natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Temats: ES un Krievijas attiecības - Spānijas prezidentūras darba kārtība
Subject: EU-Russia relations: Spanish Presidency agenda
ES Spānijas prezidentūra ir izveidojusi tālejošu darba kārtību par ES un Krievijas attiecībām — saistībā ar sarunu noslēgšanu ar Krieviju par jauno partnerības un sadarbības nolīgums (PSN), nolīgumu ar Krieviju par bezvīzu režīmu, kā arī brīvās tirdzniecības nolīguma virzību starp ES un Krieviju.
The Spanish Presidency of the EU has set out an ambitious agenda when it comes to EU-Russia relations – it would like to see the conclusion of negotiations with Russia on the new partnership and cooperation agreement (PCA), an agreement with Russia on a visa-free regime, as well as progress on a free-trade agreement between the EU and Russia.
Lai noslēgtu brīvās tirdzniecības nolīgumu ar ES, Krievijai pirms tam ir jākļūst par Pasaules Tirdzniecības Organizācijas (PTO) locekli.
In order to conclude a free-trade agreement with the EU, Russia first needs to become a member of the World Trade Organisation (WTO).
Vai pastāv reāla iespēja, ka Krievija drīzumā pievienosies PTO?
Are there tangible prospects that Russia will join the WTO any time soon?
Vai Padomei ir īpaša stratēģija, kā likt Krievijai pievienoties PTO?
Does the Council have a particular strategy on how to compel Russia to join the WTO?
Vai Padome ir novērojusi, ka sarunās ar Krieviju par jauno PSN ir sasniegti kādi vērā ņemami panākumi?
Does the Council see any substantial progress as concerns the negotiations with Russia on the new PCA?
Vai Padome uzskata, ka ideja par brīvas tirdzniecības režīmu ar Krieviju ir savlaicīga, ņemot vērā ES iekšējos strīdus par šo jautājumu?
Does the Council consider that the idea of a free-trade regime with Russia is timely considering the disagreements within the EU on the issue?
Vai Padome uzskata, ka Krievija ir labāk sagatavota bezvīzu režīmam, nekā citi ES partneri, piemēram, Ukraina, Moldova vai Gruzija?
Does the Council consider Russia to be more prepared for a visa-free regime than other partners of the EU, such as Ukraine, Moldova or Georgia?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0081/10
ORAL QUESTION H-0081/10
Temats: ES un Krievijas tirdzniecības attiecības
Subject: Trade relations between the EU and Russia
Kopš finanšu krīzes sākuma 2008. gada beigās Krievija ir piemērojusi protekcionistiskus „pagaidu” pretkrīzes tarifus dažām importa precēm, piemēram, gaļas un piena produktiem, mēbelēm, dažiem tērauda ražojumiem, kravas automobiļiem, televizoriem un citām precēm.
Since the beginning of the financial crisis at the end of 2008, Russia has imposed a number of protectionist ‘temporary’ anti-crisis tariffs on a number of imports, such as meat and milk products, furniture, some steel products, trucks, television sets and others.
Turklāt, 2010. gada 1. janvārī sāka pastāvēt muitas savienība starp Krieviju, Baltkrieviju un Kazahstānu.
What is more, on 1 January 2010 a customs union between Russia, Belarus and Kazakhstan came into existence.
Ārējie tarifi, par kuriem šīs trīs valstis panāca vienošanos, lielā mērā bija veidoti uz Krievijas tarifu pamata.
The external tariffs that were agreed by the three countries are mostly based on Russia’s tariffs.
Tā rezultātā, kopumā 30 % produkcijas veidiem, kuri tiek eksportēti no ES uz Krieviju, ir palielināti tarifi.
As a result, a total of 30% of the product lines exported from the EU to Russia have seen increases in tariffs.
Plaši tiek atzīts, ka ES galvenā problēma ir tā, ka Krievija nav Pasaules Tirdzniecības Organizācijas (PTO) locekle un tādēļ uz to neattiecas PTO noteikumi, kas ierobežo vienpusēju importa tarifu paaugstināšanu un citas tirdzniecību ierobežojošas darbības.
It is widely recognised that the main problem the EU faces is that Russia is not a member of the World Trade Organisation (WTO) and is therefore not bound by the WTO rules restricting unilateral increases in import tariffs and other trade-restrictive measures.
Kā Komisija vērtē ES pašreizējās tirdzniecības problēmas ar Krieviju un kā tā plāno šīs problēmas risināt?
How does the Commission assess the EU’s current trade problems with Russia, and how does it intend to address them?
Vai ES ir īpaša stratēģija attiecībā uz Krievijas PTO dalības jautājuma risināšanu?
Does the EU have a particular strategy on how to address the issue of Russia’s membership of the WTO?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0082/10/pārsk.1
ORAL QUESTION H-0082/10/rev.1
Temats: Direktīva 2001/18/EK par ģenētiski modificētiem organismiem
Subject: Directive 2001/18/EC on genetically modified organisms
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/18/EK negarantē drošību ne pret ģenētiskā materiāla vīrusu horizontālo pārnesi no ģenētiski modificētiem organismiem uz citām kultūrām, nedz arī sekmē tādu lauksaimniecības teritoriju radīšanu, kurās ģenētiski modificētu organismu atrašanās netiek pieļauta, lai tur varētu nodarboties ar bioloģisko un tradicionālo ražošanu.
Directive 2001/18/EC of the European Parliament and of the Council provides neither for safeguards against the horizontal transfer of viruses contained in genetic material from GMO crops to other crop species nor for the creation of GMO-free areas for organic and conventional agricultural production.
Kādus pasākumus Komisija gatavojas veikt, lai Direktīva 2001/18/EK ikvienai dalībvalstij pavērtu iespēju gan nepieciešamības gadījumā noteikt papildu ierobežojumus videi kaitīgo ģenētiski modificēto organismu izplatīšanai attiecībā uz tādām kultūrām, kurām šajā valstī ir svarīga saimnieciska nozīme, gan arī noteikt teritorijas, kurās ģenētiski modificētu organismu atrašanās netiek pieļauta, lai tādējādi sekmētu bioloģisko un tradicionālo lauksaimniecību un bioloģiskās daudzveidības aizsardzību?
What measures does the Commission intend to take to ensure that Directive 2001/18/EC will allow any Member State, if it so wishes, to introduce additional restrictions on the release into the environment of genetically modified varieties of agricultural crops of major economic importance to the country in question, and to designate GMO-free areas in order to safeguard organic and conventional farming and protect biodiversity?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0083/10
ORAL QUESTION H-0083/10
Temats: Shēma euro zonas valstu ekonomikas politikas koordinācijas un uzraudzības pastiprināšanai
Subject: Scheme to reinforce economic policy co-ordination and surveillance of eurozone members
Vai Padome var izstrādāt ieteikumus par to, ka euro zonas valstīm varētu būt lielāka ietekme attiecībā uz pārējo euro zonas valstu ekonomiku?
Could the Council elaborate on suggestions that eurozone countries may have a greater say in how the economies of their fellow eurozone members states are run?
Nesenajā Komisijas paziņojumā ir teikts, ka tā līdz jūnijam nāks klajā ar shēmu, kā pastiprināt ekonomikas politikas koordināciju un pretnovērošanu, saskaņā ar pilnvarām, kas piešķirtas ar Lisabonas līgumu.
A recent Commission announcement said that the Commission would come forward with a scheme to reinforce economic policy co-ordination and counter-surveillance before June, in line with the powers under the Lisbon Treaty.
Vai Padome atbalsta šo pieeju plašākai ekonomikas koordinācijai un vai Padome uzskata, ka šī jaunā pieeja stiprinās euro zonu?
Does the Council endorse this approach for greater economic co-ordination and does the Council believe that this new approach would strengthen the eurozone?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0084/10
ORAL QUESTION H-0084/10
Temats: Valsts atbalsts maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu
Subject: State aid to small and medium-sized enterprises active in the production of agricultural products
Ja ražotāji nav apdrošinājuši ražu, jebkura viņiem piedāvātā kompensācija tiks samazināta par 50 %.
Where farmers have no crop insurance any compensation offered to them will be reduced by 50%.
Kāds ir 11. panta 8. punkta statuss dalībvalstīs, kurās neviena apdrošināšanas kompānija nepiedāvā ražas apdrošināšanu?
In Member States where crop insurance is not offered by any insurance company what is the status of Article 11, Paragraph 8?
Vai Komisija var sniegt informāciju par dalībvalstīs, jo īpaši tajās, kurās lauksaimniekiem tiek piedāvāti apdrošināšanas produkti, pašlaik pieejamiem riska izvērtēšanas instrumentiem, par to, kāda līmeņa segumu paredz šie apdrošināšanas produkti un kā tos finansē, piemēram, vai tos finansē valsts, lauksaimnieki vai valsts un lauksaimnieki kopīgi?
Can the Commission provide information on risk assessment instruments currently available in Member States, specifically those Member States where insurance products are offered to farmers, for instance what level of cover is provided by these insurance products and how these products are financed – are they funded by the state, funded by farmers or jointly funded?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0085/10
ORAL QUESTION H-0085/10
Temats: Nenovēršamā Olympic Air un Aegean Airlines apvienošanās
Subject: Imminent merger of Olympic Air and Aegean Airlines
Olympic Air un Aegean Airlines 2010. gada 11. februārī nāca klajā ar vienādu paziņojumu, kurā apstiprināja, ka notiek savstarpējas sarunas par „turpmāko sadarbību”, lai gan presē tika ziņots par šo abu kompāniju nenovēršamu apvienošanos.
On 11 February 2010 Olympic Air and Aegean Airlines released similar statements confirming their talks on 'future cooperation', although press reports have appeared about the imminent merger of the two companies.
Šāda notikumu gaita, kuras rezultātā izveidotos privāts monopoluzņēmums un 2 500 cilvēku zaudētu darbu, ir izraisījusi asu patērētāju tiesību aizsardzības organizāciju reakciju.
This scenario, which would lead to a private monopoly and the loss of 2 500 jobs, has elicited a sharp response from consumer protection organisations.
Ņemot vērā to, ka šīs abas lidsabiedrības faktiski kontrolē visu iekšējo pasažieru pārvadājumu tirgu, ka Grieķijā tās ģeogrāfiskā stāvokļa dēļ ir vairāk lidostu nekā jebkurā citā dalībvalstī, un to, ka ir paredzams iekšzemes lidojumu biļešu cenu, kā arī subsidēto pakalpojumu skaita un apjoma pieaugums, vai Komisija varētu atbildēt uz šādiem jautājumiem:
Bearing in mind that the two companies control virtually the entire domestic passenger market, that Greece has more airports than other Member States owing to its geography and that it is expected that there will be an increase in domestic fares and in the number and volume of subsidised services, will the Commission say:
Vai fakts, ka abas šīs lidsabiedrības kontrolē 97 % no iekšzemes pasažieru pārvadājumu tirgus, var būt par iemeslu tam, lai Grieķijas Konkurences komisija atteiktos apstiprināt šādu apvienošanos?
Does the fact that the two companies control 97% of domestic passenger traffic constitute a reason for the Hellenic Competition Commission to refuse approval for such a merger?
Vai Grieķijas valstij ir tiesības nepiešķirt Olimpic nosaukumu un logotipu šai jaunajai lidsabiedrībai, kas izveidotos šīs apvienošanās rezultātā, un noteikt iekšzemes lidojumu biļešu maksimālo cenu, jo jaunai lidsabiedrībai piederētu 97 % no iekšzemes pasažieru pārvadājumu tirgus?
Is the Greek State able to refuse to give the Olympic name and logo to the new company that would be created by such a merger and impose a ceiling on domestic fares, since the new company would have a 97% share of domestic passenger traffic?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0086/10
ORAL QUESTION H-0086/10
Temats: Nelikumīgas finanšu plūsmas, izvairīšanās no nodokļiem un jaunattīstības valstis
Subject: Illicit financial flows, tax evasion and developing countries
Patlaban mēs esam ieguvuši pietiekami pierādījumu par to, kā nelikumīgas finanšu plūsmas kaitīgi ietekmē jaunattīstības valstis.
Today we have sufficient evidence about the harmful consequences of illicit financial flows for developing countries.
Kaut arī pārrobežu nelikumīgās finanšu plūsmas notiek slēpti, un ir grūti precīzi noteikt to apmērus, apmēram tiek vērtēts, ka tās varētu sasniegt no USD 1 triljona līdz USD 3 triljoniem gadā.
Even if cross-border illicit financial flows are largely hidden and difficult to measure, estimates are reasonably clustered in a range of $1 trillion to $3 trillion annually.
Saskaņā ar Pasaules bankas vērtējumiem runa ir par summu robežās no USD 1 triljona līdz USD 1,6 triljoniem gadā, puse no kuras — USD 500 līdz 800 miljardi ieplūst no jaunattīstības valstīm.
The World Bank quotes figures of $1 trillion to $1.6 trillion annually, of which half—$500 to $800 billion a year—is estimated to come from developing countries.
Nelikumīgās naudas summas, kas tiek vērtētas USD no 500 līdz 800 miljardiem, tiekot pārskaitītas no jaunattīstības valstīm, kas ir ekonomikai viskaitējošākais faktors un jo īpaši tas nodara ļaunumu nabadzīgajiem.
The estimated $500 to $800 billion a year of illicit money passing out of developing countries is the most damaging economic factor affecting the poor.
Tādā veidā tiek mazinātas rezerves cietajā valūtā, palielinās inflācija un samazinās nodokļu ieņēmumi, turklāt vēl var minēt daudzas citas sekas, kas ierobežo jaunattīstības valstu iespējas.
It drains hard currency reserves, increases inflation, reduces tax revenues and has many other consequences that undercut developing countries' opportunities.
Kādus pasākumus un iniciatīvas ES veic vai paredzējusi veikt turpmākajos mēnešos, lai cīnītos pret izvairīšanos no nodokļiem, kā arī kapitāla noplūdi no vai uz jaunattīstības valstīm?
What efforts and initiatives is the EU undertaking, or does it intend to take in the coming months, to fight against tax evasion and capital flight in and from developing countries?
Kā mēs varam stiprināt jaunattīstības valstu fiskālās pārvaldības veiktspēju?
How can we strengthen developing countries' fiscal management capacity?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0087/10
ORAL QUESTION H-0087/10
Temats: Zaļā grāmata par brīvprātīgo darbu
Subject: Green Paper on volunteering
Lai veicinātu izpratni par brīvprātīgā darba nozīmību visā ES, vai Komisija, saistībā ar ierosinātajām iniciatīvām pasludināt Eiropas brīvprātīgā darba gadu, apsver iespēju izstrādāt visaptverošu Zaļo grāmatu par brīvprātīgo darbu, lai atbalstītu un atzītu brīvprātīgo darbu un veicinātu tā pievienoto vērtību?
In order to raise awareness of the value of volunteering throughout the EU, would the Commission consider, in conjunction with the proposed initiatives to celebrate the European Year on Volunteering, drawing up a comprehensive Green Paper on volunteering to facilitate, recognise and add value to volunteering?
Vai Komisija, līdztekus šādas Zaļās grāmatas izstrādāšanai, apsvērtu, ka ir svarīgi veidot sinerģijas starp citām starptautiskām organizācijām, piemēram, SDO un ANO saistībā ar Džona Hopkinsa universitātes un SDO Brīvprātīgā darba novērtējuma projektu un ANO Rokasgrāmatu par bezpeļņas organizācijām?
In addition to drawing up such a Green Paper, does the Commission consider it important to build synergies between other international organisations such as the ILO and the UN in relation to the JHU/ILO Volunteer Measurement Project and the UN Non-Profit Handbook?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0088/10
ORAL QUESTION H-0088/10
Temats: Tradicionāli ilgāku laiku vienā vietā dzīvojošas mazākumtautības
Subject: Long-standing minorities
Kāds ir Komisijas viedoklis par to, kādas iespējas paredzētas Lisabonas līgumā un ES Pamattiesību hartā, lai izstrādātu stratēģiju tradicionāli ilgāku laiku vienā vietā dzīvojošu tautas grupu un mazākumtautību aizsardzībai un atbalstīšanai, un kādi konkrēti pasākumi ir paredzēti?
What possibilities of developing a strategy to protect and promote ethnic groups and minorities of long standing do the Lisbon Treaty and the EU Fundamental Rights Charter give the Commission, and what practical steps are planned?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0089/10
ORAL QUESTION H-0089/10
Temats: Kultūras programmas 2007.-2013. gadam izvērtēšana
Subject: Evaluation of the Culture Programme 2007-2013
Eiropas Savienība, cenšoties veicināt Eiropas kultūru un uzsvērt tās nozīmi, 2007. gadā pieņēma arī Kultūras programmu, kas turpināsies līdz 2013. gadam.
As part of efforts to promote and highlight European culture, in 2007 the European Union adopted the Culture Programme which will run until 2013.
Tās kopējais budžets ir apmēram EUR 400 miljoni.
It has a total budget of approximately 400 million euros.
Starp šīs programmas mērķiem ir arī izpratnes veidošana par visai Eiropai nozīmīgiem kultūras aspektiem un kultūras darbinieku starpvalstu mobilitātes veicināšana.
The objectives of this programme include raising awareness of those aspects of culture which are of European significance and promoting the transnational mobility of people working in the cultural sector.
Kā Komisija vērtē līdz šim sasniegto progresu šo divu mērķu īstenošanā?
How does the Commission evaluate progress so far in attaining these two objectives?
Vai dalībvalstis izrāda interesi par Kultūras programmu un piedalās tās īstenošanā, vai arī Komisija uzskata, ka tai vajadzētu sākt jaunas un dinamiskākas iniciatīvas, lai varētu savus mērķus īstenot līdz 2013. gadam?
Are Member States showing an interest and taking part in Culture Programme, or does the Commission consider that it should launch new and more dynamic initiatives to attain its objectives by 2013?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0090/10
ORAL QUESTION H-0090/10
Temats: Sporta pamatorganizāciju stiprināšana un finansēšana ES
Subject: Strengthening and funding grassroots sporting organisations in the EU
Sporta pamatorganizācijas ir ārkārtīgi nozīmīgas Eiropas sabiedrībai, kultūrai un Eiropas pilsoņu veselībai; tomēr pašreizējā ekonomiskajā situācijā daudzas sporta pamatorganizācijas saskaras ar finansiālām grūtībām.
Grassroots sporting organisations make a huge contribution to European society, culture and the health of European citizens; in the current economic climate, however, many grassroots sporting organisations are experiencing financial difficulties.
Ko Komisija var darīt, lai stiprinātu sporta pamatorganizācijas un veicinātu to attīstību visās dalībvalstīs?
What action can the Commission take to strengthen grassroots sports and promote their development across the Member States?
Nesen Komisija noslēdza sabiedrisko apspriešanu par sporta pamatorganizāciju finansēšanu.
The Commission has recently closed its public consultation on funding for grassroots sports.
Vai Komisija var sniegt vairāk informācijas par sabiedriskās apspriešanas mērķiem un atbildēt, kad būs pieejama tālāka informācija par šīs apspriešanas rezultātiem?
Can the Commission give further information on the aims of this public consultation and when further information on the outcome of this consultation will be available?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0091/10
ORAL QUESTION H-0091/10
Temats: Iemesli, kas izraisīja traģisko vilcienu katastrofu Buizingenā pirmdien, 15. februārī
Subject: Causes of the dreadful train crash on Monday, 15 February in Buizingen
Vai Komisija varētu informēt, kā liberalizācija ir ietekmējusi drošumu?
Can the Commission demonstrate whether liberalisation has affected safety?
Komisija 2008. gada jūnijā nosūtīja Beļģijai argumentētu atzinumu, oficiāli kritizējot Beļģijas dzelzceļa uzņēmuma sarežģīto trīspusējo struktūru.
In June 2008, the Commission sent Belgium a reasoned opinion formally criticising the complex three-part structure of Belgian Railways.
Vai kopš tā laika ir īstenoti nepieciešamie pasākumi, atbildot uz Komisijas paustajiem iebildumiem?
Have the requisite measures since been taken in response to the objections raised by the Commission?
Kopš kura laika ir pieejams Eiropas dzelzceļu satiksmes pārvaldības sistēmas ( ERTMS ) standarts?
Since when has the European ERTMS standard been available?
Vai ir notikusi kāda aizkavēšanās salīdzinājumā ar paredzēto ieviešanas termiņu?
Did any delay occur in comparison with the scheduled date of introduction?
Ja tā, tad kas izraisīja šo aizkavēšanos un kādas koriģējošās darbības Komisija ir veikusi?
If so, what were the causes of this delay and what remedial action has the Commission taken?
Vai debates par Eiropas standartu netraucēja dzelzceļiem ieviest pašiem savu sistēmu iekšzemes maršrutu drošības nodrošināšanai?
Did the debate on the European standard prevent the railways from introducing a system of their own to guarantee safety on domestic routes?
Kopš kura laika ir pieejamas specifikācijas šādām valsts sistēmām?
Since when have the specifications for such national systems been available?
Cik valstīs no ES 27 dalībvalstīm jau ir spēkā valsts sistēmas un kopš kura laika tās ir ieviestas?
In how many of the EU-27 countries does a national system already exist, and since when has it done so?
Kurām valstīm ir labākie panākumi?
Which countries score best?
Kāds ir Beļģijas stāvoklis ES 27 dalībvalstu vidū attiecībā uz dzelzceļu tīkla drošību?
What is Belgium's position in relation to the EU-27 regarding safety of the railway network?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0092/10
ORAL QUESTION H-0092/10
Temats: Stabilitātes pakts un finansiālais stāvoklis dalībvalstīs
Subject: The Stability Pact and the financial situation in the Member States
Eiropadome 2010. gada 11. februārī pieņēma vēsturisku lēmumu, kas līdzinās Eiro grupas 2010. gada 16. februārī pieņemtajam lēmumam.
The European Council meeting on 11 February 2010 and the Eurogroup of 16 February 2010 took historic decisions.
Ir pārsteidzoši konstatēt, ka Padome līdz šim nekad nav ieminējusies par to nožēlojamo stāvokli, kādā atrodas citu Eiropas Savienības dalībvalstu ekonomika.
It is remarkable that the Council has, as yet, made no mention of the wretched state of the economies of the other Member States of the EU.
Visbeidzot, Nīderlandes kopējais parāds ir gandrīz 234 % no IKP, Īrijas — 222 %, Beļģijas — 219 %, Spānijas 207 % un Grieķijas — 179 %.
In the light of these figures, the Stability Pact has, in effect, been scrapped.
Vai Padome tam piekrīt?
Does the Council admit that this is so?
Vai tā varētu atklāt, vai Eiropas Savienības dalībvalstīs konstatētais būtiskais deficīts ir radies dažādu „nelikumīgu” bankām un rūpniecībai paredzētu aktu kopuma dēļ?
Can it say whether the huge deficits in the EU are attributable to the various 'illegal' support packages for banks and industries?
Vai pret grieķu strādājošiem pieņemtie pasākumi ir priekšvēstneši līdzīgiem „ieteikumiem”, kas piemērojami strādājošiem visā eiro zonā?
Are the measures taken against Greek workers harbingers of similar 'recommendations' for workers throughout the eurozone?
Vai Grieķija tiek izmantota par izmēģinājuma trusīti, kā to apgalvo šīs valsts premjerministrs?
Is Greece a 'guinea pig', as the Greek Prime Minister claims?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0093/10
ORAL QUESTION H-0093/10
Temats: Budžeta pielāgošanas pasākumi Grieķijas izaugsmes veicināšanai
Subject: Measures relating to budgetary adjustment and growth in Greece
Ekonomikas un finanšu padome ( Ecofin ) savā 2010. gada 16. februāra ieteikumā ir aicinājusi Grieķiju pieņemt vairākus pasākumus, kas paredzētu ne tikai samazināt izdevumus, bet arī palielināt ieņēmumus.
In its decision and recommendation of 16 February 2010, the ECOFIN Council called on Greece to take a number of measures to reduce expenditure and increase revenue, in particular to reduce wage costs and increase VAT and taxes on cars and energy.
Vai tā plāno ierosināt Grieķijas valdībai veikt izaugsmi veicinošus pasākumus, kas tai dotu iespēju nodrošināt valsts tautsaimniecības ražīguma atgūšanu un cīnīties pret bezdarba paaugstināšanos?
Will it propose that the Greek Government should also take measures to promote growth in order to boost productivity in the Greek economy and combat rising unemployment?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0094/10
ORAL QUESTION H-0094/10
Ekonomikas un finanšu padome ( Ecofin ) februāra sanāksmē aicināja Grieķiju īstenot īpašus budžeta pielāgošanas pasākumus.
The ECOFIN Council meeting in February called on Greece to implement special budgetary adjustment measures.
Vai tā ierosinās Grieķijas valdībai veikt izaugsmi veicinošus, Grieķijas apstākļiem pielāgotus pasākumus, lai dotu iespēju atgūt tautsaimniecības ražīgumu?
Will it propose that the Greek Government take measures which are geared to actual conditions in Greece to promote growth and the recovery of productivity in the economy?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0095/10
ORAL QUESTION H-0095/10