natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pasaules Ekonomikas forums nelipīgās slimības ierindo starp vislielākajiem draudiem ekonomiskajai attīstībai .
The World Economic Forum ranks NCDs as one of the top global threats to economic development .
Nelipīgās slimības apdraud visu pasauli, un to novēršanai ir nepieciešami globāli pasākumi.
NCDs pose a global threat and require a global response.
Tādēļ ANO Ģenerālā Asambleja 2010. gada maijā nolēma 2011. gada 19. un 20. septembrī rīkot augsta līmeņa sanāksmi, piedaloties valstu un valdību vadītājiem, par nelipīgo slimību novēršanas un kontroles jautājumiem.
This is why the General Assembly of the United Nations decided in May 2010 to convene a High Level Summit on 19-20 September 2011, with the participation of Heads of State and Government, on the prevention and control of NCDs.
Ņemot vērā to, ka Eiropu nelipīgās slimības skar vissmagāk, kādus pasākumus Komisija veic, lai nodrošinātu saskanīgu un efektīvu Eiropas Savienības nostāju minētajā augsta līmeņa sanāksmē?
Given that Europe has the highest burden of NCDs in the world, what action is the Commission taking to ensure a coherent and effective position of the European Union at this High-Level Summit?
2011. gada ziņojums par globālajiem riskiem http://riskreport.weforum.org/, piekļūtsa 2011. gada 23. jūnijā.
Global Risks report 2011 http://riskreport.weforum.org/ accessed June 23 2011
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000188/2011
Question for oral answer O-000188/2011
EFD grupas vārdā Temats: Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts, krīzes un MVU
on behalf of the EFD Group Subject: Small Business Act, crisis and SMEs
Pašreizējā ekonomikas un finanšu krīze mudina apsvērt Eiropas mazo un vidējo uzņēmumu nākotni.
The ongoing financial and economic crisis calls for reflection on the future of small and medium-sized enterprises in Europe.
Vai Komisija var norādīt, kādas pašreiz ir steidzamāk risināmās problēmas, kas skar MVU Eiropā?
Can the Commission say what the most pressing issues currently affecting SMEs in Europe are?
Vai tā var sniegt novērtējumu par Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta (MUA) principu piemērošanas rezultātiem, kas gūti kopš 2008. gada, kad šis dokuments tika ieviests?
Can it assess the outcome of the implementation of the principles of the Small Business Act (SBA), starting from 2008 when it was first introduced?
Cik daudz līdzekļu faktiski ir piešķirts?
How much funding has actually been disbursed?
Vai Komisija uzskata, ka MVU testā, saskaņā ar kuru būtu jāvērtē Kopienas tiesību aktu ietekme uz mazajiem uzņēmumiem, ir pietiekami ņemta vērā Kopienas direktīvu piemērošanas atšķirīgā prakse 27 dalībvalstīs?
Does the Commission believe that the 'SME test', which is supposed to assess the impact of EU legislation on small businesses, properly takes into account the different ways in which EU directives are implemented in the 27 Member States?
Vai pēc šovasar Briselē un dalībvalstīs notikušajām sanāksmēm MUA vēl ir uzskatāms par efektīvu instrumentu, kuru izmantojot var palīdzēt mazajiem un vidējiem uzņēmumiem izkļūt no krīzes?
In the light of the meetings that were held this summer in Brussels and in the Member States, can the SBA still be considered an efficient instrument with which to help SMEs recover from the crisis?
Vai Komisija uzskata, ka nepieciešams biežāk piemērot šajā dokumentā minētos principus attiecībā uz birokrātisko šķēršļu atcelšanu un finansējumu uzņēmējdarbības paplašināšanai starptautiskā mērogā?
Does it not agree that the application of its principles needs to be stepped up as regards the removal of red tape and funding for internationalisation?
Vai tā pieļauj, ka ir iespējams ierosināt kādu konkrētu iniciatīvu, kas būtu efektīvāka un patiešām novatoriska?
Does it think it might be feasible to propose a concrete alternative that is more effective and truly innovative?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000189/2011
Question for oral answer O-000189/2011
Temats: Mazākumtautību tiesību pārkāpumi Lietuvas Republikā
Subject: Infringement of national indigenous minority rights in Lithuania
Lietuvas Republika ir multietniska valsts, un tajā ir atsevišķi reģioni, kuros galvenokārt dzīvo mazākumtautību pārstāvji.
Lithuania is a multi-ethnic state, in some regions of which indigenous minorities form the majority of the population.
2011. gada 17. martā Lietuvas Republika pieņēma pārstrādātu Izglītības likuma versiju, ar kuru mazākumtautībām piederīgiem vecākiem tiek atņemtas tiesības izvēlēties valodu, kurā viņu bērni tiks mācīti, un ar kuru gatavojas „optimizēt” skolu tīklu mazās pilsētās, slēdzot mazākumtautību skolas, un tā rezultātā tiktu likvidēti aptuveni 50 % nodarbību, kuras tiek mācītas mazākumtautību valodās.
On 17 March 2011 the Lithuanian Parliament passed a new version of the Education Act revoking the right of parents belonging to national minorities to choose the language in which their children will be taught and seeking to ‘optimise’ the school network in small towns by closing national minority schools, which may well result in some 50% of classes taught in minority languages being scrapped.
Lietuvā ir aizliegts oficiālos dokumentos izmantot vārdu un uzvārdu oriģinālo rakstību, kā arī saziņai administratīvajās iestādēs izmantot valodu, kas nav lietuviešu valoda, un par šāda aizlieguma pārkāpumu tiek paredzēts naudassods.
Lithuania does not allow forenames and surnames to be written in the minority-language form (the original-language form) on official documents or any language other than Lithuanian to be used in administrative matters, with non-compliance punishable by a fine.
Jau vairākus gadus Lietuvas Valsts valodas inspekcija nosaka sodus privātpersonām, uzņēmumiem un vietējām iestādēm par divvalodīgu zīmju izmantošanu vietās, kur lielākā daļa vietējo iedzīvotāju — dažviet pat līdz 80 % — ir poļu mazākumtautības pārstāvji.
For some years the Lithuanian State Language Inspectorate has been imposing fines on individuals, companies and local authorities for using bilingual signs in places where the indigenous Polish minority accounts for the majority of the population – up to 80% in some areas.
Šie pasākumi ir diskriminējoši un pretrunā Līgumam par Eiropas Savienības darbību (10. pants), Eiropas Savienības Pamattiesību hartai (21. un 22. pants) un Eiropas Padomes Mazākumtautību aizsardzības pamatkonvencijai (4., 5., 6., 10., 11., 12., 13., 14., 16. un 22. pants), un tie absolūti neatbilst Eiropas reģionālo un mazākumtautību valodu hartai.
These are instances of discrimination, in contravention of Article 10 of the Treaty on the Functioning of the European Union, Articles 21 and 22 of the EU Charter of Fundamental Rights and Articles 4, 5, 6, 10, 11, 12, 13, 14, 16 and 22 of the Council of Europe’s Framework Convention for the Protection of National Minorities, and in flagrant breach of the European Charter for Regional or Minority Languages.
Kādus pasākumus Komisija kā Līgumu izpildes uzraudzības iestāde plāno veikt šajā sakarībā, izmantojot pilnvaras, kas tai piešķirtas Līguma par Eiropas Savienības darbību 258. pantā?
What action does the Commission, as guardian of the Treaties, plan to take, in accordance with the powers assigned to it in Article 258 of the Treaty on the Functioning of the European Union?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000190/2011
Question for oral answer O-000190/2011
ECR grupas vārdā Temats: Korupcijas apkarošanas pasākumi
on behalf of the ECR Group Subject: Anti-corruption measures
Komisija ir formulējusi pamatnostādnes tās pieejai attiecībā uz korupcijas apkarošanu, izmantojot virkni pasākumu, kas pieņemti 2011. gada 6. jūnijā.
The Commission outlined its approach to fighting corruption with a series of measures adopted on 6 June 2011.
Ņemot vērā negatīvo ietekmi, kāda korupcijai ir uz ekonomiku, pasākumu kopums ir uzskatāms par atjaunotu gribas izpausmi.
Given the negative impact that corruption has on the economy, the package is a renewed statement of intent.
Padomei ir jāpievienojas šai iniciatīvai, paužot stingru apņemšanos uzsākt sankciju piemērošanu, jo īpaši jomās, kurās tiek tērēti arī Eiropas naudas līdzekļi.
The Council must follow this with a firm commitment to tackling this scourge, especially in the areas of spending where European monies are involved.
Kā Padome nodrošinās to, ka tiek izskausta korupcija, kas saistīta ar Eiropas finansējuma izmantošanu?
How will the Council ensure that corruption connected to the use of European funding is stamped out?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000191/2011
Question for oral answer O-000191/2011
Komisija 2011. gada 6. jūnijā pieņēma pretkorupcijas dokumentu kopumu, kurā ietverts paziņojums pa korupcijas apkarošanu ES, lēmums par ES pretkorupcijas ziņošanas mehānisma izveidi, ziņojums par Padomes Pamatlēmuma 2003/568/TI par korupcijas apkarošanu privātajā sektorā īstenošanu un ziņojums par ES līdzdalības nosacījumiem Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupā ( GRECO ).
On 6 June 2011 the Commission adopted an anticorruption package, which includes a communication on fighting corruption in the EU, a decision establishing an EU anticorruption reporting mechanism, a report on the implementation of the Council Framework Decision 2003/568/JHA on combating corruption in the private sector, and a report on the modalities of EU participation in the Council of Europe Group of States against Corruption (GRECO).
Eiropas Parlaments atzinīgi vērtē pretkorupcijas dokumentu kopumu, ņemot vērā korupcijas izraisītās lielās izmaksas (aplēses liecina, ka tās sasniedz 120 miljardus eiro gadā), tās negatīvo ietekmi uz ekonomiku un konkurenci iekšējā tirgū un ES pilsoņu skaidri pausto atbalstu ES pasākumiem korupcijas apkarošanai (78 %, Eirobarometrs 2009. g. decembrī).
The European Parliament welcomes the anticorruption package, taking into account the high costs of corruption (estimated €120 billion annually), its distorting impact on the economy, competition and the internal market, and the firm expectation of citizens for EU action to combat corruption (78%, Eurobarometer, December 2009).
Kā Komisija savā ziņošanas mehānismā pārbaudīs, novērtēs un risinās galvenās bažas par pretkorupcijas tiesību aktu efektīvu īstenošanu, tostarp atturošu sankciju piemērošanu, ņemot vērā, ka šādu tiesību aktu pašlaik nav vai tie tiek piemēroti nevienmērīgi?
In its reporting mechanism, how will the Commission verify, assess and address the key concern about effective implementation of anticorruption laws, including as regards dissuasive sanctions, considering the current lack of or uneven implementation of such legislation?
Vai Komisija rīkosies saskaņā ar LESD 83. panta 1. punktu, lai pieņemtu minimālos noteikumus par korupcijas definīciju un sankciju noteikšanu par to, ņemot vērā korupcijas pārrobežu ietekmi un izraisītās sekas iekšējā tirgū?
Will the Commission act on the basis of Art. 83(1) of the TFEU to adopt minimum rules on the definition of and sanctions for corruption, given the cross-border and internal market consequences?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000192/2011
Question for oral answer O-000192/2011
ALDE grupas vārdā Temats: Direktīva par datu saglabāšanu
on behalf of the ALDE Group Subject: Data Retention Directive
2011. gada 18. aprīlī Komisija iesniedza ziņojumu ar Datu saglabāšanas direktīvas (Direktīvas 2006/24/EK) novērtējumu.
The Commission presented its evaluation report on the Data Retention Directive (Directive 2006/24/EC) on 18 April 2011.
Ziņojumā konstatēts, ka:
According to the report:
– ir ievērojami atšķirīga tiesību akta transponēšana attiecībā uz izmantošanas mērķa ierobežošanu, piekļuvi datiem, datu uzglabāšanas ilgumu, datu drošību un statistiku;
– there are significant differences between transposing legislation in the areas of purpose limitation, access to data, periods of retention, data protection and data security and statistics;
– trīs dalībvalstis ir pārkāpušas direktīvas noteikumus, jo šo valstu konstitucionālās tiesas ir atcēlušas tiesību aktus, ar kuriem transponē direktīvu;
– three Member States have been in breach of the directive since their transposing legislation was annulled by their respective constitutional courts;
– pret trim valstīm, kas pārkāpušas direktīvas noteikumus, ir uzsākta vai nu uzsākta tiesvedība, vai draudēts to darīt, taču tas nav darīts attiecībā uz tām valstīm, kuras saskaņā ar Komisijas atzinumu, direktīvu ir transponējušas nepilnīgi, kā rezultātā netiek pienācīgi aizsargātas šo valstu iedzīvotāju pamattiesības;
– while the three countries in breach of the directive are the subject of, or have been threatened with, legal action, no similar action has been proposed regarding countries that are identified by the Commission as having badly transposed in ways which fail to give adequate protection to citizens fundamental rights;
– direktīvā nav pietiekami saskaņota pieeja datu saglabāšanai un ar to nav radīti vienādi nosacījumi visiem, kas darbojas šajā jomā.
– the directive has not fully harmonised the approach to data retention and has not created a level-playing field for operators.
Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs uzskata, ka direktīva ir pretrunā tādām pamattiesībām kā tiesības uz privāto dzīvo un tiesības uz datu aizsardzību un ka šo jautājumu ir iespējams regulēt tādā veidā, kas tik ļoti neskar privāto dzīvi.
According to the EDPS, the Data Retention Directive runs counter to fundamental rights to privacy and data protection and could have been regulated in a less privacy-intrusive way.
Kāds Komisijai ir pamats uzskatīt, ka pašlaik tai nav juridiska pienākuma atcelt šo direktīvu, jo novērtējuma ziņojumā šāda nepieciešamība nav pierādīta?
On what basis does the Commission believe that it is not currently under a legal obligation to repeal the directive, as the evaluation report could not prove its necessity?
Uz kāda pamata Komisija novērtējuma ziņojumā noraidīja datu saglabāšanas („ātrās iesaldēšanas”) koncepciju?
On what basis did the Commission reject the concept of data preservation (‘quick freeze’) in the evaluation report?
Kādēļ Komisija vēl aizvien plāno uzsākt pārkāpuma procedūru pret atsevišķām dalībvalstīm, ja pati uzskata, ka direktīva un līdz ar to visi dalībvalstu tiesību akti, ar kuriem to transponē, ir jāpārskata?
Why does the Commission still intend to initiate infringement proceedings against certain Member States, if the Commission itself sees the necessity to revise the directive and consequently of any national transposing legislation?
Ņemot vērā to, ka Īrijas Augstākā tiesa atļāva apstrīdēt datu saglabāšanas tiesību aktus EKT, kad, pēc Komisijas domām, EKT varētu pieņemt lēmumu par datu saglabāšanas direktīvas likumību?
After the Irish High Court allowed the data retention law to be challenged at the ECJ, when does the Commission expect the ECJ to decide whether the Data Retention Directive is lawful or not?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000193/2011
Question for oral answer O-000193/2011
ALDE grupas vārdā Temats: Atšķirības novēršana starp pretkorupcijas tiesību aktiem un realitāti
on behalf of the ALDE Group Subject: Closing the gap between anti-corruption law and reality
Komisija 2011. gada 6. jūnijā pieņēma pasākumu kopumu, lai apkarotu korupciju Eiropas Savienībā, kuras apmērs saskaņā ar aplēsēm ir 1 % no Eiropas Savienības IKP (EUR 120 miljardi katru gadu) un kurai ir nopietna negatīva ietekme un kropļojoša ietekme uz Eiropas Savienības un dalībvalstu ekonomiku un finansēm, konkurenci un iekšējo tirgu, uzticību demokrātiskajām iestādēm un politiskajai vadībai.
On 6 June 2011 the Commission adopted a package of measures to fight corruption in the EU, which amounts to an estimated 1% of the EU GDP (EUR 120 billion annually) and has serious negative and distorting effects on the EU’s and Member States’ economies and finances, competition and the internal market, trust in the democratic institutions and in the political leadership.
Šis korupcijas novēršanas tiesību aktu kopums sastāv no: 1) paziņojuma par korupcijas Eiropas Savienībā novēršanu, kurā ir teikts, ka korupcijas novēršanas tiesiskā reglamentējuma īstenošana nav pilnīga un apmierinoša, ka ieviešana ir nepietiekama un ka trūkst stingras politiskās apņemšanās korupciju apkarot; tajā ir ieteikts izveidot jaunu uzraudzības mehānismu, Komisijai sagatavot divgadīgo Eiropas Savienības pretkorupcijas ziņojumu un lielāku vērību pievērst korupcijai, īstenojot visus ES politiskos virzienus; 2) lēmuma, ar ko izveido Eiropas Savienības pretkorupcijas ziņošanas mehānismu, kurā pirmajam ziņojumam ir jābūt publicētam 2013. gadā un pēc tam reizi divos gados; 3) ziņojuma, kurā aplūkots Padomes Pamatlēmums 2003/568/TI par korupcijas apkarošanu privātajā sektorā, kurā ir secināts, ka dalībvalstu veiktā iestrāde savās tiesībās joprojām ir nepietiekama; 4) ziņojuma par Eiropas Savienības dalības nosacījumiem Eiropas Padomes grupā pret korupciju ( GRECO ).
The anti-corruption package includes: (1) a communication on fighting corruption in the EU, which states that the implementation of the anti-corruption legal framework is uneven and unsatisfactory, that enforcement is insufficient and that there is a lack of firm political commitment to combat corruption; it proposes the creation of a new monitoring mechanism, the biannual EU Anti-Corruption report to be drafted by the Commission and a stronger focus on corruption in all relevant EU policies; (2) a decision establishing an EU anti-corruption reporting mechanism, with the first report to be published in 2013 and then biannually; (3) a report on the implementation of Council Framework Decision 2003/568/JHA on combating corruption in the private sector, which reveals that transposition by Member States is still unsatisfactory; (4) a report on the modalities of EU participation in the Council of Europe Group of States against Corruption (GRECO).
- Kā Padomes nodrošinās, ka visas dalībvalstis spēkā esošo Eiropas un starptautisko likumdošanu piemēro pilnībā un pareizi un ka vajadzības gadījumā tā tiks pastiprināta?
- How will the Council ensure that European and international legislation already in place is applied fully and correctly by Member States and, if necessary, strengthened?
- Kādas jaunas likumdošanas iniciatīvas ir jāpieņem, lai panāktu efektīvu korupcijas apkarošanu dalībvalstīs, piemērojot stingrākus sodus un īstenojot iedarbīgākus pasākumus?
- What new legislative initiatives are needed to make sure that corruption is effectively fought by Member States through stronger sanctions and actions?
- Vai Padome ir gatava atbalstīt minimālos noteikumus par korupcijas definīciju un saistīto sodu noteikšanu, pamatojoties uz LESD 83. panta 1. punktu un ņemot vērā korupcijas pārrobežu ietekmi un izraisītās sekas iekšējā tirgū?
- Is the Council ready to support minimum rules on the definition of corruption and associated penalties based on Article 83(1) TFEU, given the cross-border impact of corruption and its consequences for the internal market?
- Vai Padome noteiks pasākumus, lai uzlabotu pārredzamību, kas ir efektīvs korupcijas apkarošanas veids?
- Will the Council take measures to strengthen transparency, which is an effective means of fighting corruption?
Ja noteiks, tad, kādus?
If so, how?
- Kā Padome šajā darbā iesaistīs arī Parlamentu?
- Will the Council involve Parliament in these efforts?
Ja iesaistīs, tad, kā?
If so, how?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000194/2011
Question for oral answer O-000194/2011
Komisija 2011. gada 6. jūnijā pieņēma tiesību aktu kopumu, lai apkarotu korupciju Eiropas Savienībā, kuras apmērs saskaņā ar aplēsēm ir 1 % no Eiropas Savienības IKP (EUR 120 miljardi katru gadu) un kurai ir nopietna negatīva un kropļojoša ietekme uz ES un dalībvalstu ekonomiku un finansēm, konkurenci un iekšējo tirgu un uzticību demokrātiskajām iestādēm un politiskajai vadībai.
On 6 June 2011 the Commission adopted a package of measures to fight corruption in the EU, which amounts to an estimated 1% of the EU GDP (EUR 120 billion annually) and has serious negative and distorting effects on the EU and Member States’ economies and finances, competition and the internal market and on trust in the democratic institutions and political leadership.
Šis pretkorupcijas tiesību aktu kopums sastāv no: 1) paziņojuma par korupcijas Eiropas Savienībā novēršanu, kurā ir teikts, ka pretkorupcijas tiesiskā reglamentējuma īstenošana nav pilnīga un apmierinoša, ka ieviešana ir nepietiekama un ka trūkst stingras politiskās apņemšanās korupciju apkarot; tajā ir ieteikts izveidot jaunu uzraudzības mehānismu, Komisijai sagatavot divgadīgo Eiropas Savienības pretkorupcijas ziņojumu un lielāku vērību pievērst korupcijai, īstenojot visus attiecīgos Eiropas Savienības politiskos virzienus; 2) lēmuma, ar kuru izveido ES pretkorupcijas ziņošanas mehānismu, kurā pirmajam ziņojumam ir jābūt publicētam 2013. gadā un pēc tam reizi divos gados; 3) ziņojuma, kurā aplūkots Padomes Pamatlēmums 2003/568/TI par korupcijas apkarošanu privātajā sektorā, kurā ir secināts, ka dalībvalstu veiktā iestrāde savās tiesībās joprojām ir nepietiekama; 4) ziņojuma par Eiropas Savienības dalības nosacījumiem Eiropas Padomes grupā pret korupciju ( GRECO ).
The anti-corruption package includes: 1. a Communication on fighting corruption in the EU, which states that the implementation of the anti-corruption legal framework is uneven and unsatisfactory, that enforcement is insufficient and that there is a lack of firm political commitment to combat corruption; it proposes the creation of a new monitoring mechanism, the biannual EU Anti-Corruption Report to be drafted by the Commission, and a stronger focus on corruption in all relevant EU policies; 2. a Decision establishing the EU anti-corruption reporting mechanism, with the first report to be published in 2013 and then biannually; 3. a report on the implementation of Council Framework Decision 2003/568/JHA on combating corruption in the private sector, which reveals that transposition by Member States is still unsatisfactory; 4. a report on the modalities of EU participation in the Council of Europe Group of States against Corruption (GRECO).
Ņemot vērā, ka šādas iniciatīvas ir atzinīgi vērtējamas, jo tās apliecina Komisijas vēlmi stiprināt ES rīcību korupcijas jomā, un ņemot vērā to, ka tām nav normatīva rakstura, vai Komisija var izklāstīt:
While welcoming such initiatives, which demonstrate the Commission’s intention to strengthen EU action on corruption but are not of legislative nature, can the Commission indicate:
– kā tā nodrošinās, ka visas dalībvalstis spēkā esošo Eiropas un starptautisko likumdošanu piemēro pilnībā, pareizi un efektīvi un ka vajadzības gadījumā tā tiks pastiprināta?
– how it will ensure that European and international legislation already in place is applied fully, correctly and effectively by all Member States and, if necessary, strengthened?
– kādas jaunas likumdošanas iniciatīvas tā pieņems, lai panāktu efektīvu korupcijas apkarošanu visās dalībvalstīs, piemērojot stingrākus sodus un īstenojot iedarbīgākus pasākumus?
– what new legislatives initiatives it will take to make sure that corruption is effectively fought by all Member States through stronger sanctions and actions?
– vai tā, pamatojoties uz LESD 83. panta 1. punktu, ir iecerējusi izstrādāt priekšlikumu par minimālajiem noteikumiem, kā definēt korupciju, interešu konfliktu un noteikt saistītos sodus, ņemot vērā korupcijas pārrobežu ietekmi un izraisītās sekas arī iekšējā tirgū?
– whether it intends to propose, on the basis of Article 83(1) TFEU, minimum rules on the definition of corruption, conflict of interest and associated penalties, given the cross-border impact of corruption and its consequences for the internal market?
– vai tajā ir ierosināts stiprināt pārredzamību, kas ir efektīvs līdzeklis, lai apkarotu korupciju, un kā tā to grasās darīt?
– whether it proposes strengthening transparency, which is an effective means of fighting corruption, and how?
– vai tā ir paredzējusi šajā darbā iesaistīt arī Parlamentu un kā tā to ir iecerējusi darīt?
– whether it intends to involve Parliament in these efforts, and how?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000195/2011
Question for oral answer O-000195/2011