natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kādus pasākumus Padome veic vai plāno veikt, lai īstenotu šo Parlamenta rezolūciju?
What steps is the Council taking or planning to take to follow up this European Parliament resolution?
Kā Padome jautājumu par urāna ieročiem ietvers savā pieņemtajā Eiropas drošības stratēģijā un masu iznīcināšanas ieroču stratēģijā?
How will the Council integrate the issue of uranium weapons into the European Security Strategy and Strategy on Weapons of Mass Destruction it has adopted?
Ņemot vērā to, ka ir jāievēro piesardzības princips un ikvienā misijā jāveic ar vājināto urānu saistītas pārbaudes, kādas garantijas Padome var sniegt, lai EDAP misijās nepieļautu urāna ieroču izmantošanu ne ES vārdā, ne tās aizbildnībā, ne arī sadarbībā ar NATO un ASV?
What guarantees can the Council provide – in line with the precautionary principle and in the form of DU assessment in the context of each mission – that the use of uranium weapons will be avoided in ESDP missions, both on behalf, or under the auspices, of the EU and in cooperation with NATO and the US?
Kādas garantijas Padome var sniegt, lai nepieļautu EDAP personāla nonākšanu saskarē ar priekšmetiem, kas satur vājināto urānu, un uzturēšanos rajonos vai teritorijās, kuras ir piesārņotas ar vājināto urānu?
What measures can the Council take to ensure that ESDP personnel do not make contact with DU-contaminated objects or enter DU-contaminated quarters or areas?
Vai Padomes sekretariāts ir sācis sarunas par šo jautājumu, piemēram, par militārajām operācijām Balkānos un Irākā, ar partneriem no ASV, Eiropas valstu Karavīru organizāciju apvienību (Euromil), karavīriem un civiliedzīvotājiem?
What dialogue has the Council secretariat established on this issue with its US counterparts, Euromil, soldiers and civilians, for example in connection with operations in the Balkans and Iraq?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0030/08/pārsk.1
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0030/08/rev.1
Kā Komisija plāno īstenot šo Parlamenta rezolūciju?
How is the Commission planning to follow up this European Parliament resolution?
Kādus pasākumus Komisija veic atbilstoši saviem pienākumiem un saskaņā ar piesardzības principu, lai piesārņotajos reģionos nepieļautu personālsastāva pakļaušanu vājinātā urāna iedarbībai?
What measures is the Commission taking – in line with its obligations under the precautionary principle – to avoid exposure of its humanitarian personnel to DU in contaminated regions?
Vai Komisija plāno sākt dialogu ar Eiropas valstu Karavīru organizāciju apvienību (EUROMIL), kas atbalsta aizliegumu?
Does the Commission plan to open a dialogue with Euromil, which is in favour of a ban?
Kādi līdzekļi Komisijai ir pieejami, lai veiktu piesārņoto teritoriju uzskaiti un vides apstākļu izpēti piesārņotajās teritorijās un lai sniegtu palīdzību šo teritoriju attīrīšanai no piesārņojuma?
What funds does the Commission have available to make an inventory of contaminated areas, carry out an environmental investigation into the contaminated areas and assist in the cleaning up of contaminated areas?
Cik daudz līdzekļu Komisija ir gatava tērēt civiliedzīvotāju, palīdzības misiju darbinieku un militārpersonu informēšanai?
What funds is the Commission ready to spend on information measures for civilians, aid workers and military personnel?
Kādi līdzekļi Komisijai ir pieejami, lai veiktu medicīniskās apskates un veselības pārbaudes tām personām, kas bijušas pakļautas urāna iedarbībai, un lai izmaksātu kompensācijas no urāna iedarbības cietušajām personām?
What funds does the Commission have available to provide medical investigations and health surveys of uranium victims and compensation for those victims?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0031/08
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0031/08
Temats: Absolūtas neiecietības politika pret neatļautiem ĢMO un ar to saistītās ekonomiskās sekas
Subject: Zero tolerance regime for unauthorised GMOs and economic consequences thereof
Regulu (EK) Nr. 1829/2003 pieņēma, lai kontrolētu ģenētiski modificētu kultūraugu laišanu tirgū.
Regulation (EC) No 1829/2003 was adopted to regulate the placing on the market of genetically modified crops.
Pašlaik Eiropas Savienībā arvien vairāk nākas saskarties ar gadījumiem, kad tiek atklāts tādu ģenētiski modificētu kultūraugu nejaušs piejaukums, kuri ES vēl nav atļauti, bet kurus jau apstiprinājuši ES lielākie tirdzniecības partneri.
The European Union is currently facing a rising number of incidents related to the adventitious presence of traces of genetically modified crops that are not yet authorised in the EU, but have already received approval from major trading partners of the EU.
Kaut arī importētāji un ieinteresētās personas darbojas ar pienācīgu rūpību, lai šādi gadījumi nenotiktu, tie visdrīzāk atkārtosies, ņemot vērā eksportētājvalstīs ieviestos jaunos pasākumus un pilnīgas neiecietības politikas piemērošanu attiecībā uz neatļautiem ĢMO ražojumos, kurus importē uz ES.
Although importers and stakeholders are acting with due diligence to avoid such incidents, they are likely to recur due to the introduction of new events in the exporting countries and the application of a zero tolerance regime for the presence of unauthorised GMOs in imports to the EU.
Stāvoklis šajā jomā pasliktinās un visdrīzāk novedīs pie vēl augstākām pārtikas cenām ES.
This situation is worsening and is likely to result in ever higher feeding stuff prices in the EU.
Ņemot vērā ES lielo atkarību no importētajiem pārtikas produktiem ar augstu proteīna saturu (piemēram, sojas miltiem, kukurūzas lipekļa lopbarības), kā Eiropas Komisija vērtē absolūtas neiecietības politikas ietekmi uz ES lopkopības konkurētspēju īsākā un ilgākā laika periodā?
Given the high import dependency of the EU for protein-rich feeding stuffs (e.g. soybean meal, corn gluten feed), how would the European Commission assess the consequences of the zero tolerance policy on the competitiveness of EU livestock production in the short term and in the long run?
Kā Komisija var attaisnot pašreizējo situāciju, kad tiek aizliegta lopbarība, kurā ir tikai neliels neatļauto ĢMO piejaukums, savukārt Eiropas Savienībā var brīvi ievest to mājdzīvnieku gaļu, kuri baroti ar šiem neatļautajiem ĢMO, tādējādi Eiropas lauksaimniekiem radot konkurences traucējumus?
How can the Commission justify the current situation in which even feeding stuffs with only small traces of unauthorised GMOs are banned, whereas meat derived from animals that were fed with these unauthorised GMOs can freely enter the EU, thus causing a major distortion of competition to the detriment of European farmers?
Vai Komisija neuzskata, ka absolūtas neiecietības politikas vietā vajadzētu izmantot pielaides robežu (ko jau piemēro attiecībā uz atļauto ĢMO nejaušu piejaukumu gadījumos, kad ražojumus marķē kā ĢMO nesaturošus) attiecībā uz tādu neatļautu ĢMO nejaušu piejaukumu, kuri ir saņēmuši pozitīvu vērtējumu no Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes vai kuriem ir veikts lopbarības un pārtikas drošuma novērtējums saskaņā ar CODEX pamatnostādnēm ĢM augu jomā?
Is the Commission of the opinion that instead of the current zero tolerance regime, a threshold value (as is already the case for the adventitious presence of traces of authorised GMOs for labelling of products as 'GMO free') should be applied for the adventitious presence of traces of unauthorised GMOs that have already obtained a positive assessment from the EFSA or that have undergone a feed and food safety risk assessment in accordance with the CODEX GM plant guideline?
Vai Komisija šajā sakarā plāno iesniegt konkrētus priekšlikumus?
Is the Commission planning to come forward with concrete proposals to that end?
Vai Komisija uzskata, ka gadījumā, ja šī situācija nemainīsies, tā novedīs pie tirdzniecības strīdiem ar iesaistītajām eksportētājvalstīm, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt noteiktu Eiropas ražojumu eksportu?
Does the Commission expect the current situation, if left unchanged, to result in trade disputes with affected exporting countries, which could have negative implications for the export of certain European products?
Ja atbilde ir apstiprinoša, kā Komisija paredz novērst šos tirdzniecības strīdus?
If so, how does the Commission intend to avoid these trade disputes?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0032/08
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0032/08
Temats: Progress sarunās par brīvās tirdzniecības nolīgumu starp ES un Persijas līča Sadarbības Padomi (GCC)
Subject: Recent developments in negotiations on the free trade agreement between the EC and the Gulf Cooperation Council
Sarunas par brīvās tirdzniecības nolīguma noslēgšanu starp ES un GCC notiek jau kopš 1988. gada.
The conclusion of a free trade agreement between the EC and the GCC has been under negotiation since 1988.
Tās kļuva daudz intensīvākas tikai pēc 2003. gada, kad GCC sāka veidot savu muitas savienību, kas stājās spēkā 2003. gadā.
The negotiations were intensified only in 2002 after the GCC started setting up its Customs Union that came into force in 2003.
Ņemot vērā, ka pēc Reformu līguma stāšanās spēkā Parlamentam būs jāsniedz piekrišana šim brīvās tirdzniecības nolīgumam, vai Komisija varētu:
Given that Parliament needs to give its consent to the FTA after the entry into force of the Reform Treaty, could the Commission:
Paskaidrot, vai ir panākts progress attiecībā uz ieguldījumiem un ja ir, tad kāds?
Explain if and what progress on investment has been achieved?
Nodrošināt, lai atbilstīgi Pamatlīguma par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām 19. pantam Parlamentam tiku sniegta „savlaicīga un skaidra informācija” par sarunu gaitu, un piešķirt Parlamentam pilnvaras piedalīties šajās sarunās?
Ensure, in accordance with Article 19 of the Framework Agreement between the European Parliament and the Commission, that ‘early and clear information’ is provided to Parliament during the conduct of the negotiations and provide the negotiating mandate to the European Parliament?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0033/08
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0033/08
Temats: Airbus/Boeing strīds PTO
Subject: The Airbus/Boeing WTO disputes
Vai Komisija var sniegt Eiropas Parlamentam jaunāko informāciju par divām tiesvedības lietām PTO — ES pret ASV (Boeing) un ASV pret ES (Airbus)?
Can the Commission update the European Parliament on the two pending WTO litigation cases - EU against US (Boeing) and US against EU (Airbus)?
Vai šī PTO tiesvedība ietekmēs ES rūpniecības spēju veiksmīgi konkurēt publiskā iepirkuma konkursos?
Will the pending WTO litigation affect the ability of EU industry to compete fairly in public procurement competitions?
Kā Komisija vērtē ASV lēmumu par degvielas uzpildes lidmašīnu modernizācijas programmu un protestu pret šo lēmumu?
How does the Commission evaluate the outcome of and the protest against the US decision with regard to the aerial tanker recapitalisation programme?
Kāds ir Komisijas viedoklis par līdzsvarota valdības atbalsta nozīmi aviācijas un kosmosa nozarei ASV un Eiropā?
According to Commission, what role does balanced government support of aerospace play on both sides of the Atlantic?
Kā Komisija vērtē iespēju pieņemt jaunus noteikumus, ņemot vērā to, ka ASV gatavojas izstāties no 1992. gada ES un ASV divpusējā nolīguma par lielajiem civilajiem lidaparātiem?
How does the Commission see the prospects of new rules after the purported withdrawal by the US from the 1992 bilateral agreement between the EU and the US for large civil aircraft?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0034/08/pārsk.1
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0034/08/rev.1
Temats: Nelegālā imigrācija un ES un Frontex ārējā darbība
Subject: Illegal immigration, external action of the EU and Frontex
Līdz ar pavasara iestāšanos un laikapstākļu uzlabošanos ir atsākusies nelegālās imigrācijas plūsma pāri Vidusjūrai un Atlantijas okeānam, radot lielu spiedienu uz ES dienvidu dalībvalstīm.
With the onset of spring and finer weather, the influx of illegal migration across the Mediterranean and the Atlantic has once again started and is creating a great deal of pressure on southern EU Member States.
Laivas dodas no Āfrikas Atlantijas okeāna piekrastes uz Kanāriju salām un no Vidusjūras dienvidu valstīm uz Grieķiju, Maltu, Itāliju un Spānijas dienvidiem.
Boats are crossing from the African Atlantic to the Canary Islands and from the south of the Mediterranean Sea to Greece, Malta, Italy and the south of Spain.
Ir labi zināms, ka šo šķērsošanu gaida ļoti daudz cilvēku (galvenokārt no Rietumsahāras, Mauritānijas, Senegālas, Gvinejas (Konakri) un Lībijas), un ka kriminālās organizācijas ir gatavas viņus izmantot.
It is reliably reported that there is a huge concentration of people waiting to cross (mainly from Western Sahara, Mauritania, Senegal, Guinea-Conakry and Libya) and that criminal organisations are there ready to exploit them.
Topošie imigranti maksā lielu naudas summu par pārvešanu mazās, jūras kuģošanai nederīgās laiviņās, un pārāk bieži daudzi no viņiem samaksā arī ar savu dzīvību.
Prospective immigrants pay a great deal of money to make the crossing in small unseaworthy boats, but all too often many also pay with their lives.
Neraugoties uz Komisijas un ES Frontex aģentūras pastiprinātajiem centieniem, nešķiet, ka situācija nelegālā imigrācijas jomā tiktu labi pārvaldīta, un Eiropas Parlaments pauž bažas, ka dalībvalstis nepalīdz aģentūrai pietiekami lielā mērā, it īpaši attiecībā uz centralizētajam pieejamā tehniskā aprīkojuma reģistram (CRATE) dotajiem solījumiem.
Despite the many efforts of the Commission and of the EU Frontex agency, it does not appear that the phenomenon of illegal immigration is under control, and the European Parliament is concerned that Member States are not helping the agency sufficiently, notably on commitments made to CRATE.
Tomēr šis nav pirmais gads, kad mums jāsaskaras ar šādu imigrācijas plūsmu, un dalībvalstīm būtu jābūt tai labāk sagatavotām nekā iepriekšējos gados.
Yet this is not the first year in which we are facing this influx and one would expect Member States to be better prepared than previous years.
– Vai Padome uzskata, ka dalībvalstis ir pietiekami sagatavojušās šāda veida nelegālās imigrācijas problēmas risināšanai?
– Does the Council consider that Member States are sufficiently prepared to face the challenge of illegal immigration this year?
– Vai Padome ir pārliecināta, ka šogad mēs nepieredzēsim vēl vienu cilvēkdrāmu ar daudzu dzīvību zaudēšanu jūrā?
– Is the Council confident that this year we shall not see another human tragedy, with the loss of many lives at sea?
– Vai Padome ir apmierināta ar atbalstu, ko dalībvalstis sniedz Frontex tās uzdevumā koordinēt viņu darbības, lai aizsargātu ES ārējās robežas?
– Is the Council satisfied that Member States are giving Frontex sufficient support in its task of coordinating their actions on the protection of the EU's external borders?
– Vai Padome plāno paplašināt "obligātās solidaritātes" principu, nosakot dalībvalstīm par pienākumu palīdzēt cita citai ar robežu saistītos jautājumos, it īpaši attiecībā uz CRATE?
– Does the Council envisage extending the principle of 'compulsory solidarity', which obliges Member States to assist each other on border-related issues, notably with regard to CRATE?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0035/08/pārsk.1
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0035/08/rev.1
– Vai Komisija uzskata, ka dalībvalstis ir pietiekami sagatavojušās šāda veida nelegālās imigrācijas problēmas risināšanai?
– Does the Commission consider that Member States are sufficiently prepared to face the challenge of illegal immigration this year?
Kādu taktiku ārkārtas gadījumos un kādas konkrētas pastāvīgās operācijas Frontex līdz šim ir izmantojusi, un kuras no tām tā izmantos arī turpmāk?
Which emergency tactics and concrete permanent operations has Frontex used so far, and which will it continue to use?
– Vai Komisija ir pārliecināta, ka šogad mēs nepieredzēsim vēl vienu traģēdiju ar daudzu dzīvību zaudēšanu jūrā?
– Is the Commission confident that this year we shall not see another human tragedy, with the loss of many lives at sea?
– Kādi izmēģinājuma projekti un citas iniciatīvas šajā sakarībā pašlaik notiek attiecībā uz trešām valstīm, it īpaši tranzītvalstīm?
– What pilot projects and other initiatives are currently underway with third countries, particularly transit countries, in this regard?
Kādas Frontex misijas pašlaik notiek vai šogad tiek plānots veikt un kuros reģionos?
What missions are currently under way or planned by Frontex for this year, and in which regions?
– Vai Komisija ir apmierināta ar atbalstu, ko dalībvalstis sniedz Frontex tās uzdevumā koordinēt viņu darbības, lai aizsargātu ES ārējās robežas?
– Is the Commission satisfied that Member States are giving Frontex sufficient support in its task of coordinating their actions on the protection of the EU’s external borders?
– Vai Komisija plāno paplašināt "obligātās solidaritātes" principu, kas paredz, ka dalībvalstis palīdz cita citai ar robežu saistītos jautājumos, it īpaši attiecībā uz CRATE?
– Does the Commission envisage extending the principle of ‘compulsory solidarity’, which obliges Member States to assist each other on border-related issues, notably with regard to CRATE?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0036/08
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0036/08
Temats: Maksa Baltkrievijas pilsoņiem par vīzas saņemšanu
Subject: Cost of obtaining a visa for Belarusian citizens
– Tā kā elastīga vīzu politika ir izrādījies efektīvs līdzeklis, lai veicinātu cilvēku savstarpējo saskarsmi un atbalstītu demokratizācijas procesus, tostarp arī Eiropas kaimiņattiecību politikas sakarā;
A flexible visa policy has proved to be an effective tool for enhancing people-to-people contacts and supporting democratisation processes, including in the framework of the European Neighbourhood Policy.
– tā kā jauno ES dalībvalstu pievienošanās Šengenas zonai nozīmē, ka ir palielinājusies vīzas maksa Baltkrievijas pilsoņiem, kuriem tagad ir jāmaksā EUR 60 par Šengenas vīzu, t. i., 12 reizes vairāk nekā iepriekš, un Baltkrievijā tā ir aptuveni viena trešdaļa no vidējās mēnešalgas;
Access of new Member States to the Schengen area has meant an increase in visa fees for Belarusian citizens, who now have to pay 60 euros for a Schengen visa, i.e. twelve times as much as before, and approximately one third of the average monthly salary in Belarus.
– tā kā Baltkrievija ir vienīgā ES austrumu kaimiņvalsts, kuras pilsoņiem joprojām nākas maksāt EUR 60 par vīzu vienreizējai ieceļošanai Šengenas zonā;
Belarus is the EU’s only remaining eastern neighbouring country whose citizens still have to pay 60 euros for a single-entry Schengen visa.
– tā kā Moldova, Krievija, Ukraina un Rietumbalkānu valstis jau ir parakstījušas nolīgumus par vīzu režīma atvieglojumiem, bet Baltkrievija vēl nav izrādījusi interesi par šādu nolīgumu,
Moldova, Russia, Ukraine and the Western Balkan have already signed visa facilitation agreements, while Belarus has shown no interest in such an agreement.
jautā Komisijai:
In view of the above:
– vai tā neuzskata, ka ir jāveic turpmāki pasākumi, lai atvieglotu un liberalizētu vīzu saņemšanas kārtību Baltkrievijas pilsoņiem, tā atbalstot sakarus un stiprinot demokratizācijas procesu;
– does the Commission not deem that further steps are needed to facilitate and liberalise visa procedures for Belarusian citizens in order to support exchanges and sustain the democratisation process;
– vai tā neuzskata, ka būtu lietderīgi ierosināt pasākumus sarunu sākšanai ar Baltkrieviju par nolīgumu vīzu režīma atvieglojumiem, lai cita starpā samazinātu Baltkrievijas pilsoņiem maksu par Šengenas vīzām;
– would the Commission not deem it useful to initiate steps to start negotiations with Belarus for a visa facilitation agreement in order, inter alia, to reduce the fee for Schengen visas for Belarusian citizens;
– vai tā apsver alternatīvus pasākumus vīzu režīma atvieglojumiem gadījumā, ja Baltkrievija nav ieinteresēta saviem pilsoņiem atvieglot un liberalizēt vīzu saņemšanu.
– will the Commission consider alternative visa facilitation measures if Belarus is not interested in facilitating and liberalising visa products for its citizens?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0037/08
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0037/08
Temats: Frontex un cilvēktiesību ievērošana
Subject: The role of Frontex and respect for human rights
Arvien stingrāka ES robežkontrole ir nozīmīgs faktors, kas attur bēgļus no mēģinājumiem meklēt patvērumu Eiropā.
The constant tightening of EU border controls is having a major impact in preventing refugees from seeking asylum in Europe.
Tā kā praktiski nepastāv legālas iespējas ieceļot Eiropas Savienībā no trešām valstīm, migranti ir spiesti izmantot neierastus ceļošanas paņēmienus.
With barely any legal migration routes into the EU from third countries, migrants are forced into resorting to irregular means of travel.
Ik gadu ES ir cilvēku traģēdiju un migrantu bojāejas lieciniece, turklāt pieaug cilvēku tirdzniecības upuru skaits, jo īpaši tas attiecas uz ieceļotājiem, kas ierodas laivās no Āfrikas ziemeļu piekrastes, daudzi no kuriem zaudē dzīvību brauciena laikā.
Each year the EU has to witness human tragedies and the loss of lives of migrants as well as an increase of victims of human trafficking, in particular for entrants who arrive by boat from the northern coasts of Africa, many of whom die during the journey.
Tas norāda uz to, ka Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (Frontex) kopš tās izveidošanas 2005. gadā nerespektē migrantu patvēruma tiesības un viņu tiesības uz dzīvību.
This shows that since its establishment in 2005 the European Agency for the Management of Operational Cooperation at the External Borders (Frontex), has not respected asylum rights and the right to life for migrants.
Cīnoties pret nelegālo imigrāciju, dalībvalstis īsteno arvien vairāk dažādu robežkontroles pasākumu, kam trūkst vajadzīgo mehānismu, lai atpazītu iespējamos patvēruma meklētājus un ļautu viņiem iekļūt valsts teritorijā un vēlāk uzsākt patvēruma pieprasīšanas procedūru.
In order to prevent irregular immigration, Member States are implementing an increasing array of border control measures that lack the necessary mechanisms to identify potential asylum seekers and allow their access to the territory and subsequently to an asylum procedure.
Tādējādi netiek ievērots neizraidīšanas princips, kas ir īpaši izcelts 1951. gada Konvencijā par bēgļiem pie Eiropas robežām.
This is leading to the violation of the principle of non-refoulement as enshrined in the 1951 Refugee Convention at Europe’s borders.
Tāpat trūkst skaidrības un pārredzamības, ja runājam par konkrētām funkcijām, kas uzticētas Frontex kā koordinētājai iestādei, un par to, kādā veidā tā īsteno savu darbību.
There is also a lack of clarity and transparency regarding the exact scope of Frontex’s coordinating role and the way in which its operations are conducted.
Izskaidrošanai ir būtiska nozīme, lai gūtu ieskatu par atbildības un pienākumu sadali, risinot bēgļu jautājumus, starp aģentūru, no vienas puses, un dalībvalstīm, no otras puses, jo īpaši paturot prātā neizraidīšanas principu.
Clarification is fundamental in order to cast light on the allocation of responsibilities and obligations towards refugees, between the agency on the one hand and Member States on the other, particularly as regards the safeguarding of the non-refoulement principle.
Jautājumi rodas arī sakarā ar Frontex darbību ārpus ES ārējām robežām, proti, vai šī iestāde ir tiesīga iesaistīties šādās operācijās un, ja tas notiek, vai tās rīcība pilnīgi atbilst attiecīgiem Eiropas Kopienas (EK) tiesību aktiem, piemēram, Šengenas Robežu kodeksam un direktīvai, kurā ir atrunātas patvēruma piešķiršanas procedūras (2005/85/EK ).
Also the action of Frontex beyond the EU’s external borders raises several questions, in terms of whether it can legally be involved in these kinds of operations and whether it can do so with guarantees that its actions remain in full compliance with the relevant European Community (EC) law, namely the Schengen Borders Code and the Asylum Procedures Directive (2005/85/EC ).