natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kādus pasākumus ir veikusi šī 21 dalībvalsts, lai nodrošinātu pietiekamas pilnvaras un resursus regulatīvajām iestādēm?
What actions should the 21 Member States have taken to provide sufficient powers and resources to regulatory bodies?
Vai Komisija var paskaidrot, kādēļ bija vajadzīgi pieci gadi, lai dalībvalstīm nosūtītu oficiālu paziņojumu, un vai tā uzskata, ka pirmās dzelzceļa paketes pilnīga īstenošana ir priekšnoteikums, lai uzsāktu turpmāku tirgu atvēršanu?
Can the Commission explain why it took five years before formal notices were sent to the Member States and does it believe that the full implementation of the first railway package is a precondition to proceeding with further market openings?
Kādus pasākumus Eiropas Komisija veic pret dalībvalstīm, kas ir ieviesušas savus pasākumus, kuri ir pretrunā ar pirmo dzelzceļa paketi?
What action will the Commission take against Member States that have introduced national measures which contradict the first railway package?
Kāda ir pašreizējā situācija attiecībā uz pārrobežu tehnoloģiju savstarpēju izmantojamību?
What is the state of play regarding interoperability of cross-border technologies?
Vai Eiropas Komisija var informēt Parlamentu par to, cik liela ES dzelzceļa tīkla daļa atbilst ERTMS standartiem?
Can the Commission advise Parliament of the exact proportion of the EU rail network which is compatible with ERTMS standards?
OV L 75, 15.3.2001., 26. lpp.
OJ L 75, 15.3.2001, p.
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0031/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0031/10
Temats: Romu, aškali un ēģiptiešu kopienu locekļu piespiedu nosūtīšana uz Kosovu
Subject: Forced returns of Roma, Ashkali and Egyptian community members to Kosovo
Vairākas ES dalībvalstis ir parakstījušas atpakaļuzņemšanas nolīgumus ar Kosovu (Beļģija, Francija) vai īsteno tos (Vācija), vai ved sarunas par tiem (Austrija).
Several EU Member States have signed (Belgium, France) or are implementing (Germany) or negotiating (Austria) readmission agreements with Kosovo.
Eiropas Padomes cilvēktiesību komisārs Thomas Hammarberg aicināja Eiropas valdības nepieļaut mazākumtautību pārstāvju piespiedu nosūtīšanu uz Kosovu.
The Council of Europe's Commissioner for Human Rights, Thomas Hammarberg, called on European governments to avoid forced returns of minorities to Kosovo.
Saskaņā ar viņa ziņojumu romu, aškali un ēģiptiešu kopienas (RAĒ) pēc atpakaļuzņemšanas Kosovā sastopas ar atstumtību un diskrimināciju tādās jomās kā izglītība, sociālā aizsardzība, veselības aprūpe un mājokļi.
According to his report, members of the Roma, Ashkali and Egyptian communities (RAE) face marginalisation and discrimination in the areas of education, social protection, healthcare and housing once returned to Kosovo.
Šo mazākumtautību drošība joprojām raisa bažas, un joprojām netiek reģistrēti etniskās piederības dēļ izdarīti aizskārumi.
Security for these minorities remains a concern and ethnically motivated incidents continue to go unreported.
Saskaņā ar EDSO 2009. gada novembra ziņojumu Kosovas varas iestādes nav izpildījušas saistības, kas tām izvirzītas repatriēto personu reintegrācijas stratēģijā.
According to an OSCE report of November 2009, Kosovo institutions fall short of fulfilling their obligations under the Strategy for the Reintegration of Repatriated Persons.
Kā norādīts ES paplašināšanās 2009. gada Kosovas progresa ziņojumā, RAĒ kopienas joprojām tiek diskriminētas.
As stated in the EU enlargement Kosovo Progress Report 2009, the RAE community continues to face discrimination.
Vai Komisija, uzraugot dalībvalstu un Kosovas divpusējo atpakaļuzņemšanas nolīgumu īstenošanu, uzskata, ka ir pieļaujama piespiedu nosūtīšana, zinot, ka repatriētās personas nesaņem palīdzību tādās jomās kā mājokļi, izglītība un veselības aprūpe un nodarbinātība joprojām ir būtiska humanitārā problēma?
Does the Commission, monitoring Member States' bilateral readmission agreements with Kosovo, deem the forced returns appropriate while the lack of assistance faced by returned people in the areas of housing, schooling, healthcare and employment remains a serious humanitarian problem?
Ko Komisija plāno darīt, zinot, ka tūkstošiem šo grupu pārstāvju var kļūt par bezpajumtniekiem?
What does the Commission plan to do about the thousands of members of these groups facing homelessness?
Ko Komisija plāno darīt gadījumos, kad piespiedu kārtā repatriētie cilvēki nelegāli migrē uz ES, tādējādi riskējot ar savu dzīvību?
What does the Commission plan to do in cases when forcibly returned people start migrating back to the EU illegally, thus endangering their own lives?
Kā piespiedu kārtā repatriēto RAĒ kopienu pārstāvju vajadzības iespējams apmierināt no ES pirmspievienošanās fondu līdzekļiem?
How do EU Pre-Accession Funds address the needs of RAE community members who were forcibly returned?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0032/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0032/10
Temats: Sports, konkrēti attiecībā uz spēlētāju aģentiem
Subject: Sport, specifically concerning players' agents
Rezolūcijā par profesionālā futbola nākotni Eiropā ( P6_TA(2007)0100 ) Eiropas Parlaments aicināja Komisiju atbalstīt futbola vadības struktūru centienus reglamentēt spēlētāju aģentu darbību, vajadzības gadījumā iesniedzot priekšlikumu direktīvai.
In its resolution on the future of professional football in Europe ( P6_TA(2007)0100 ), the European Parliament called on the Commission to support football governing bodies’ efforts to regulate players’ agents, if necessary by presenting a proposal for a directive.
Noteiktajā laikā uzsāktā Komisijas pētījuma rezultāti pašlaik ir pieejami.
The results of the study that the Commission duly launched are now available.
Tajā cita starpā ir secināts, ka daudzo sporta federāciju noteikumi, kas ir izstrādāti, lai kontrolētu piekļuvi šai profesijai un izveidotu sistēmu tās īstenošanai, faktiski nerada šķēršļus pakalpojumu iekšējā tirgū, taču tie neparedz pietiekamu uzraudzību un disciplinārās pilnvaras.
It concludes, inter alia, that the various sports federations’ regulations designed to control access to the profession and create a framework for the exercise thereof do not really constitute a barrier to the internal market for services but that they lack sufficient provision for monitoring and disciplinary powers.
Futbola vadības struktūru reakcija skaidri liecina, ka tās cenšas panākt Eiropas Savienības iestāžu atbalstu, lai risinātu dažādās problēmas saistībā ar spēlētāju aģentu situāciju.
It seems clear from the reactions of the football governing bodies that they are seeking the European institutions’ help to tackle the various problems surrounding the situation of players’ agents.
Kā Komisija vēlas risināt šos uzdevumus?
How does the Commission want to address these challenges?
Kādi instrumenti ir tās rīcībā, lai atrisinātu problēmas saistībā ar spēlētāju aģentiem?
What instruments does it have at its disposal for resolving the problems with regard to players’ agents?
Tā kā spēlētāju aģenti iesaistās pārrobežu darbībās, kā Komisija paredz rīkoties, lai cita starpā aizsargātu nepilngadīgos?
Given that players’ agents engage in cross-border activities, what role does the Commission see for itself, particularly in relation to the protection of minors, amongst other issues?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0033/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0033/10
Temats: Kouchner-Moratinos iniciatīva par Palestīnas valsts atzīšanu
Subject: Kouchner and Moratinos' initiative to recognise the Palestinian State
Ārlietu ministri Bernard Kouchner un Miguel Angel Moratinos 2010. gada 22. februārī aicināja Eiropas Savienību neaprobežoties tikai ar norādīšanu uz vajadzīgajiem nosacījumiem galīgā risinājuma panākšanai Tuvajos Austrumos, bet sākt reāla politiskā plāna īstenošanu reģionā, kolektīvi atzīstot Palestīnas valsti pirms miera līguma noslēgšanas.
On 22 February 2010, the Foreign Ministers Bernard Kouchner and Miguel Angel Moratinos called on the European Union to no longer simply insist on the necessary broad outlines of a final settlement in the Middle East, but to create real political prospects in the region by collectively recognising the Palestinian State before a peace agreement is concluded.
Jānorāda, ka šodien, neskatoties uz Anapolisas procesa izgāšanos un Gazas konfliktu, ir panākta attīstība Palestīnas valsts veidošanā, pateicoties Palestīnas premjerministra Salam Fayyad vadītajām reformām un starptautiskās sabiedrības atbalstam, rīkojot līdzekļu devēju konferenci Palestīnas valsts izveidei.
Today, the fact is that despite the failure of the Annapolis process and despite the Gaza conflict, the construction of the foundations of the Palestinian State has progressed thanks both to the reforms carried out by the Palestinian Prime Minister Salam Fayyad and to the international community’s support through the International Donors’ Conference for the Palestinian State.
Tomēr, lai arī Palestīnas valsts budžeta, drošības un institucionālie pamati tiek veidoti, šai valstij trūkst politiskās un starptautiskās dimensijas.
However, whilst the budgetary, security and institutional foundations of the Palestinian State are being put into place, the Palestinian State has yet to be given a political and international dimension.
Tādēļ Ministri Bernard Kouchner un Miguel Angel Moratinos aicināja atzīt Palestīnas valsti saskaņā ar saistībām, ko Eiropas Savienība ir apņēmusies iepriekš un ko nesen atkārtoti apstiprinājusi 2009. gada 8. decembra Ārlietu padomes sanāksmē, lai atbalstītu neatgriezenisku miera procesu Tuvajos Austrumos, saistībā ar kuru jāizstrādā ierobežota sarunu darba kārtība un jāparedz rūpīgs uzraudzības mehānisms, ņemot vērā pagātnes kļūdas un mācoties no tām.
The ministers Kouchner and Moratinos therefore advocate recognition of the Palestinian State in accordance with the commitments given by the European Union in the past, most recently at the Foreign Affairs Council of 8 December 2009, in order to provide irreversible support to the peace process in the Middle East, with a narrow timeframe for negotiations and a genuine accompanying mechanism learning lessons from past errors.
Kāda ir augstās pārstāves/Komisijas priekšsēdētājas nostāja par šo iniciatīvu, ar ko ierosina atzīt Palestīnas valsti, tādējādi nodrošinot stingru pamatu Izraēlas un Palestīnas sarunu atsākšanai par miera līguma noslēgšanu?
What is the position of the High Representative/Commission Vice-President on this initiative proposing to recognise the Palestinian State in order to create a solid basis for restarting Israeli-Palestinian peace agreement negotiations?
Kā augstā pārstāve plāno panākt, ka Eiropas Savienība kļūst par neatsveramu un noteicošu dalībnieku Vidējos Austrumos, sagatavojot augsni stabilam, taisnīgam un ilgtspējīgam miera procesam?
How does she intend to make the European Union an incontrovertible and predominant actor in the Middle East which aims to prepare the ground for a stable, just and lasting peace process?
Ņemot vērā, ka Ārlietu padome 2009. gada 8. decembra sanāksmē oficiāli neapstiprināja ES misiju Austrumjeruzalemē vadītāju secinājumus, kā augstā pārstāve plāno šos secinājumus īstenot praksē un padarīt efektīvus turpmāko mēnešu laikā?
In view of the fact that the conclusions of the region’s EU heads of mission on East Jerusalem were not formally endorsed by the Foreign Affairs Council of 8 December 2009, how does the High Representative intend to make them operational and effective in the coming months?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0034/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0034/10
Eiropas Padomes cilvēktiesību komisārs Thomas Hammarberg aicināja Eiropas valdības nepieļaut mazākumtautību pārstāvju piespiedu nosūtīšanu uz Kosovu.
The Council of Europe’s Commissioner for Human Rights, Thomas Hammarberg called on European governments to avoid forced returns of minorities to Kosovo.
Saskaņā ar viņa ziņojumu romu, aškali un ēģiptiešu kopienas (RAĒ) pēc atpakaļuzņemšanas Kosovā sastopas ar atstumtību un diskrimināciju tādās jomās kā izglītība, sociālā aizsardzība, veselības aprūpe un mājokļi.
According to his report, members of Roma, Ashkali and Egyptian communities (RAE) face marginalisation and discrimination in the areas of education, social protection, health care and housing once returned to Kosovo.
Šo mazākumtautību drošība joprojām raisa bažas, un joprojām netiek reģistrēti etniskās piederības dēļ izdarīti aizskārumi.
Security for these minorities remains a concern and ethnically-motivated incidents continue to go unreported.
Saskaņā ar EDSO 2009. gada novembra ziņojumu Kosovas varas iestādes nav izpildījušas saistības, kas tām izvirzītas repatriēto personu reintegrācijas stratēģijā.
According to an OSCE report of November 2009 Kosovo institutions fall short of fulfilling their obligations under the Strategy for the Reintegration of Repatriated Persons.
Kā norādīts ES paplašināšanās stratēģijas Kosovas 2009. gada progresa ziņojumā, RAĒ kopienas joprojām tiek diskriminētas.
As stated in the EU enlargement strategy Kosovo Progress Report 2009, the RAE community continues to face discrimination.
Vai Komisija, uzraugot dalībvalstu un Kosovas divpusējo atpakaļuzņemšanas nolīgumu īstenošanu, uzskata, ka ir pieļaujama piespiedu nosūtīšana, zinot, ka repatriētās personas nesaņem palīdzību tādās jomās kā mājokļi, izglītība un veselības aprūpe, un nodarbinātība ir būtiska humanitārā problēma?
Does the Commission, monitoring Member States’ bilateral readmission agreements with Kosovo, deem the forced returns appropriate while the lack of assistance faced by returned people in the areas of housing, schooling, health care and employment is a serious humanitarian problem?
Ko Komisija plāno darīt, lai nepieļautu, ka tūkstošiem šo grupu pārstāvju kļūst par bezpajumtniekiem?
What does the Commission plan to do to prevent thousands of members of these groups facing homelessness?
Ko Komisija plāno darīt gadījumos, kad piespiedu kārtā repatriētie cilvēki nelegāli migrē uz ES, tādējādi riskējot ar savu dzīvību?
What does the Commission plan to do in cases where forcibly returned people start migrating back to the EU illegally, thereby endangering their own lives?
Kā piespiedu kārtā repatriēto RAĒ kopienu pārstāvju vajadzības iespējams apmierināt no ES pirmspievienošanās fondu līdzekļiem?
How do EU pre-accession funds address the needs of RAE community members who were forcibly returned?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0035/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0035/10
Temats: Aizliegums ES kalnrūpniecībā izmantot cianīdu
Subject: Ban on the use of cyanide mining technologies in the EU
Cianīds ir ļoti toksiska ķimikālija, ko izmanto zelta iegūšanā, un tas var atstāt katastrofālu un neatgriezenisku ietekmi uz vidi un cilvēka veselību.
Cyanide is a highly toxic chemical used in the gold mining industry that can have a catastrophic and irreversible impact on the environment and human health.
Arī Ūdens pamatdirektīvā (ŪPD) tas ir klasificēts kā viens no būtiskākajiem piesārņotājiem.
It also qualifies as a main pollutant under the Water Framework Directive (WFD).
Pirms desmit gadiem vairāk nekā 100 000 kubikmetru ar cianīdu piesārņota ūdens no Baia Mare (Rumānija) zelta raktuvju rezervuāra tika iepludināti Samošas – Tisas – Donavas upju sistēmā un uzraisīja tālaika lielāko ekoloģisko katastrofu Centrāleiropā.
10 years ago more than 100 000 cubic meters of cyanide-tainted water were released from a gold mine reservoir in Baia Mare (Romania) into the Szamos - Tisza - Danube River system and caused the largest ecological disaster in Central Europe at that time.
Toksiskās vielas nogalināja daudzus organismus un uz daudziem gadiem nodarīja kaitējumus ekoloģiskajai sistēmai, pārtikas ķēdei un cilvēku saimnieciskajai darbībai šajā upē.
Toxic materials killed many organisms, damaging the ecological system, food chain and essential human use of the river for many years.
Lai gan ES jau ir pieņēmusi vairākus tiesību akti ar mērķi padarīt stingrākus noteikumus par cianīda izmantošanu kalnrūpniecībā — dažas dalībvalstis pat ir aizliegušas tā izmantošanu — šo tehnoloģiju vēl arvien var likumīgi izmantot Eiropas Savienības teritorijā.
Although several pieces of EU legislation have been adopted in order to strengthen the rules on the use of cyanide in mining - some Member States have even introduced a ban on it - the technology can still be used in the territory of the European Union, legally.
Tomēr joprojām trūkst uzraudzības noteikumu un atbilstīgu finanšu garantiju, un spēkā esošo tiesību aktu īstenošana ir atkarīga no katras dalībvalsts varasiestāžu prasmes.
Nevertheless, prudential rules and proper financial guarantees are still missing, and the implementation of the existing legislation also depends on the skills of the executive powers of each Member State.
Tādēļ nav patiesu garantiju, ka kaut kas tamlīdzīgs nevarētu atkārtoties vēlreiz, jo īpaši ņemot vērā to, ka klimatu pārmaiņu ietekmē arvien biežāk notiek dažādas dabas katastrofas.
Therefore, there is no real guarantee that such an accident will not happen again, especially taking into consideration the escalating extreme weather conditions as a consequence of climate change.
Eiropā tiek īstenoti vairāki kalnrūpniecības projekti, kuros izmanto cianīdu, un vēl vairāki šādi projekti tiek plānoti, un tas ir tikai laika un cilvēku nevērības jautājums, lai notiktu šāda katastrofa.
There are several existing and planned cyanide mining projects across Europe and it is only a matter of time and human negligence for a catastrophe to occur.
Ņemot vērā to, ka Eiropā iegūst tikai 1% no pasaulē kopumā kalnrūpnieciski iegūtā zelta, ko lielākoties veic starptautiski uzņēmumi, un ka cianīda izmantošana zelta ieguvē ir mazāk darbietilpīga, bet tā rada ārkārtīgu risku nodarīt kaitējumu videi vairākās valstīs, Eiropas Savienības līmenī būtu jāapsver iespēja vispār aizliegt cianīda izmantošanu.
Taking into account the fact that the European gold mining industry represents only 1% of global gold production, performed mostly by multinational companies, and that cyanide mining is less job-intensive, while it runs the risk of enormous cross-border ecological damage, a general ban on cyanide mining should be considered at a European Union level.
Ņemot vērā ES vides tiesību aktos īstenoto piesardzības principu un atbilstīgi ŪPD uzņemtās saistības novērst un kontrolēt piesārņojumu, kā arī panākt un saglabāt ūdeņu labu stāvokli, vai Komisija ierosināt ES aizliegt cianīda izmantošanu kalnrūpniecībā?
Given the precautionary principle of the EU environmental legislation and in the light of the commitments under the WFD to prevent and control pollution, as well as to reach and preserve 'good status' of waters, will the Commission propose an EU-wide ban on the use of cyanide in gold mining?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0036/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0036/10
Temats: Īpaši pasākumi lauksaimniecības tirgiem
Subject: Specific measures for agricultural markets
Ņemot vērā zemo pieprasījumu un cenas daudzās lauksaimniecības nozarēs, tirgus cenu nepastāvību un ražotāju ienākumu samazināšanos, kas tika novērota pēdējos mēnešos, vai Komisija ir paredzējusi steidzamā kārtā ierosināt īpašus pasākumus tuvāko mēnešu laikā, pirms likumdošanas priekšlikumiem attiecībā uz KLP nākotni pēc 2013. gada?
In view of the weak demand and prices in many agricultural sectors, the volatility of market prices and the decline in producer income witnessed in recent months, does the Commission intend, as a matter of urgency, to propose specific measures in the coming months, ahead of legislative proposals concerning the future of the CAP after 2013?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0037/10/pārsk.1
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0037/10/rev.1
Temats: Uzņēmuma Google iespējama ļaunprātīga dominējošā stāvokļa izmantošana iekšējā tirgū attiecībā uz tiešsaistes reklāmu un informācijas brīvību internetā
Subject: Possible abuse by Google of its dominant position in the online advertising business within the internal market, and freedom of information on the internet
Pēdējo mēnešu laikā pēc vairāku uzņēmumu, piemēram, Lielbritānijas Foundem , Vācijas Ciao un Francijas ejustice.fr iesniegtajām sūdzībām Itālijā (2009. gada augustā), Vācijā (2010. gada janvārī) un Francijā (2010. gada februārī) valstu konkurences iestādes tika aicinātas pārbaudīt, vai uzņēmums Google ar savu rīcību nav ļaunprātīgi izmantojis dominējošo stāvokli reklāmas jomā internetā.
Over the last few months, national competition authorities in Italy (August 2009), Germany (January 2010) and France (February 2010) have been asked to investigate whether Google’s behaviour amounts to abuse of its dominant position in the internet advertising business, following complaints lodged by several companies, such as the British company Foundem, the Germany company Ciao and the French company Ejustice.
Savukārt Komisija nesen paziņoja, ka tā ir izskatījusi iesniegtās sūdzības, šobrīd neuzsākot oficiālu izmeklēšanu.
The Commission has recently announced that it is considering the complaints lodged without, for the time being, opening an official investigation.
Google meklētājprogrammas tirgus daļa Eiropas Savienībā ir vairāk nekā 80 %, un šā uzņēmuma dominējošais stāvoklis rada bažas gan par nopratināšanām saistībā ar konkurenci iekšējā tirgū (līdz ar iespējamu dominējošā stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu tiešsaistes reklāmas jomā), gan par informācijas brīvību (tīmekļa vietņu neiekļaušanu meklēšanas rezultātos un pieejamās informācijas izvēli).
Google has an EU market share of more than 80%, and the dominant position of its search engine gives rise to concerns regarding both competition in the internal market, with a possible abuse of a dominant position in the online advertising market, and freedom of information, owing to the delisting of websites and selection of the information provided.
Google kā meklētājprogrammas spēcīgās pozīcijas faktiski šim uzņēmumam piešķir unikālas iespējas iegūt sīku informāciju par lietotājiem un interneta lietošanu.
The might of Google’s search engine gives it a unique asset in terms of detailed knowledge of the audience and web usage.
Līdz ar to Google rīcībā ir ļoti liels daudzums konfidenciālu un personas datu par interneta lietotājiem.
As a result, Google possesses huge quantities of sensitive and personal data on internet users.
Tā kā Google rīcībā ir šie dati, turklāt uzņēmumam ir dominējošs stāvoklis, daudziem Eiropas Savienības iedzīvotājiem tas rada bažas.
The fact that Google holds this data and enjoys such a dominant position is a matter of concern for many people in Europe.
Tā kā triju dalībvalstu konkurences iestādēs ir iesniegtas sūdzības, vai Komisija uzskata par vajadzīgu uzsākt oficiālu izmeklēšanu Eiropas līmenī par iespējamu dominējošās situācijas ļaunprātīgu izmantošanu iekšējā tirgū no Google puses attiecībā uz tiešsaistes reklāmas tirgu?
Given that complaints have been lodged with national competition authorities in three Member States, would the Commission not agree that it is necessary to open an official investigation at European level regarding the possible abuse by Google of a dominant position in the EU online advertising market?
Kādus mehānismus Komisija uzskata par nepieciešamiem, lai labāk regulētu tiešsaistes reklāmas tirgus darbību Eiropas Savienības iekšējā tirgū?
What mechanisms does the Commission consider necessary to better regulate the online advertising market’s functioning within the EU internal market?
Vai Komisija paredz šajā sakarībā ierosināt kādu iniciatīvu?
Does it intend to propose an initiative in this respect?
Kādus pasākumus Komisija plāno veikt, lai labāk garantētu informācijas brīvības aizsardzību internetā?
What steps does it intend to take in order to better protect freedom of information on the internet?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0038/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0038/10
, ECR grupas vārdā,
, on behalf of the ECR Group,
Temats: Kopienas preču zīmju izmantošana iekšējā tirgū
Subject: Use of Community trade marks in the internal market