstākļi ieslodzījuma vietās?
What will the Council do at EU level to ensure that detention conditions are improved in Member States?
Ko Padome plāno veikt, lai sekmētu minimuma standartus attiecībā uz ieslodzījuma un apcietinājuma apstākļiem un vienotu tiesību kopumu ieslodzītajiem ES, tostarp atbilstīgus noteikumus par kompensāciju personām, kuras nepamatoti aizturētas vai notiesātas?
What will the Council do to promote minimum standards for prison and detention conditions and a common set of prisoners' rights in the EU, including appropriate compensation rules for persons unjustly detained or convicted?
Kādus pasākumus Padome veiks, lai saskaņā ar reģionālās drošības plāniem atbalstītu gan jaunu ieslodzījuma vietu celtniecību tajās dalībvalstīs, kuras skar pārpildītu cietumu problēma, gan sociālo pārcelšanas programmu īstenošanu?
What will the Council do to provide assistance in both the construction – in accordance with regional security plans – of new detention facilities in Member States affected by prison overcrowding and the implementation of social resettlement programmes?
Kādus pasākumu Padome veiks, lai sekmētu dalībvalstīs ieslodzījuma vietu apstākļu uzlabošanu, lai tās aprīkotu tehniskā ziņā un paplašinātu telpas, padarītu tās funkcionāli piemērotas, uzlabojot apcietināto dzīves apstākļus un vienlaikus nodrošinot augstu drošības līmeni?
What will the Council do to promote the improvement of prison facilities in Member States, in order to equip them technically and extend them, to make them functionally suitable with a view to improving the living conditions of detainees whilst at the same time ensuring a high level of security?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000284/2011
Question for oral answer O-000284/2011
Eiropas Parlaments vairāku gadu laikā ir mudinājis Komisiju veikt pasākumus saistībā ar dažādiem jautājumiem, kas attiecas uz brīvības atņemšanas jomu.
For several years Parliament has been urging the Commission to take action on various issues relating to detention.
Zaļajā grāmatā uzsvērts, ka pastāv mijiedarbība starp brīvības atņemšanas apstākļiem un tiesu nolēmumu savstarpējās atzīšanas instrumentiem, piemēram, Eiropas apcietināšanas orderi, kā arī starp pirmstiesas apcietinājumu.
The Green Paper underlines the interplay between detention conditions and mutual recognition instruments such as the European Arrest Warrant as well as pre-trial detention.
Kādus ES mēroga pasākumus Komisija ir paredzējusi veikt, lai nodrošinātu, ka dalībvalstīs tiek uzlaboti apstākļi ieslodzījuma vietās?
What will the Commission do at EU level to ensure that detention conditions are improved in Member States?
Ko Komisija plāno veikt, lai sekmētu minimuma standartus attiecībā uz ieslodzījuma un apcietinājuma apstākļiem un vienotu tiesību kopumu ieslodzītajiem ES, tostarp atbilstīgus noteikumus par kompensāciju personām, kuras nepamatoti aizturētas vai notiesātas?
What will the Commission do to promote minimum standards for prison and detention conditions and a common set of prisoners' rights in the EU, including appropriate compensation rules for persons unjustly detained or convicted?
Kādus pasākumus Komisija veiks, lai saskaņā ar reģionālās drošības plāniem atbalstītu gan jaunu ieslodzījuma vietu celtniecību tajās dalībvalstīs, kuras skar pārpildītu cietumu problēma, gan sociālo pārcelšanas programmu īstenošanu?
What will the Commission do to provide assistance in both the construction – in accordance with regional security plans – of new detention facilities in Member States affected by prison overcrowding and the implementation of social resettlement programmes?
Kādus pasākumu Komisija veiks, lai sekmētu dalībvalstīs ieslodzījuma vietu apstākļu uzlabošanu, lai tās aprīkotu tehniskā ziņā un paplašinātu telpas, padarītu tās funkcionāli piemērotas, uzlabojot apcietināto dzīves apstākļus un vienlaikus nodrošinot augstu drošības līmeni?
What will the Commission do to promote the improvement of prison facilities in Member States, in order to equip them technically and extend them, to make them functionally suitable with a view to improving the living conditions of detainees whilst at the same time ensuring a high level of security?
Vai Komisija pārbaudīs tiesību aktu ietekmi uz brīvības atņemšanas apstākļiem un izstrādās ieteikumus saistībā ar šiem jautājumiem?
Will the Commission examine the impact of laws on detention conditions and make recommendations in relation to these issues?
Kādus pasākumus Komisija veiks attiecībā uz paveiktā darba pārbaudi saistībā ar paziņojumu?
What will the Commission do as a follow-up to the Communication?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000285/2011
Question for oral answer O-000285/2011
Zviedrijas uzņēmumu īpašnieku grupa 2008. gadā iesniedza lūgumrakstu (Nr. 0901/2008), kurā norādīja, ka pret tās locekļiem ir vērsti draudi un iebiedēšana, jo viņi ir atteikušies parakstīt darba koplīgumus ar Zviedrijas arodbiedrībām.
In 2008 a group of Swedish business owners submitted a petition (0901/2008) in which it indicated that its members had been threatened and intimidated because they declined to subscribe to collective agreements concluded by Swedish trade unions.
Minētās tiesības nozīmē ievērot brīvību neiesaistīties kolektīvās apvienībās vai koplīgumos (negatīvā biedrošanās brīvība).
The right at stake is the one of respect for freedom not to join collective associations or collective agreements (negative freedom of association).
- Vai Komisija piekrīt, ka negatīvā biedrošanās brīvība saskaņā ar Līgumiem un ES dalībvalstīm saistošām citām attiecīgajām konvencijām un nolīgumiem ir pamattiesības un absolūtas tiesības?
- Does the Commission agree that the negative freedom of association is a fundamental and absolute right under the Treaties and other relevant conventions and agreements that are binding upon EU Member States?
- Vai Komisija piekrīt, ka negatīvā biedrošanās brīvība ir tikpat svarīga kā pozitīvā biedrošanās brīvība un ir jāaizsargā?
- Does the Commission agree that the negative freedom of association has the same importance as the positive right of association and needs to be protected?
- Vai attiecībā uz neiesaistīšanās brīvību Komisija uzskata, ka Zviedrijas tiesību akti darba attiecību jomā pilnībā atbilst Līgumu burtam un garam un ES dalībvalstīm saistošām citām attiecīgajām konvencijām un nolīgumiem?
- With regard to the freedom of non-association, does the Commission believe that the Swedish labour relations legislation is fully in line with the letter and the spirit of the Treaties and other relevant conventions and agreements that are binding upon EU Member States?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000286/2011
Question for oral answer O-000286/2011
Verts/ALE grupas vārdā Temats: Apcietināšanas apstākļi ES
on behalf of the Verts/ALE Group Subject: Detention conditions in the EU
Komisija ir publicējusi Zaļo grāmatu par ES tiesību aktu krimināltiesību jomā piemērošanu saistībā ar brīvības atņemšanu, par kuru tā tagad apspriežas ar visām ieinteresētajām aprindām.
The Commission has issued a Green Paper on the application of EU criminal justice legislation in the field of detention, on which it is currently consulting stakeholders.
Zaļajā grāmatā ir akcentēta saistība starp apcietināšanas apstākļiem un dažādiem ES instrumentiem, piemēram, Eiropas apcietināšanas orderi un Eiropas uzraudzības rīkojumu, un ir raksturoti tādi aspekti kā pirmstiesas apcietinājums, bērnu situācija un apstākļi apcietinājuma vietās, attiecībā uz kuriem ES varētu nākt klajā ar iniciatīvām.
The Green Paper highlights the connections between detention conditions and various EU instruments, such as the European Arrest Warrant and the European Supervision Order, and illustrates how pre-trial detention, the situation of children and detention conditions are issues on which the EU could take initiatives.
Šajā paziņojumā ir iekļauts pielikums, kurā atspoguļota ļoti atšķirīgā un bieži vien satraucošā situācija dalībvalstīs, galvenokārt saistībā ar pirmstiesas apcietinājumā esošo personu un ieslodzījuma vietās esošo notiesāto personu skaitu, ieslodzījuma vietu pārblīvētību un valsts iedzīvotāju un ārvalstu pilsoņu īpatsvaru ieslodzījuma vietās.
The Communication contains an annex illustrating that the situation in Member States is very varied and often worrying, notably in relation to the number of pre-trial detainees, prison occupancy level and overcrowding, the size of the prison population, and the detention rate for non-nationals.
Eiropas Cilvēktiesību tiesa, ņemot vērā arī Eiropas Padomes Spīdzināšanas novēršanas komitejas ziņojumus, ir arī vairākkārt ES dalībvalstīm paudusi nosodījumu par apcietināšanas apstākļiem, pirmstiesas apcietinājuma ilgumu un tiesvedības gaitu.
The European Court of Human Rights has also repeatedly condemned EU Member States with regard to detention conditions, the length of pre-trial detention and the administration of justice, including on the basis of the reports of the Council of Europe’s Committee for the Prevention of Torture.
Kādus ES mēroga pasākumus Padome ir paredzējusi veikt, lai nodrošinātu cietumos ieslodzīto personu pamattiesību ievērošanu un lai panāktu apcietināšanas apstākļu uzlabošanu dalībvalstīs?
What will the Council do at EU level to ensure that the fundamental rights of persons detained in prisons are respected and that detention conditions are improved in Member States?
Vai Padome atzīst pretrunas starp standartiem neatbilstošajiem apcietināšanas apstākļiem un Eiropas apcietināšanas ordera īstenošanu, kā tas uzsvērts jautājumos, kas radās saistībā ar Lietu C-396/11, Radu ?
Does the Council recognise the tension between substandard detention conditions and the execution of a European arrest warrant as underlined by the questions raised in Case C-396/11, Radu ?
Vai Padome var sniegt konkrētus statistikas datus par vidējo laika posmu, ko personas, kas izdotas atbilstīgi Eiropas apcietināšanas orderim, pavadījušas pirmstiesas apcietinājumā?
Can the Council provide concrete statistics as regards the average amount of time persons surrendered under a European Arrest Warrant spent in pre-trial detention?
Vai Padome ir gatava piekrist procedūras prasībām attiecībā uz aizdomās turēto personu turēšanu pirmstiesas apcietinājumā, tostarp pārskatīšanas iespējām un maksimālajiem apcietinājuma termiņiem?
Is the Council willing to accept procedural requirements for keeping suspects in pre-trial detention, including possibilities for review and maximum periods before being released?
Vai Padome ir gatava ierosināt ES tiesību aktu, iekļaujot tajā Eiropas Padomes izstrādātos Eiropas cietuma noteikumus, jo īpaši attiecībā uz izmitināšanu, piekļuvi veselības aprūpei un juridiskām konsultācijām?
Is the Council willing to propose EU legislation incorporating the European Prison Rules developed by the Council of Europe, particularly as regards accommodation, access to health care and legal advice?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000287/2011
Question for oral answer O-000287/2011
Kādus ES mēroga pasākumus Komisija ir paredzējusi veikt, lai nodrošinātu cietumos ieslodzīto personu pamattiesību ievērošanu un lai panāktu brīvības atņemšanas apstākļu uzlabošanos dalībvalstīs?
What will the Commission do at EU level to ensure that the fundamental rights of persons detained in prisons are respected and that detention conditions are improved in Member States?
Vai Komisija atzīst pretrunas starp standartiem neatbilstošajiem apcietināšanas apstākļiem un Eiropas apcietināšanas ordera īstenošanu, kā tas uzsvērts jautājumos, kas radās saistībā ar Lietu C-396/11, Radu ?
Does the Commission recognise the tension between substandard detention conditions and the execution of a European arrest warrant as underlined by the questions raised in Case C-396/11, Radu ?
Vai Komisija var sniegt konkrētus statistikas datus par vidējo laika posmu, ko personas, kas izdotas atbilstīgi Eiropas apcietināšanas orderim, pavadījušas pirmstiesas apcietinājumā?
Can the Commission provide concrete statistics as regards the average amount of time persons surrendered under a European Arrest Warrant spent in pre-trial detention?
Vai Komisija ir gatava ierosināt procedūras prasības attiecībā uz aizdomās turēto personu turēšanu pirmstiesas apcietinājumā, tostarp pārskatīšanas iespējām un maksimālajiem apcietinājuma termiņiem?
Is the Commission willing to propose procedural requirements for keeping suspects in pre-trial detention, including possibilities for review and maximum periods before being released?
Vai Komisija ir gatava ierosināt ES tiesību aktu, iekļaujot tajā Eiropas Padomes izstrādātos Eiropas cietuma noteikumus, jo īpaši attiecībā uz izmitināšanu, piekļuvi veselības aprūpei un juridiskām konsultācijām?
Is the Commission willing to propose EU legislation incorporating the European Prison Rules developed by the Council of Europe, particularly as regards accommodation, access to health care and legal advice?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000288/2011
Question for oral answer O-000288/2011
PPE grupas vārdā Temats: Romu diskriminācijas atcelšana
on behalf of the PPE Group Subject: Abolition of Roma discrimination
Neraugoties uz Komisijas izveidoto un Padomes atzinīgi vērtēto ES pamatshēmu valsts romu integrācijas stratēģijām un to, ka Eiropas Komisija ir izstrādājusi dalībvalstīm adresētas pamatnostādnes, lai tās varētu izveidot dalībvalstu romu integrācijas stratēģijas, romu diskriminācija Eiropas Savienībā turpinās.
Notwithstanding the EU Framework for National Roma Integration Strategies launched by the Commission and welcomed by the Council and the issuing by the European Commission of guidelines addressed to Member States for the formulation of the National Roma Integration Strategies (NRIS), discrimination of Roma in the EU is still taking place.
Diskriminācijas novēršanas jomā darāmā vēl ir daudz, ņemot vērā plaši izplatīto naidīgo attieksmi pret romiem un pastāvošo noteikumu nepietiekamu īstenošanu.
There is a lot to achieve regarding non-discrimination, considering the widespread antigypsism and the insufficient implementation of existing regulations.
Romu kopienas nereti nošķir geto teritorijās un tās cieš no ļoti zema nodarbinātības līmeņa un nevienlīdzības attiecībā uz piekļuvi veselības aprūpei; it īpaši romu bērniem tiek nodrošinātas ļoti zemas kvalitātes izglītības iespējas, viņiem jāmācās nošķirti un tikai romiem paredzētās klasēs, kaut gan izglītība ir viens no svarīgākajiem instrumentiem, lai izvairītos no nabadzības.
Roma communities are often segregated in ghetto areas and suffer from extremely low rates of employment, unequal access to health care; in particular, Roma children are subject to low-quality education in the form of segregated education and gypsy-only classrooms, while education is one of the most important tools to avoid poverty.
Visām Eiropas valstīm — gan esošām, gan nākamām Eiropas Savienības dalībvalstīm — ir jāiesaistās saskaņotos centienos pārvarēt šo vēsturiski radušos sociālo atstumtību attiecībā uz Eiropas lielāko etnisko minoritāti un sākt īstenot ES romu integrācijas stratēģiju.
All European countries – present and future members of the European Union – must engage themselves in a concerted effort to overcome this historic social exclusion of the continent’s largest ethnic minority, and sign up for the EU’s strategy on Roma inclusion.
Vai Padome var apņemties veikt pasākumus, kuru mērķis ir nepieļaut diskriminējošu attieksmi, vienlaikus nodrošinot ES stratēģijas īstenošanu?
Can the Council commit itself to taking measures aimed at avoiding discriminatory treatment, while ensuring the implementation of the EU strategy?
Kā Padome var nodrošināt, ka tiek attīstīta kompleksa nodarbinātības un labklājības sistēma, sniegta piekļuve mūžizglītībai, lai uzlabotu iespējas darba tirgū, un nodrošināta vienlīdzīga attieksme un iespēju vienlīdzība nodarbinātības politikas jomās un programmās, kuru mērķis ir sociālā iekļaušana, un kā tā var garantēt romu līdzdalības uzlabošanu vietējā līmenī saistībā ar ES līdzekļu plānošanu, apguvi un uzraudzību?
How can the Council ensure the development of a complex employment and welfare system, access to lifelong learning for better chances in the labour market and equal treatment and equal opportunities in employment policies and programmes aimed at social inclusion, and how can it guarantee the improvement of Roma participation at local level in planning, executing and monitoring EU funds?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000289/2011
Question for oral answer O-000289/2011