natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Parlaments atzinīgi vērtē 2011. gada 6. jūnijā Komisijas pieņemto korupcijas novēršanas tiesību aktu kopumu, kurā iekļauts paziņojums par korupcijas apkarošanu ES, lēmums par ES pretkorupcijas ziņošanas mehānisma izveidi, ziņojums par Padomes Pamatlēmuma 2003/568/TI par korupcijas apkarošanu privātajā sfērā īstenošanu un ziņojums par ES līdzdalības nosacījumiem Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupā ( GRECO ).
Parliament welcomes the anti-corruption package adopted by the Commission on 6 June 2011, which includes a Communication on fighting corruption in the EU, a Decision establishing an EU anti-corruption reporting mechanism, a Report on the implementation of Council Framework Decision 2003/568/JHA on combating corruption in the private sector, and a Report on the modalities of EU participation in the Council of Europe Group of States against Corruption (GRECO).
Saistībā ar šo korupcijas novēršanas tiesību aktu kopumu:
Regarding this anti-corruption package:
Kā Komisija pārliecināsies, vai dalībvalstis īsteno Komisijas ierosinātos pasākumus?
How will the Commission make sure that Member States implement the measures proposed by the Commission?
Kādi mehānismi ir paredzēti, lai iesaistītu Parlamentu?
What mechanisms are envisaged in order to involve Parliament?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000180/2011
Question for oral answer O-000180/2011
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja komitejas vārdā Temats: Eiropas Savienības politiskā nostāja ITU 2012. gada Pasaules radiosakaru konferencē (PRK-12)
on behalf of the Committee on Industry, Research and Energy Subject: European Union's policy approach to the ITU World Radiocommunication Conference 2012 (WRC-12)
ITU 2012. gada Pasaules radiosakaru konferencē (PRK), kas notiks Ženēvā no 2012. gada 23. janvāra līdz 17. februārim, tiks pieņemti pārskatītie noteikumi par radiosakariem — šie noteikumi ir saistoši visiem ITU dalībniekiem, tostarp visām ES dalībvalstīm.
The ITU World Radiocommunication Conference (WRC), which will take place in Geneva from 23 January to 17 February 2012, will adopt revisions to the Radio Regulations that are binding on ITU Members, including all EU Member States.
Kā norādīts Komisijas pieņemtajā paziņojumā (COM(2011)0180), vairākiem darba kārtības jautājumiem ir spēcīga ES politiskā dimensija, turklāt var rasties tādas situācijas, kad var tikt ietekmēti kopējie noteikumi, piemēram, noteikumi par digitālo dividendi vai maza darbības attāluma ierīcēm, jo attiecībā uz konkrētajām frekvenču spektra joslām ir spēkā ES tiesību akti un izmaiņas noteikumos par radiosakariem var tieši ietekmēt to darbības jomu.
As is clear from the Communication adopted by the Commission (COM(2011)0180), several agenda items have a strong EU policy dimension, and situations could arise where common rules may be affected, such as those dealing with the digital dividend or short-range devices, as there is existing EU legislation in force for the spectrum bands concerned and changes in the Radio Regulations could directly affect their scope.
Ņemot vērā noteikumus, ar kuriem reglamentē elektronisko komunikāciju pakalpojumus, sarunās ar starptautiskām organizācijām, kurām ir kompetence radiofrekvenču spektra jautājumos, tagad ir ietverta Kopienas dimensija — visās iepriekšējās PRK tādas nebija.
This is against the background of the provisions in the regulatory framework for electronic communications services that now gives a Community dimension to negotiations in international organisations competent in radio spectrum matters, which was not the case for earlier WRCs.
Starptautiskās dimensijas nozīme tika uzsvērta Eiropas Parlamenta 2011. gada 11. maijā pieņemtajā nostājā, kura tika izklāstīta ziņojumā par radiofrekvenču spektra politikas programmu ( P7_TA(2011)0220 ) un kurā ir akcentēts, ka Savienībai jāieņem vienota nostāja Savienības kompetences jomās.
The importance of the international dimension was highlighted in the position taken on 11 May 2011 by the European Parliament in the report on Radio Spectrum Policy Programme ( P7_TA(2011)0220 ), which stresses that the Union must take a single position where Union competences apply.
Kuri, pēc Komisijas domām, ir vissvarīgākie šīs konferences jautājumi un kurās jomās Savienībai ir ekskluzīva kompetence?
What does the Commission view as the most important items for this conference and where is exclusive Union competence given?
Kā Komisija veicinās Savienības dimensijas pastiprināšanu gaidāmajās sarunās un kā tā nodrošinās vienotu nostāju Savienības ekskluzīvas kompetences gadījumos?
How will the Commission promote the strengthened Union dimension in the forthcoming negotiations and how will it ensure a single position in cases of exclusive Union competence?
Tā kā PRK 12. konferencē tiks pieņemta darba kārtība nākamajai konferencei, kas notiks 2015. gadā, kā Komisija nodrošinās, lai tajā tiktu atspoguļota Eiropas Parlamenta nostāja par RSPP izveidi un iekļauta ES starptautisko interešu aizstāvība?
Given that the WRC-12 conference will adopt the agenda for the next conference in 2015, how will the Commission ensure that that agenda reflects the European Parliament’s position on RSPP process as well as benefiting the international interests of the EU?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000181/2011
Question for oral answer O-000181/2011
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja komitejas vārdā Temats: Svarīgākie mērķi Apvienoto Nāciju Organizācijas konferencē par ilgtspējīgu attīstību (Rio+20 augstākā līmeņa sanāksmē) Riodežaneiro
on behalf of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety Subject: Key objectives for the United Nations Conference on Sustainable Development (Rio+20 summit) in Rio de Janeiro
Vai Padome var izklāstīt svarīgākos Eiropas Savienības mērķus plānotajā ANO konferencē par ilgtspējīgu attīstību (Rio+20 augstākā līmeņa sanāksmē), kas 2012. gada 4.–6. jūnijā notiks Riodežaneiro, Brazīlijā?
Can the Council explain the key objectives for the European Union at the forthcoming United Nations Conference on Sustainable Development (Rio+20 summit), which will be held in Rio de Janeiro, Brazil on 4-6 June 2012?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000182/2011
Question for oral answer O-000182/2011
Vai Komisija var izklāstīt svarīgākos Eiropas Savienības mērķus plānotajā ANO konferencē par ilgtspējīgu attīstību (Rio+20 augstākā līmeņa sanāksmē), kas 2012. gada 4.–6. jūnijā notiks Riodežaneiro, Brazīlijā?
Can the Commission explain the key objectives for the European Union at the forthcoming United Nations Conference on Sustainable Development (Rio+20 summit), to be held in Rio de Janeiro, Brazil on 4-6 June 2012?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000183/2011
Question for oral answer O-000183/2011
PPE grupas vārdā Temats: Pārtikas apgādes ķēdes nelīdzsvarotība
on behalf of the PPE Group Subject: Imbalances in the food distribution chain
Pašlaik lielākā daļa lauksaimnieku un lauksaimniecības uzņēmumu saskaras ar pārmērīgu ražošanas izmaksu pieaugumu un tiem ir milzīgas grūtības to atspoguļot savās produktu cenās, galvenokārt lielveikalos.
Currently, most agricultural products and the majority of farm businesses are affected by an unsustainable increase in production costs, which they are finding enormously difficult to pass on to their customers, particularly large-scale distributors.
Īsā laika posmā var tikt apdraudēta daudzu uzņēmumu dzīvotspēja un pārtikas ražošanas tīkls daudzās dalībvalstīs, palielinot tirdzniecības bilances nelīdzsvarotību attiecībā uz importa līmeni un atkarību no ārējo tirgu svārstībām.
In the short term the very survival of many businesses could be threatened and the production base could be destroyed in various Member States, thus aggravating trade imbalances, in terms of both dependence on imports and exposure to volatility in foreign markets.
Laikā no 1996. gada līdz šim gadam pārtikas produktu cenas ir cēlušās vidēji par 3,3 % gadā, lauksaimnieciskās ražošanas izmaksas pieaugušas par 3,6 % gadā, savukārt lauksaimniekiem samaksātās cenas — tikai par 2,1 % gadā.
Since 1996, on average, consumption of food products has risen by 3.3% per year, agricultural production costs have increased by 3.6% per year and prices paid to farmers have risen by only 2.1% per year.
Aizvien pieaugošās lielo vairumtirdzniecības grupu ietekmes dēļ pakāpeniski zūd ražošanas nozares pārdotspēja attiecībā pret šo grupu pirktspējas diktēto cenu līmeni visā vērtības veidošanas ķēdē, no ražošanas līdz piegādei un mazumtirdzniecībā galapatērētājiem.
The big distributors’ growing might in the marketplace is leading to a gradual loss of bargaining power for the agricultural sector, as the purchasing power of the large groups enables them to set price levels throughout the value chain, from production to supply and then final retail sale to consumers.
Kā Komisija paredz rīkoties attiecībā uz trim steidzamākajām problēmām:
How does the Commission intend to address the three most urgent challenges facing us today, namely:
1. nepieciešamību veicināt piegādātāju un saņēmēju attiecību regulēšanu,
1. regulation of relations between distributors and suppliers;
2. nepieciešamību reglamentēt problemātiskākos tirdzniecības prakses veidus,
2. regulation of the most problematic commercial practices;
3. pārtikas apgādes ķēdē noteikto cenu (un daudzumu) apstrādi un izplatīšanu.
3. the setting and transparency of prices (and quantities) throughout the food chain?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000184/2011
Question for oral answer O-000184/2011
Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja komitejas vārdā Temats: Situācija attiecībā uz Grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma direktīvu
on behalf of the Committee on Women's Rights and Gender Equality Subject: State of play regarding the Maternity Leave Directive
Kopš Parlaments 2010. gada 20. oktobrī pieņēma nostāju par Grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma direktīvas (92/85/EEK) pārskatīšanu ( P7_TA(2010)0373 ), Padome nav vienojusies par oficiālu nostāju attiecībā uz šo priekšlikumu.
Since Parliament adopted its position on the revision of the Maternity Leave Directive (92/85/EEC), on 20 October 2010 ( P7_TA(2010)0373 ), the Council has not reached a formal position on this proposal.
Tomēr mums ir zināms, ka vairākas dalībvalstis ir paudušas bažas par Parlamenta pieņemtajiem grozījumiem un ar tiem saistītajām izmaksām, jo īpaši attiecībā uz grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma ilguma pagarināšanu (uz 20 nedēļām), pabalsta līmeni (pilnā atalgojuma apmērā) un noteikumiem par atvaļinājumu tēviem (2 nedēļas paternitātes atvaļinājuma, saņemot pilnu atalgojumu).
Nevertheless, we are aware that several Member States have voiced concerns over the amendments adopted by Parliament and the related cost implications, in particular as regards extension of the duration of maternity leave (to 20 weeks), the level of allowance (full pay) and leave provisions for fathers (two weeks’ paternity leave on full pay).
Ņemot vērā pašreizējo finanšu krīzi un atšķirīgās sistēmas, ko dalībvalstis patlaban izmanto grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma jomā, Parlaments vēlas rīkoties elastīgi un ir gatavs sadarboties ar Padomi, lai panāktu vienošanos, kas apmierinās Eiropas ģimeņu un Eiropas ekonomikas vajadzības un vēlmes.
Bearing in mind the current financial crisis and the differing existing maternity leave systems in the Member States, Parliament is willing to be flexible and is available to work with the Council to reach an agreement which will fulfil the needs and expectations of European families and of the European economy.
Turklāt būtu jānorāda — lai panāktu 75 % nodarbinātības līmeni sievietēm, kā izklāstīts stratēģijā „Eiropa 2020”, būs jāīsteno papildu pasākumi, ar kuriem veicinātu ģimenes dzīves saskaņošanu ar darbu, un ir ļoti svarīgi, ka Padome atbloķē situāciju, vienojas par oficiālu nostāju un līdz ar to varētu sākties diskusijas ar Parlamentu, lai panāktu kompromisus.
It should also be noted that in order to reach the 75% employment rate for women, as set out in the EU 2020 strategy, further measures to facilitate the reconciliation of work and family life will have to be implemented, and it is very important for the Council to unblock the situation and arrive at a formal position so that discussions can begin with Parliament with a view to reaching compromises.
Vai Padome ir gatava apsvērt kompromisus par galvenajiem jautājumiem, piemēram, par grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma ilgumu, apmaksas un maksimālā apjoma līmeni?
Is the Council prepared to consider compromises on the main issues, such as the duration of maternity leave, the level of payment and the ceiling?
Ņemot vērā taupības pasākumus, kas izriet no pašreizējās finanšu krīzes, vai Padome apsvērtu iespēju pārskatīto direktīvu īstenot pakāpeniski, kā to ierosināja Parlaments?
In view of the austerity measures stemming from the current financial crisis, would the Council consider the possibility of gradual implementation of the revised directive, as proposed by Parliament?
Lai rastu elastīgākus īstenošanas noteikumus, vai Padome piekrīt, ka jāapspriež pārejas klauzula, jo īpaši attiecībā uz nesen pārskatīto Bērna kopšanas atvaļinājuma direktīvu (96/34/EK), kas dalībvalstīm būs jāīsteno no 2012. gada?
With a view to arriving at more flexible implementation arrangements, does the Council accept the need to discuss a ‘passerelle’ clause, in particular in relation to the recently revised Parental Leave Directive (96/34/EC), which will have to be implemented by the Member States from 2012?
Vai Padomes mērķis ir atbalstīt paternitātes atvaļinājumu šajā direktīvā?
Does the Council aim to support paternity leave in this directive?
Kādu lomu gaidāmajās sarunās Padome paredz sociālajiem partneriem?
How does the Council envisage the role of the social partners in the forthcoming negotiations?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000185/2011
Question for oral answer O-000185/2011
ECR grupas vārdā Temats: Eiropas MVU internacionalizācija
on behalf of the ECR Group Subject: Internationalisation of European SMEs
Globalizācijas dēļ MVU aizvien vairāk saskaras ar citu valstu, jo īpaši jaunattīstības valstu ārpus ES, konkurenci.
Due to globalisation, SMEs face increasing competition from other countries, including from emerging economies outside the EU.
Tas rada gan problēmas, gan iespējas.
This poses both challenges and opportunities.
Lai saglabātu konkurētspēju un drošu izaugsmi un atbalstītu savu uzņēmumu ilgtspējību, MVU ir jāiesaistās starptautiskās darbībās (piem., importā, eksportā, veicot tiešos ieguldījumus ārvalstīs , darbojoties kā apakšuzņēmējiem ārvalstīs vai izmantojot ārvalstu apakšuzņēmējus).
In order to remain competitive, secure growth and support the sustainability of their businesses, SMEs need to engage in international activities (i.e. import, export, conducting foreign direct investment, acting as, or using, foreign subcontractors).
Tomēr tikai neliels Eiropas MVU īpatsvars tirgojas ar trešām valstīm, neskatoties uz to, ka pārstāv vairāk nekā 90 % no ES uzņēmumiem: tikai 29 % ES MVU importē (no kā 50 % ir imports no valstīm, kas neietilpst iekšējā tirgū) un tikai 25 % ES MVU eksportē (no kā 50 % eksporta notiek ārpus iekšējā tirgus) .
However, only a small percentage of European SMEs trade with third countries despite representing over 90% of EU businesses: only 29% of EU SMEs import (of which 50% import from countries outside the Internal Market) and only 25% of EU SMEs export (of which 50% go beyond the Internal Market) .
MVU ir nepietiekami informēti par valsts atbalsta programmām, piemēram, Eiropas uzņēmumu tīklu, vai informatīviem resursiem kā tirgus pieejamības datu bāzi un eksporta palīdzības dienestu.
SMEs are not sufficiently aware of public support programmes such as the Enterprise Europe Network or information resources such as the Market Access Database and the Export Helpdesk.
Kādus konkrētus pasākumus Komisija plāno veikt, lai labāk informētu MVU par pieejamiem līdzekļiem un programmām?
What concrete measures is the Commission planning to take to better inform SMEs of the available tools and programmes?
Kā Komisija nodrošinās, lai ar drošību saistīti pielāgojumi un grozījumi modernizētajā Muitas kodeksā nekaitētu pašreizējām vienkāršotajām metodēm un neradītu neizdevīgāku situāciju konkurētspējas jomā?
How will the Commission ensure that security-related adjustments and modifications to the Modernised Customs Code do not interfere with existing simplified methods and lead to competitive disadvantages?
Kādu pievienoto vērtību Eiropas uzņēmējdarbības centri (piemēram, Eiropas Ārējās darbības dienests, divpusējās tirdzniecības kameras vai valstu uzņēmējdarbības organizācijas) sniedz MVU internacionalizācijas atbalstam salīdzinājumā ar ārvalstīs esošajām struktūrām un kā tiks nodrošināts, lai nenotiktu darbību dublēšanās?
What added value do European Business Centres give in supporting the internationalisation of SMEs compared to existing structures abroad (such as the European External Action Service, bilateral Chambers of Commerce or national business organisations) and how will duplication of effort be avoided?
Kādas iniciatīvas Komisija īsteno, lai izveidotu uzņēmējdarbības saikni starp Eiropas un ārvalstu MVU ar tirdzniecības kameru un citu sistēmu starpniecību?
What initiatives is the Commission taking to establish business links between European SMEs and foreign SMEs through Chambers of Commerce and other schemes?
Valsts iepirkums trešās valstīs nodrošina būtisku tirgu Eiropas MVU (bieži vien 10–15 % no IKP).
Public procurement in third countries provides an important market for European SMEs (often 10-15% of GDP).
Tomēr trešās valstis bieži ierobežo ES uzņēmumu un jo īpaši MVU piekļuvi.
However, third countries often restrict access for EU companies and SMEs in particular.
Kādus pasākumus Komisija paredz veikt, lai palielinātu MVU piekļuvi valsts iepirkuma tirgiem trešās valstīs?
What actions does the Commission envisage to increase SME access to public procurement markets in third countries?
Atšķirīgi produktu standarti bieži vien rada šķēršļus starptautiskajai tirdzniecībai.
Different product standards often pose an obstacle to international trade.
MVU sevišķi bieži nav līdzekļu, lai pielāgotu savus produktus dažādu valstu tirgu vajadzīgām.
SMEs in particular often do not have the means to adapt their products to the needs of different countries’ markets.
Kā Komisija ņem vērā MVU īpašās vajadzības, veicinot standartu starptautisko konverģenci?
How does the Commission take the specific needs of SMEs into account when promoting the international convergence of standards?
Avoti: "Eiropas MVU internacionalizācija", galīgais ziņojums, Eiropas Komisija, 2010, http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/market-access/files/internationalisation_of_european_smes_final_en.pdf
Sources: "Internationalisation of European SMEs", Final Report, European Commission, 2010, http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/market-access/files/internationalisation_of_european_smes_final_en.pdf
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000186/2011
Question for oral answer O-000186/2011
GUE/NGL grupas vārdā Temats: ES nostāja, gatavojoties Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās Asamblejas augsta līmeņa sanāksmei par nelipīgajām slimībām
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: The EU position ahead of the United Nations high-level meeting of the General Assembly on Non-Communicable Diseases
Pasaulē 60 % cilvēku nāves cēlonis ir viena no četrām galvenajām nelipīgajām slimībām (NS) — sirds un asinsvadu slimības, vēzis, hroniskas plaušu slimības un cukurslimība —, un tās rada lielu kaitējumu gan sabiedrībai, gan ekonomikai.
The four main non-communicable diseases (NCDs) - cardiovascular diseases, cancer, chronic lung diseases and diabetes - kill three in five people worldwide and cause great socio-economic harm.
Pasaulē 2004. gadā no NS mira 35 miljoni cilvēku, 75 % no tiem biji vecāki par 60 gadiem — lielākoties valstīs ar zemiem vai vidējiem ienākumiem.
People over 60 accounted for 75% of the 35 million deaths from NCDs worldwide in 2004, with the majority in the low and middle income world.
Sirds un asinsvadu un elpošanas orgānu slimības, kā arī vēzis ir galvenais nāves cēlonis ES.
Cardiovascular and respiratory diseases and cancer are the leading causes of death in the EU.
Mūsdienās Eiropā no hroniski obstruktīvas plaušu slimības cieš 30 miljoni cilvēku.
Chronic Obstructive Pulmonary Disease affects 30 million people in Europe today.
Katru gadu Eiropā tiek diagnosticēti apmēram 3,4 miljoni jaunu saslimšanas gadījumu ar vēzi, un kā aprēķini liecina, tad līdz 2025. gadam ar cukurslimību slimos 29 miljoni cilvēku.
There are approximately 3.4 million new cancer cases diagnosed each year in the EU, while it is estimated that 29 million people in Europe will be affected by diabetes by 2025.
NS apdraud visu pasauli, un to novēršanai ir nepieciešami globāli pasākumi.
NCDs pose a global threat and require a global response.
Tieši tādēļ Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās Asambleja 2010. gada maijā nolēma 2011. gada 19. un 20. septembrī rīkot augsta līmeņa sanāksmi par NS novēršanas un kontroles jautājumiem, kurā piedalīsies valstu un valdību vadītāji.
This is why the General Assembly of the United Nations decided in May 2010 to convene a High Level Summit on the prevention and control of NCDs on 19-20 September 2011, with the participation of Heads of State and Government.
Ir svarīgi, lai ES dotu ieguldījumu veiksmīgā šīs augsta līmeņa sanāksmes norisē, lai apturētu NS izplatīšanos visā pasaulē.
It is very important that the EU should contribute to a successful outcome of the Summit to stop the global NCD epidemic.
Ņemot vērā to, ka Eiropu NS skar vissmagāk, kādus pasākumus Komisija veic, lai nodrošinātu ES vadošo lomu, izstrādājot skaidru stratēģiju 2011. gada septembrī paredzētajā ANO augsta līmeņa sanāksmē par nelipīgām slimībām?
Given that Europe has the highest burden of NCDs in the world, what actions is the Commission taking to ensure that the EU plays a leading role in developing a fair strategy at the UN Summit on Non-Communicable Diseases in September 2011?
Turklāt kādus pasākumus Komisija veiks, lai garantētu šīs augsta līmeņa sanāksmes rezultātu jēgpilnu īstenošanu Eiropas Savienībā?
Furthermore, what steps will the Commission take to guarantee meaningful implementation of the outcomes of the Summit in the European Union?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000187/2011
Question for oral answer O-000187/2011
ECR grupas vārdā Temats: ES nostāja un apņemšanās, gatavojoties Apvienoto Nāciju Organizācijas augsta līmeņa sanāksmei par nelipīgo slimību novēršanu un kontroli
on behalf of the ECR Group Subject: The EU position and commitment in advance to the UN high-level meeting on the prevention and control of non-communicable diseases
Katru gadu 36 miljoni cilvēku mirst no novēršamām hroniskām nelipīgām slimībām, piemēram, sirds un asinsvadu slimībām, vēža, hroniskām elpošanas orgānu slimībām un no cukura diabēta.
Each year, 36 million people die from largely preventable chronic non-communicable diseases (NCDs) such as cardiovascular diseases, cancer, chronic respiratory diseases and diabetes.
Tas ir 63 % no 57 miljoniem miršanas gadījumu gadā pasaulē, un ir aprēķināts, ka līdz 2030. gadam minēto slimību izraisīto miršanas gadījumu skaits varētu sasniegt 52 miljonus .
This represents 63 per cent of the 57 million deaths globally and by 2030 these diseases are projected to claim the lives of 52 million people .
Eiropā ir augstākais nelipīgo slimību izraisītās mirstības līmenis, proti, tas sasniedz 86 % no kopējā nāves gadījumu skaita : no kopējā miršanas gadījumu skaita sirds un asinsvadu slimības ir 52 %, vēzis 19 %, elpošanas orgānu slimības 4 % un cukura diabēts 2 % .
Europe has the highest burden of NCDs, where they are responsible for 86% of all deaths : cardiovascular diseases 52% of all deaths, cancer 19% of all deaths, respiratory diseases 4% of all deaths and diabetes mellitus 2% of all deaths .
Krīze saistībā ar nelipīgajām slimībām ir ne tikai milzīgs slogs sabiedrībai un veselības aprūpei, bet arī slogs ekonomikai.
The crisis of NCDs is not only a catastrophic social and health burden but an economic one.