natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kāds ir Komisijas viedoklis par Parlamenta nostāju, kas ir pausta iepriekš minētā 2011. gada jūlija ziņojuma 56. punktā, ka saistošas normas aviācijas drošības jomā, kura tik lielā mērā ietekmē cilvēku pamattiesības, ir jāpieņem saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru?
What is the Commission’s view on Parliament’s position, as expressed in Paragraph 56 of its aforementioned July 2011 report, that binding measures for the aviation security sector which have such a great impact on people’s fundamental rights must be adopted via the ordinary legislative procedure?
Tādējādi Parlaments arī turpmāk varētu piedalīties šāda veida lēmumu pieņemšanā, kurā ir nepieciešams atbilstošs pārredzamības līmenis.
This would allow Parliament to remain actively involved in decisions of this nature, which require an appropriate level of transparency.
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000212/2011
Question for oral answer O-000212/2011
Attīstības komiteja komitejas vārdā Temats: ES biomasas politika un tās ietekme uz attīstību
on behalf of the Committee on Development Subject: EU biomass policy and its impact on development
Eiropas Savienības Padome 2009. gada aprīlī pieņēma direktīvu, ar kuru izveido kopīgu ES sistēmu atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanai (Direktīva 2009/28/EK).
In April 2009, the Council of the European Union adopted a directive establishing a common EU framework for the promotion of energy from renewable sources (Directive 2009/28/EC).
Šā tiesību akta mērķis ir līdz 2020. gadam panākt, ka ES no atjaunojamiem energoresursiem tiek iegūti — 20 % no ES galapatēriņā izmantotās enerģijas un 10 % no transportā patērētās enerģijas katrā dalībvalstī.
The aim of this legislative act is to achieve by 2020 a 20% share of energy from renewable sources in the EU's final consumption of energy and a 10% share of energy from renewable sources in each Member State's transport energy consumption.
Šajā direktīvā tiek prasīts būtiski palielināt biomasas ražošanu un izmantošanu enerģijas ieguvei, pieprasot dubultot tās daļu līdz 2020. gadam, bet nav izveidota stingra sistēma, lai nodrošinātu ilgtspējīgu biomasas ražošanu un izmantošanu enerģijai.
While the Directive seeks a significant increase in the production and use of biomass for energy – with a requirement to double its share by 2020 – there is no strong framework in place to ensure the sustainable production and use of biomass for energy.
Turklāt koksnes biomasas ieguve var kaitīgi ietekmēt mežus jaunattīstības valstīs, jo tas var nozīmēt dabisko mežu, mitrāju utt. pārveidošanu par biodegvielas izejvielu plantācijām.
In addition to this, woody biomass has a potential detrimental effect on forests in developing countries since it might entail the conversion of natural forests, wetlands, etc. to biofuel feedstock plantations.
Kādus pasākumus Padome gatavojas veikt, lai nodrošinātu, ka enerģijas ieguvē izmantotā biomasa ir ilgtspējīga un tās izejvielu audzēšana ir atbilstīga mežu ilgtspējīgai apsaimniekošanai gan ES, gan ārpus tās?
What are the measures that the Council intends to take to ensure that biomass used for energy is sustainable and is consistent with sustainable management of forests, both within and outside the EU?
Kādā veidā tiks nodrošināta ES biomasas politikas atbilstība saistībām, kuras Komisija uzņēmusies saskaņā ar brīvprātīgajiem partnerattiecību nolīgumiem par meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un kokmateriālu un koksnes izstrādājumu tirdzniecību ( FLEGT ), kā arī saistībām klimata pārmaiņu jomā tādu emisiju samazināšanai, kuru iemesls ir mežu izciršana un mežu degradācija ( REDD ) un Nagojas deklarācijai par Bioloģisko daudzveidību un attīstības palīdzību?
How will the EU biomass policy meet the obligations accepted by the Commission under the Voluntary Partnership Agreements on Forest Law Enforcement, Governance and Trade (FLEGT), the climate change commitments within the Reduced Emissions from Deforestation and Forest Degradation (REDD) framework and the Nagoya Declaration on Biodiversity in Development Cooperation?
Ko Padome darīs, lai nodrošinātu saskaņotu politiku, kas aizsargās mežus un veicinās to izturību pret klimata pārmaiņām, izstrādājot kritērijus, lai novērstu biomasas ražošanas enerģijas ieguvei izraisīto negatīvo ietekmi uz klimatu, vidi un sociālo jomu?
How will the Council ensure a coherent policy that will protect forests and increase their resilience to climate change by developing criteria that prevent negative climate, environmental and social impacts from the use of production of biomass for energy?
Vai Padomes rīcībā ir informācija par to, kādā apjomā līdz šim jau ir importēta biomasa enerģijas ražošanai un no kādiem reģioniem tā tiks importēta tuvākā nākotnē?
Does the Council have any information as to how much biomass for energy production is already imported and from which regions it will come in the near future?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000213/2011
Question for oral answer O-000213/2011
Kādus pasākumus Komisija gatavojas veikt, lai nodrošinātu, ka enerģijas ieguvē izmantotā biomasa ir ilgtspējīga un tās izejvielu audzēšana ir atbilstīga mežu ilgtspējīgai apsaimniekošanai gan ES, gan ārpus tās?
What are the measures that the Commission intends to take to ensure that biomass used for energy is sustainable and is consistent with sustainable management of forests, both within and outside the EU?
Kādā veidā tiks nodrošināta ES biomasas politikas atbilstība saistībām, kuras Komisija uzņēmusies saskaņā ar brīvprātīgajiem partnerattiecību nolīgumiem par meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un kokmateriālu un koksnes izstrādājumu tirdzniecību ( FLEGT ), kā arī saistībām klimata pārmaiņu jomā tādu emisiju samazināšanai, kuru iemesls ir mežu izciršana un mežu degradācija ( REDD ), un Nagojas deklarācijai par Bioloģisko daudzveidību un attīstības palīdzību?
How will the EU biomass policy meet the obligations accepted by the Commission under the Voluntary Partnership Agreements on Forest Law Enforcement, Governance and Trade (FLEGT), the climate change commitments within the Reduced Emissions from Deforestation and Forest Degradation (REDD) framework and the Nagoya Declaration on Biodiversity in Development Cooperation?
Vai Komisija ņems vērā šos jautājumus gaidāmajā (2011. gada beigās paredzētajā) pārskatā par cietās biomasas un biogāzes ilgtspējības kritērijiem?
Will the Commission take these issues into account in its upcoming review concerning sustainability criteria for solid biomass and biogas (due by the end of 2011)?
Vai Komisijas rīcībā ir informācija par to, kādā apjomā līdz šim jau ir importēta biomasa enerģijas ražošanai un no kādiem reģioniem tā tiks importēta tuvākā nākotnē?
Does the Commission have any information as to how much biomass for energy production is already imported and from which regions it will come in the near future?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000214/2011
Question for oral answer O-000214/2011
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja komitejas vārdā Temats: Mikroorganismu rezistences radītie draudi sabiedrības veselībai
on behalf of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety Subject: Public health threat of antimicrobial resistance
Parlamenta Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas delegācija 2011. gada jūnijā apmeklēja Eiropas Zāļu aģentūru Londonā.
In June 2011 a delegation from Parliament’s Committee on the Environment, Public Health and Food Safety visited the European Medicines Agency in London.
Šī apmeklējuma laikā gan aģentūras, gan delegācijas pārstāvji pauda bažas par to, ka pieaug rezistence pret antimikrobiālajiem līdzekļiem, jo īpaši antibiotikām.
During this visit both the Agency and the delegation expressed their concerns about the increasing resistance to antimicrobials, particularly antibiotics.
Eiropas Zāļu aģentūras un Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ESPKC) kopīgajā tehniskajā ziņojumā jau 2009. gadā ir secināts, ka katru gadu ne mazāk kā 25 000 pacientu ES mirst no infekcijas slimībām, ko izraisījušas baktērijas, kuras ir rezistentas pret daudzām zālēm, un ka šo baktēriju izraisīto infekciju dēļ ES ir lielākas veselības aprūpes izmaksas un produktivitāte samazinās par vismaz EUR 1,5 miljardiem gadā .
A joint technical report from the Agency and the European Centre for Disease Prevention and Control (ECDC) had already concluded in 2009 that at least 25 000 patients in the EU die each year from infections caused by bacteria that are resistant to many medicines, and that in the EU infections caused by these bacteria result in extra healthcare costs and productivity losses of at least EUR 1.5 billion each year .
Komisijas ziņojumā par Padomes 2001. gada ieteikumu īstenošanu un Eirobarometra 2010. gada aptaujas rezultātā tika konstatēti vairāki trūkumi attiecībā uz to, kā tiek veicināta piesardzīga antimikrobiālo līdzekļu lietošana.
A Commission Report on the 2001 Council Recommendations and the 2010 Eurobarometer survey identified a series of shortfalls and gaps in the promotion of the prudent use of antimicrobials.
Problēmu vēl vairāk saasina tas, ka dažu pēdējo gadu laikā ir apstiprināti tikai nedaudzi jauni antimikrobiālie līdzekļi, tādēļ, iespējams, nākotnē infekcijas ārstēt būs grūtāk.
The problem is made worse by the fact that only a small number of new antimicrobials have been authorised over the past few years, a situation which may lead to infections becoming more difficult to treat in the future.
Mikroorganismu rezistence ir aizvien aktuālāka problēma gan attiecībā uz cilvēkiem, gan dzīvniekiem.
Antimicrobial resistance is a growing problem in both humans and animals.
Rezistence var izplatīties no dzīvniekiem uz cilvēkiem pārtikas ķēdē vai tieša kontakta ceļā.
Resistance can spread from animals to humans through the food chain or during direct contact.
Mikroorganismu rezistence neapšaubāmi ir pārrobežu parādība.
Antimicrobial resistance is a phenomenon which clearly has cross-border implications.
Vai Padome var paskaidrot, kā, izmantojot turpmākas ES iniciatīvas, tostarp likumdošanas priekšlikumus, tā ir iecerējusi risināt mikroorganismu rezistences problēmu un jo īpaši šādus jautājumus:
Could the Council explain how, through future EU initiatives – including legislative proposals – it intends to tackle the problem of antimicrobial resistance, in particular as regards:
1. piesardzīga apstiprināto antimikrobiālo līdzekļu izmantošana gan cilvēku, gan dzīvnieku ārstēšanā;
1. the prudent use of authorised antimicrobials for humans and for animals;
2. nepieciešamība stimulēt ieguldījumus jaunu antimikrobiālu līdzekļu izstrādē;
2. the need for incentives to invest in new antimicrobials;
3. sabiedrības veselības aizsardzībai paredzēto valsts izdevumu palielināšanās dalībvalstīs mikroorganismu rezistences ietekmē?
3. the extent to which antimicrobial resistance increases public health expenditures in the Member States?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000215/2011
Question for oral answer O-000215/2011
Vai Komisija var paskaidrot, kā, izmantojot turpmākas ES iniciatīvas, tostarp likumdošanas priekšlikumus, tā ir iecerējusi risināt mikroorganismu rezistences problēmu un jo īpaši šādus jautājumus:
Could the Commission explain how, through future EU initiatives – including legislative proposals – it intends to tackle the problem of antimicrobial resistance, in particular as regards:
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000216/2011
Question for oral answer O-000216/2011
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja komitejas vārdā Temats: Klimata pārmaiņu konference Durbanā (COP 17)
on behalf of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety Subject: Climate change conference in Durban (COP 17)
Kādus pasākumus Padome veic, lai nodrošinātu taustāmu rezultātu sasniegšanu Klimata pārmaiņu konvencijas pušu 17. konferencē Durbanā un it īpaši konkrētu progresu šādos jautājumos:
What steps is the Council taking to ensure that the COP 17 Climate Change Conference in Durban brings tangible results, and in particular makes concrete progress in achieving:
– nolīgums par otro saistību periodu saskaņā ar Kioto protokolu;
– agreement on the second commitment period under the Kyoto Protocol;
– plašāks vispusīgais globālais nolīgums, kurā iesaistītas visas puses, un
– a broader comprehensive global agreement involving all parties; and
– Kankunas nolīgumu īstenošana?
– implementation of the Cancún Agreements?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000217/2011
Question for oral answer O-000217/2011
Kādus pasākumus Komisija veic, lai nodrošinātu taustāmu rezultātu sasniegšanu Klimata pārmaiņu konvencijas pušu 17. konferencē Durbanā un it īpaši konkrētu progresu šādos jautājumos:
What steps is the Commission taking to ensure that the COP 17 Climate Change Conference in Durban brings tangible results, and in particular makes concrete progress in achieving:
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000218/2011
Question for oral answer O-000218/2011
ALDE grupas vārdā Temats: Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās Šengenas zonai
on behalf of the ALDE Group Subject: Accession of Bulgaria and Romania to Schengen
Eiropas Parlaments 2011. gada 8. jūnijā ar 487 balsīm „par”, 77 – „pret” un 29 deputātiem atturoties, nolēma, ka Bulgārija un Rumānija var pievienoties Šengenas zonai.
On 8 June 2011, the European Parliament decided to give the green light to Bulgaria and Romania’s accession to the Schengen area, with 487 votes in favour, 77 against and 29 abstentions.
Šis balsojums notika pēc tam, kad Komisijas progresa ziņojumos tika secināts, ka abas valstis ir izpildījušas visus tehniskos un juridiskos kritērijus, lai pievienotos Šengenas zonai, tostarp kritērijus attiecībā uz vīzu izdošanas politiku, policijas sadarbību, gatavību pieslēgties Šengenas informācijas sistēmai un izmantot to, datu aizsardzību un sauszemes, gaisa telpas un jūras robežu kontroli.
This vote took place after the Commission’s progress reports concluded that both countries met all the technical and legal criteria for joining the Schengen area, including visa issuance policy, police cooperation, readiness to connect to and use the Schengen Information System, data protection and control of land, sea and air borders.
Tomēr TI Padome pagājušajā nedēļā nolēma uz nenoteiktu laiku atlikt lēmuma par abu valstu pievienošanos pieņemšanu, jo divas dalībvalstis, izmantojot noteikumu par vienprātību, nolēma piemērot dubultstandartus Bulgārijai un Rumānijai, tādējādi pārvēršot tehnisku novērtējumu par attiecīgo valstu politisku izolēšanu.
However the Home Affairs Council decided last week to postpone indefinitely the decision on the countries’ accession after two Members States, using the rule of unanimity, decided to apply double standards to Bulgaria and Romania and thus transformed a technical evaluation into the political isolation of both countries.
Parakstot Pievienošanās līgumu, Bulgārija un Rumānija saņēma prasību sarakstu un ir tās izpildījusi.
By signing the Accession Treaty, Bulgaria and Romania received a list of requirements and fulfilled them.
Vai Padome uzskata, ka ir taisnīgi piemērot papildu kritērijus, kas nebija paredzēti sākumā un kas nebija piemēroti iepriekšējos pievienošanās gadījumos?
Does the Council believe it is fair to apply extra criteria which were not foreseen from the beginning and which were not applied to the earlier accessions?
Vai Padome varētu norādīt, kādi papildu kritēriji Rumānijai un Bulgārijai ir jāizpilda, lai tās varētu panākt atbilstību?
Can the Council indicate what further criteria have to be met by Romania and Bulgaria in order for them to qualify?
Vai Padome var precizēt, kāds ir šo kritēriju juridiskais pamats?
Can the Council clarify the legal basis for these criteria?
Kādus turpmākos pasākumus Padome gatavojas veikt?
What are the next steps that the Council intends to take?
Kāda ir Polijas prezidentūras stratēģija un paredzētais grafiks?
What is the strategy and timetable of the Polish Presidency?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000219/2011
Question for oral answer O-000219/2011
Ekonomikas un monetārā komiteja komitejas vārdā Temats: 2011. gada Eiropas pusgads - pirmā pieredze
on behalf of the Committee on Economic and Monetary Affairs Subject: European Semester 2011 - First Lessons
Eiropas pusgada pirmā īstenošanas posma beigās katrai valstij tika sagatavots atbilstošs ieteikums, ko Komisija pieņēma jūnijā, un to mērķis bija dalībvalstīm nodrošināt vadlīnijas fiskālo un strukturālo mērķu izpildei.
The first European Semester exercise led to the release of country-specific recommendations adopted by the Commission in June and had the aim of providing ex-ante guidance to Member States on both fiscal and structural objectives.
Pēc grozījumu veikšanas Padome ieteikumus atbalstīja jūlijā.
These recommendations were endorsed by the Council in July after modification.
Saistībā ar Parlamenta lomu, Savienības līmenī nodrošinot maksimālu pārredzamību un atbildību, Eiropas Parlaments ir apņēmības pilns veicināt apspriešanos par šiem ieteikumiem, kā arī vispārīgu apspriešanos par pirmā Eiropas pusgada rezultātiem kopumā.
As part of Parliament's role of ensuring maximum transparency and accountability at the Union level, the European Parliament is eager to foster a debate on these recommendations as well as more generally on the outcome of the first instalment of the European Semester as a whole.
Kā Padome kopumā vērtē pirmo Eiropas pusgadu?
How does the Council evaluate the first European Semester as a whole?
Vai tas piepildīja uz to liktās cerības fiskālās un makroekonomikas politikas koordinēšanas jomā?
Did it live up to expectations in terms of coordination of fiscal and macroeconomic policies?
Kādi ir Padomes konkrētie plāni, lai uzlabotu jauno 2012. gada Eiropas pusgada ciklu?
What are your concrete plans for improvement for the coming European Semester cycle in 2012?
Vai starp ieteikumiem makroekonomikas un fiskālajā jomā tika meklēts kompromiss?
Were there trade-offs between macroeconomic and fiscal recommendations?
Kā Padome vērtē juridisko mijiedarbību starp diviem dažāda veida instrumentiem, proti starp valsts reformu programmām un stabilitātes un konverģences programmām?
How do you assess the legal interaction between two tools of a different nature, namely the National Reform Programmes (NRPs) and the Stability and Convergence Programmes (SCPs)?
Kā Padome vērtē mijiedarbību starp Eiropas pusgadu un ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm un nodarbinātības pamatnostādnēm?
How do you assess the interaction between the European Semester and the Broad Economic Policy Guidelines (BEPG) and Employment Guidelines (EG)?
Vai piekrītat tam, ka Padome izmaiņas ieteikumos izdarīja pārredzamā veidā?
Do you feel that the Council's changes to the recommendations were made in a transparent manner?
Vai Padome saskata iespējas veikt uzlabojumus šajā jomā nākotnē?
Do you see any room for improvement in this regard in future years?
Vai Padome vēlas uzlabot to tīmekļa vietņu pārredzamību, kurās pieejami ieteikumi attiecībā uz valsts reformu programmām, stabilitātes un konverģences programmām un ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm?
Is the Council willing to enhance transparency of the website presentation of recommendations based on the NRPs, SCPs and BEPGs, and of their assessment?
Kā Padome vērtē dalībvalstu apņemšanos īstenot un vadīt Eiropas pusgadu un tā demokrātisko leģitimitāti, ņemot vērā dalībvalstu parlamentu un Eiropas Parlamenta lomu?
How would you assess the Member States' commitment to and ownership of the European Semester and to its democratic legitimacy through the role of national parliaments and the European Parliament?
Kā Eiropas pusgads palīdzēs ieviest un pildīt jauno Padomes direktīvu par prasībām dalībvalstu budžeta struktūrām?
How will the European Semester assist in the implementation and enforcement of the new Council directive on requirements for budgetary frameworks of the Member States?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000220/2011
Question for oral answer O-000220/2011
Kā Komisija kopumā vērtē pirmo Eiropas pusgadu?
How does the Commission evaluate the first European Semester as a whole?
Kādi ir Komisijas konkrētie plāni, lai uzlabotu jauno 2012. gada Eiropas pusgada ciklu?
What are your concrete plans for improvement for the coming European Semester cycle in 2012?
Vai Komisija plāno kādas īpašas izmaiņas gada izaugsmes pētījuma sagatavošanas procesā vai formātā?
In particular, does the Commission envisage any changes to the process or format of the Annual Growth Survey?
Vai, pēc Jūsu domām, Komisijas dienestiem bija pietiekami laika un resursu, lai nodrošinātu pienācīgu un dziļu analīzi?
Do you feel the Commission services had sufficient time and resources to provide an appropriate and thorough analysis?
Kā Komisija vērtē juridisko mijiedarbību starp diviem dažāda veida instrumentiem, proti, starp valsts reformu programmām un stabilitātes un konverģences programmām?
How do you assess the legal interaction between two tools of a different nature, namely the National Reform Programmes (NRPs) and the Stability and Convergence Programmes (SCPs)?
Kā Komisija vērtē mijiedarbību starp Eiropas pusgadu un ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm un nodarbinātības pamatnostādnēm?
How do you assess the interaction between the European Semester and the Broad Economic Policy Guidelines (BEPG) and Employment Guidelines (EG)?
Vai Komisija saskata iespējas veikt uzlabojumus šajā jomā nākotnē?
Do you see any room for improvement in this regard in future years?
Kā Komisija vērtē dalībvalstu apņemšanos īstenot un vadīt Eiropas pusgadu, kā arī tā demokrātisko leģitimitāti, ņemot vērā dalībvalstu parlamentu un Eiropas Parlamenta lomu?
How would you assess the Member States' commitment to and ownership of the European Semester and to its democratic legitimacy through the role of national parliaments and the European Parliament?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000221/2011
Question for oral answer O-000221/2011
GUE/NGL grupas vārdā Temats: Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās Šengenas zonai
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Accession of Bulgaria and Romania to Schengen
Pārvietošanās brīvība un kontroles atcelšana uz iekšējām robežām ir viens no lielākajiem Eiropas integrācijas procesa sasniegumiem, kam ir tieša ietekme uz pilsoņu dzīvi.
Freedom of movement and the abolition of border checks at internal borders is one of the greatest achievements of the European integration process that directly affects citizens.
Rumānija un Bulgārija 2007. gadā, pievienojoties ES, pieņēma Šengenas acquis .
In 2007 Romania and Bulgaria adopted the Schengen acquis when joining the EU.
Saskaņā ar Pievienošanās akta 4. panta 2. punktu jāveic pārbaudes, izmantojot novērtēšanas procedūras par to, vai ir izpildīti visi nepieciešamie nosacījumi Šengenas acquis visu sadaļu (datu aizsardzība, Šengenas informācijas sistēma, gaisa telpas robežas, sauszemes robežas, jūras robežas, policijas sadarbība un vīzas) piemērošanai, jo tas ir priekšnoteikums, lai Padome lemtu par robežkontroles atcelšanu uz attiecīgo dalībvalstu iekšējām robežām.
According to Article 4(2) of the Act of Accession, the verification through evaluation procedures that the necessary conditions for the application of all parts of the Schengen acquis (data protection, the SIS, air borders, land borders, sea borders, police cooperation and visas) have been met by the new Member States is a precondition for the Council to decide on the abolition of checks at internal borders with those Member States.
Novērtēšanu sāk pēc attiecīgās dalībvalsts pieprasījuma un to veic Šengenas Novērtēšanas darba grupas pārziņā.
The evaluation starts following a request by the Member State concerned and is conducted under the responsibility of the Schengen Evaluation Working Group.
Pēc tam, kad pilnībā pabeigta novērtēšanas procedūra, galīgajā ziņojumā ir jānosaka, vai attiecīgā dalībvalsts ir izpildījusi visus praktiskās piemērošanas priekšnoteikumus.
After being subjected to a full evaluation procedure, the final report should establish whether that Member State fulfils all the preconditions for the practical application.