natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Otrdien viņš viesojās Parlamentā, lai atklātu izstādi par Eiropas amatieru radio.
When in orbit they regularly spoke to school children via radio and during last June's European election Frank De Winne urged people to use their vote (unsurprisingly he voted by proxy!).
Sarunā ar mums viņš pastāstīja par savu pieredzi kosmosā un par Eiropas lomu tā izpētē.
We asked him about his experiences.
Pirms pēdējām Eiropas vēlēšanām jūs mudinājāt cilvēkus balsot.
You encouraged people to vote in the European elections last June.
Kāda bija jūsu motivācija to darīt?
What was your motivation to get the political message across?
Es uzskatu, ka mums jāatbalsta demokrātija, un to mēs varam darīt tikai tad, ja balsojam par saviem pārstāvjiem.
I think that we need to support democracy and we can do it only when we vote for our representatives.
Esmu stingri pārliecināts, ka politiķi, mūsu pārstāvji, patiešām cenšas darīt visu iespējamo sabiedrības labā, uzlabot sabiedrību un Eiropas iedzīvotāju dzīvi.
I'm a strong believer that politicians, our representatives, really try to do their best for the society, try to improve society, try to improve things for European citizens.
Taču tas ir iespējams tikai tad, ja arī mēs paši piedalāmies.
But it's only possible when we participate ourselves as well.
Mums nav pārāk daudz iespēju piedalīties lēmumu pieņemšanas procesā.
We don't have so many chances to participate in the decision-making process.
Iespēja piedalīties un darīt zināmu, ko vēlamies, rodas vēlēšanās, un, manuprāt, mums tā noteikti būtu jāizmanto.
Our opportunity comes through voting, and I think we should do it.
Manā skatījumā ir ļoti svarīgi, ka Eiropas iedzīvotāji jūtas saistīti ar Eiropu un piedalās Eiropas lēmumu pieņemšanā.
I think it's really important that European citizens feel connected to Europe and participate in European decision making.
Atpakaļ uz Zemes — uz kādiem jautājumiem jūs vēlētos atbildēt visvairāk?
Back on earth, what are the questions you most like to answer?
Man personīgi — tas patiešām ir kaut kas, kur esmu ar atdevi iesaistījies un kur gribu strādāt — tas būtu jautājums: „Kādēļ Eiropai būtu jāiesaistās kosmosa izpētē?”
For me personally - and it's really something that I'm engaged in and that I want to work in - it's the question: "why should Europe be involved in space exploration".
Mums kosmosa izpētē jāienes Eiropas vērtības.
We need to bring our European values to space exploration.
Amerikāņi, ķīnieši un krievi turpinās kosmosa izpēti — ja vēlamies nodrošināt, lai kosmosa izpētē būtu pārstāvētas Eiropas vērtības, tad mums tur jābūt klāt, turklāt augstā līmenī, lai mūs uzklausītu.
Americans, Chinese, and Russians are going to continue space exploration.
Es nezinu, ko mēs īsti darīsim (vai dosimies uz Mēnesi, Marsu vai asteroīdiem), taču mums jābūt tur un jānodrošina, ka Eiropas vērtības tiek ņemtas vērā.
If we want to make sure that our European values are represented in space exploration, we should be present and we should be present at a high level so that we are heard.
Eiropiešiem jābūt iesaistītiem, un, manuprāt, ir vajadzīga Eiropas tehnika, kas dotos uz Marsu.
I don't know what we are going to do (going to the Moon, Mars, asteroids), but we should be there.
Mums vajadzīgi Eiropas zinātnieki, inženieri un kontroles centri, kas strādātu kosmosa izpētē.
We should have European scientists, engineers, control centres working in exploration.
Nedaudz personiskāka rakstura jautājums — vai visumā sapņi ir savādāki?
A more personal question: Do people dream differently in space?
Es reti atceros savus sapņus, taču, kā saka mans kanādiešu kolēģis Bobs Tirsks, dažreiz tu pamosties uz Zemes un saproti, ka sapņoji, ka kaut ko dari kosmosā, savukārt, kad esi tur augšā, tad sapņo par lietām, ko tu darītu, ja būtu lejā uz Zemes ar bērniem un ģimeni.
I rarely remember my dreams, but it's like my fellow astronaut Canadian Bob Thirsk says, sometimes you wake up down on earth and you realise that you dreamt about doing something in space, while when you are up there you dream about things that you would be doing down on earth with your kids and your family.
Man šķiet, ka tas ir tikai tādēļ, ka šīs lietas pietrūkst.
I think it's just because you miss those things.
Vai jūs vēlētos atkal lidot kosmosā?
Would you like to go into space again?
Ja man būtu iespēja lidot atkal, es to noteikti gribētu darīt.
If I had the opportunity I would for sure like to do it.
Lai saglabātu labu fizisko formu, Starptautiskajā kosmosa stacijā jums bija jābrauc ar riteni.
On the space station you rode a bike to keep fit.
Jūs esat flāms — vai, atgriežoties Flandrijā, jums riteņbraukšana vēl arvien sagādā prieku?
Do you still enjoy cycling now you're back home?
Visvairāk es to izbaudu skatoties, bet kosmosa stacijā problēma ir tā, ka to nav iespējams vērot tiešraidē.
On the space station you can't watch it live.
Tā vienkārši ir daļa manas kultūras.
It's very good that people have their roots.
Ir ļoti labi, ja cilvēkiem ir saknes — viņiem būtu jāsaglabā saikne ar tām.
Whatever they do, wherever they are in the world they should maintain their roots and stay connected to them.
20100426STO73421 Vēstījums no kosmosa: „Ļaujiet sadzirdēt savu balsi!"
First European to be chief of the International space station
Aicinājums no kosmiskās stacijas piedalīties Eiropas vēlēšanās Franka de Vinnes videovēstījums Eiropas Kosmosa aģentūra
20100426STO73421 European Space Agency Amateur Radio on the International Space Station European elections - live message from space by Franck De Winne (YouTube) Live message from space by Franck De Winne
ANO Augstais komisārs bēgļu jautājumos: jāsaskaņo Eiropas patvēruma sistēmas
Environment, extreme poverty causing refugee problems - UN's Guterres
Karš, ilgstoši konflikti, vajāšana un tādi jauni faktori kā klimata pārmaiņas liek aizvien vairāk cilvēkiem pamest savas mājas.
António Guterres is the UN's High Commissioner for refugees and heads an organisation looking after displaced and stateless people from Afghanistan, Pakistan, Palestine, DR Congo and Iraq amongst others.
Trešdien Parlamenta Pilsoņu brīvību komitejā piedalījās ANO Augstais komisārs bēgļu jautājumos Antonio Guterrešs (attēlā), kura vadītās aģentūras uzdevums ir palīdzēt aptuveni 40 miljoniem bēgļu.
We interviewed him just after he spoke to Members of Parliament's Civil Liberties Committee on 28 April.
Intervijā Eiropas Parlamenta mājas lapai viņš pastāstīja par pēdējo gadu tendencēm un Eiropas sniegto artavu patvēruma sniegšanā.
As well as traditional threats such as war and violence he also warned about the problems caused by environmental degradation and extreme poverty.
Jūsu pirmais piecu gadu pilnvaru termiņš tuvojas beigām.
Your first 5-year term as High Commissioner is coming to its end.
Kā šajā laikā ir veidojušās bēgļu kustības tendences?
How have refugee trends evolved during your mandate?
Sākumā bēgļu skaits katru gadu pastāvīgi samazinājās, taču pēdējos divos gados saistībā ar konfliktu atsākšanos un nedrošības atgriešanos zonās, kur bija iedibināts miers, bēgļu un iekšienē pārvietoto personu skaita samazināšanās ir apstājusies vai pat nedaudz palielinās.
At the beginning we witnessed a steady decrease in the number of refugees each year, but in the last two years the resilience of conflict and the return of insecurity to areas where peace had been established is creating a small increase in the number of refugees and internally displaced people.
Diemžēl pērn dramatiski samazinājās to cilvēku skaits, kam mēs palīdzējām atgriezties mājās brīvprātīgi, droši un ar cieņu — te īpaši vainojama situācija Afganistānā, Dienvidsudānā un Kongo Demokrātiskajā Republikā.
Unfortunately, last year the number of people that we helped to go back home voluntarily and in safety and dignity dramatically decreased, especially because of the situation in Afghanistan, Southern Sudan and the Democratic Republic of Congo.
Vairāk nekā 10 miljoni dzīvo bēgļu nometnēs, bieži vien gadiem ilgi.
Conflicts and persecution have uprooted 40 million people; over 10 million live in refugee camps, often for years.
Ievērojami ir paplašinājušās iespējas pārvietoties no pirmā patvēruma valstīm uz attīstītajām valstīm.
There has been a meaningful increase in the number of resettlement opportunities from countries of first asylum to countries in the developed world.
Ir izveidota Eiropas pārvietošanas programma; mēs to stingri atbalstām.
A European resettlement programme is being established; we strongly support that.
Aizvien vairāk valstu akceptē vietējo integrāciju — Tanzānija tikko piešķīra savu pilsonību 60 000 burundiešu.
We are witnessing more and more countries that are accepting local integration - Tanzania just granted Tanzanian nationality to another 60 000 Burundians.
Taču diemžēl to cilvēku skaits, kam mēs spējām aplīdzēt atgriezties mājās droši un ar cieņu, rūk.
Unfortunately the number of people that we were able to help to go home in safety and dignity has decreased.
Tas dažu bēgļu stāvokli vēl paildzina un izraisa milzīgas problēmas, it īpaši, ja cilvēki dzīvo nometnēs.
This is making some of the refugee situations more protracted, and creating enormous problems, especially when people live in camps.
Dzīvot desmit, divdesmit gadus, nereti ar pārvietošanās ierobežojumiem un ļoti niecīgiem līdzekļiem, bez piekļuves vidējai izglītībai… Tas rada tik lielas ciešanas, ka tam patiešām vajadzētu pamudināt starptautisko kopienu piedāvāt vairāk risinājumu.
To live 10, 20 years sometimes with restrictions of movement, with very limited resources, no access to secondary education...generates a level of suffering that should put a lot of pressure on the international community for more solutions.
Ekonomikas krīzes laikos cilvēki mēdz nocietināties.
During times of economic hardship, people's attitudes tend to harden.
Tajā pašā laikā konflikti un klimata pārmaiņas lieka aizvien vairāk cilvēkiem bēgt.
At the same time conflicts and climate change force more and more people to flee.
Kā tas aizsargāt bēgļus?
How do you see this equation for refugee protection?
Manuprāt, ir vērojama tendence — attieksme pret migrāciju ekonomikas krīzes laikā mēdz būt negatīvāka.
I believe there is a trend; attitudes on migration in general become more negative during periods of economic crisis.
Tajā pašā laikā ir jaunas piespiedu pārvietošanās tendences.
At the same time we are witnessing new trends of forced displacement.
Bēglis pēc definīcijas ir persona, kas bēg no vienas valsts uz otru, jo tai ir pamatotas bailes no vajāšanas vai konflikta.
A refugee is someone who flees a country for a well founded fear of persecution or a conflict.
Taču aizvien vairāk cilvēku ir spiesti bēgt vides degradācijas vai ārkārtīgas nabadzības dēļ.
What we are getting more and more is situations where people are forced to flee because of environmental degradation or extreme poverty.
Šie faktori kļūst savstarpēji aizvien saistītāki, un starptautiskajai kopienai nav stratēģijas un instrumentu, lai adekvāti reaģētu uz piespiedu pārvietošanos.
These factors are becoming more and more interlinked and the international community lacks strategy and a set of instruments to give an adequate response to the new trends of forced displacement.
Taču es ceru, ka nākamgad, kad atzīmēsim 1951.gada bēgļu konvencijas gadadienu, mēs spēsim kļūt par katalizatoru nozīmīgām starptautiskām debatēm par šiem pasaules jaunajiem izaicinājumiem.
But I hope that next year, with the anniversary of the 1951 refugee convention we will be able to act as a catalyst for a meaningful international debate on these new global challenges.
Sloga sadale un solidaritāte raisa dzīvas debates arī starp ES dalībvalstīm.
Burden-sharing and solidarity raise heightened debate also among EU Member States.
Vai Eiropa sniedz pienācīgu artavu starptautisko bēgļu aizsardzībā?
Is Europe pulling its weight in international refugee protection?
Eiropas vēl arvien ir svarīgs patvēruma sniedzējs, taču diemžēl, lai gan Eiropas telpa ir vienota, mums vēl arvien nav funkcionālas Eiropas patvēruma sistēmas.
Europe is still an important contributor in asylum but unfortunately with the unified European space, we still don't have a functional European asylum system.
Mēs to veidojam, taču ļoti lēnām.
We are building it, but very slowly.
Mums vēl joprojām ir pilnīgi atšķirīgu patvēruma sistēmu mozaīka, kas, protams, noved pie tā, ka nekas nedarbojas.
We still have a mosaic of completely different national asylum systems which of course creates an enormous dysfunction.
Tam, manuprāt, ir negatīva ietekme uz cilvēku aizsardzību un uz Eiropas Savienības interesi.
This is in my opinion negative for the protection of people, and negative for the interest of the European Union.
Mēs stingri atbalstām piecus Komisijas priekšlikumus (piemēram, par uzņemšanas apstākļiem, procedūrām) un aicinām dalībvalstis sanākt kopā un saprast, ka vajadzīga patiesa saskaņošana; sloga sadale, protams, ir svarīgs elements.
We hope and we are strongly supportive of the five proposals by the European Commission (for example reception conditions, procedures) and we strongly appeal to the members to get together and to understand that a true harmonisation is necessary; burden sharing is of course an important element.
20100426STO73424 EP Pilsoņu brīvību, iekšlietu un tieslietu komitejas sanāksmes videoieraksts ANO Cilvēktiesību padome Pretim vienotai Eiropas patvēruma sistēmai Bēgļu sloga sadales process joprojām strupceļā
20100426STO73424 Guterres exchange with MEPs UNHCR European Commission: European asylum system European Council of Refugees and exiles
· 2010. gada 16. un 17. martā PV – PE439.892v02-00
· 16-17 March 2010 PV – PE439.892v02-00
ES tirdzniecības attiecības ar Latīņameriku
EU's Trade Relations with Latin America
Zivsaimniecības un akvakultūras produktu importa režīms ES saistībā ar gaidāmo KZP reformu
The arrangements for importing fishery and aquaculture products into the EU with a view to the future reform of the CFP
Dalībvalstu pievienošanās 1928. gada 22. novembrī Parīzē parakstītajai Konvencijai par starptautiskajām izstādēm
Accession of the Member States to the Convention relating to international exhibitions signed at Paris on 22 November 1928
Grozījumu izdarīšana Padomes Regulā (EK) Nr. 1215/2009, ar ko ievieš ārkārtas tirdzniecības pasākumus tām valstīm un teritorijām, kas piedalās vai ir saistītas ar Eiropas Savienības asociācijas un stabilizācijas procesu
Amendment of Council Regulation (EC) No 1215/2009 introducing exceptional trade measures for countries and territories participating in or linked to the EU's Stabilisation and Association process
Izcelsmes valsts norāde konkrētiem ražojumiem, kas ievesti no trešām valstīm
Indication of the country of origin of certain products imported from third countries
Dalībvalstu kontroles mehānismi, kas attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru piemērošanu
Control by Member States of the Commission’s exercise of implementing powers
Trešo valstu piekļuve ES tirgum — jaunākās norises
EU market access to third countries: latest developments
Palestīniešu teritorijā nelegāli izveidotās Izraēlas kolonijās izaudzētu augļu un dārzeņu pārdošana ar marķējumu „Ražots Izraēlā” ( P-0366/10 )
Trade in fruit and vegetables from Israeli settlements built illegally on Palestinian territory, sold under the label ‘Made in Israel’ ( P-0366/10 )
· Jautājuma, uz kuru jāatbild rakstiski, izskatīšana Padomē
· Consideration of question for written answer by the Council
Starptautisko tirdzniecības sarunu pašreizējais stāvoklis
State of Play on International Trade Negotiations
Uzņēmumu un sociālā atbildība starptautiskos tirdzniecības nolīgumos
Corporate and social responsibility in international trade agreements
Starptautiskās tirdzniecības politika un klimata pārmaiņu diktētās prasības
International Trade Policy in the context of Climate Change imperatives
Stāvoklis tēraudrūpniecības nozarē
Situation in the steel sector
Strīdu izšķiršana PTO — jaunākās norises
WTO Dispute settlement - Recent developments
Izejvielu tirdzniecības stratēģija
Raw Material Trade Strategy
2010. gada 27. aprīlī, no plkst.9.00–10.00
27 April 2010, 9.00 - 10.00
· Pieņemšana (orientējošs balsojums)
· Adoption (confirmation vote)
· Pieņemšana (apstiprinošs balsojums)
· Adoption (confirmation vote)
Komisijas paziņojums „Kopienas pieeja dabas un cilvēka izraisīto katastrofu novēršanai”
Commission communication: A community approach on the prevention of natural and man made disasters
Seksuālās vardarbības pret bērniem, bērnu seksuālās izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošana (Pamatlēmuma 2004/68/TI atcelšana)
Sexual abuse and sexual exploitation of children and child pornography (repeal of Framework Decision 2004/68/JHA)
Pamattiesību aizsardzība Eiropas Savienībā (2009. gads)
Protection of fundamental rights in the EU (2009)
Cilvēku tirdzniecība (Pamatlēmuma 2002/629/TI atcelšana)
Trafficking in human beings (repeal of Framework Decision 2002/629/JHA)
Vīzu režīma atcelšana Bosnijai un Hercegovinai un Albānijai
Visa liberalisation with Bosnia-Herzegovina and Albania
· Iepazīstināšana ar novērtējuma ziņojumiem
· Presentation of the assessment reports
2010. gada 27. aprīlī plkst.
27 April 2010, 16.15 - 16.45
Eiropola TE-SAT 2010. gada ziņojums (ziņojums par terorisma situāciju un tendencēm ES)
Europol: TE-SAT report 2010 (EU Terrorism and Trends report)
· Iepazīstināšana ar ziņojumu
· Presentation of the report
· Iespējama iepazīstināšana ar pašreizējo situāciju sarunās ar Padomi
· Possibly, presentation of state of play of the negotiations with the Council
Tikšanās ar ANO augsto komisāru bēgļu jautājumos Antonió Guterres, lai apspriestu ar patvēruma politiku saistītus jautājumus, ko kopīgi vada Attīstības komiteja un Cilvēktiesību apakškomiteja
Meeting with UN High Commissioner for Refugees, Antonió Guterres on matters relating to asylum policy, co-chaired by the Committee on Development and the Subcommittee on Human Rights
· Viedokļu apmaiņa par pašreizējām debatēm saistībā ar ES patvēruma politiku un turpmāko kopējo Eiropas patvēruma sistēmu
· Exchange of views on the current discussions on the revision of EU asylum policy and the future Common European Asylum System
16.30–18.00 (koordinatoru sanāksme)
and 16.30 - 18.00 (coordinators’ meeting)
Telpa: ASP A3E-2
Room: ASP A3E-2
2010. gada 27. aprīlī plkst.
27 April 2010, 15.00 - 17.45
· 2010. gada 22.–23. martā PV – PE439.861v01-00
· 22-23 March 2010 PV – PE439.861v01-00
Priekšsēdētāja paziņojumi
Chairman’s announcement
Paziņojums par jaunām kopējām nostājām
of new common positions
PR – PE439.252v01-00 DT – PE431.172v01-00
PR – PE439.252v01-00 AM – PE440.037v01-00 DT – PE431.172v01-00
***I 2009/0001(COD) COM(2009)0593 – C7-0342/2009
***I 2009/0173(COD) COM(2009)0593 – C7-0271/2009
Eiropas Vides aģentūru (EEA)
European Environment Agency (EEA)
2010. gada 28. aprīlī plkst.
28 April 2010, 9.00 - 11.45
Pirmās dzelzceļa paketes īstenošana
Implementation of the first railway package
par pašreizējo situāciju saistībā ar TEN-T pārskatīšanu (slēgta sanāksme)
on State of play of the TEN-T revision (in camera)
Viedokļu apmaiņa ar komisāru Siim Kallas (slēgta sanāksme)
Exchange of views with Commissioner Kallas (in camera)
Telpa: PHS 3C50 un JAN 4Q1
Room: PHS 3C50 and JAN 4Q1
· 2010. gada 16. un 17. martā PV – PE439.968v01-00
· 16-17 March 2010 PV – PE439.968v01-00
Komisāra J. Lewandowski uzstāšanās par 2011. gada budžeta projektu
Presentation of 2011 Draft Budget by Commissioner Lewandowski
III iedaļa: sākotnējā nostāja par budžeta projektu Sidonia Elżbieta Jędrzejewska (EPP)
Section III: First position on the Draft Budget Sidonia Elżbieta Jędrzejewska (EPP)
2011. finanšu gada budžeta ieņēmumu un izdevumu tāmes, I iedaļa – Eiropas Parlaments
Estimates of revenue and expenditure for the year 2011 - Section I - Parliament
Daudzgadu finanšu shēma un Iestāžu nolīgums — mutiski atbildams jautājums Padomei un Komisijai un rezolūcijas priekšlikums
Multiannual Financial Framework and Interinstitutional Agreement: Oral Question to the Council and the Commission and Motion for a Resolution
Pašreizējais stāvoklis attiecībā uz pārvaldības un kontroles sistēmu apstiprināšanu un kohēzijas politikas budžeta īstenošanu Klātesot reģionālās politikas ģenerāldirektoram Īpašais referents — Ivars Godmanis
State of play of the approval of management and control systems and budgetary implementation of Cohesion policy In presence of the Director General for Regional Policy Specialised Rapporteur: Ivars Godmanis
Paziņojums par komunikācijas politiku — Iestāžu informācijas jautājumu grupa (IGI), rezultāti - Referents: Sergio Paolo Francesco SILVESTRIS
Statement on Communication Policy: Inter-institutional Group on Information (IGI), Outcome - Rapporteur: Sergio Paolo Francesco SILVESTRIS
Grozījumi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, attiecībā uz Eiropas Ārējās darbības dienestu
Amendment of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities, as regards the European External Action Service
Budžeta grozījums Nr. 01/2010, I iedaļa — Eiropas Parlaments
Amending budget no 1/2010: Section I - Parliament
· Ziņojuma projekta pieņemšana — iespējams
· Adoption of draft report - Possibly
2010. gada budžets, III iedaļa — Komisija Referents: László Surján (EPP) – Iespējamie pārvietojuma pieprasījumi
2010 Budget: Section III - Commission Rapporteur: László Surján (EPP) - Possible transfer requests
2010. gada budžets, pārējās iedaļas Referents: Vladimír Maňka (S&D) – Iespējamie pārvietojuma pieprasījumi
2010 Budget: Other Sections Rapporteur: Vladimír Maňka (S&D) - Possible transfer requests
Budžeta grozījums Nr. 02/2010: III iedaļa — Komisija, VI iedaļa — Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, VII iedaļa — Reģionu komiteja
Amending budget no 2/2010 : Section III - Commission; Section VI - European Economic and Social Committee; Section VII - Comittee of the Regions
· Viedokļu apmaiņa un, iespējams, ziņojuma projekta izskatīšana
· Exchange of views and possibly consideration of a draft report
Budžeta grozījums Nr. 03/2010: III iedaļa — Komisija — papildu pasākumi banānu nozarē (BAM)
Amending budget No 3/2010: Section III - Commission - BAM (Banana Accompanying Measures)
Elastības instrumenta izmantošana papildu pasākumu finansēšanai banānu nozarē
Mobilisation of the flexibility instrument for the financing of the Banana Accompanying Measures (BAM)
Budžeta grozījums Nr. 4/2010: III iedaļa — Komisija (2009. gada pārpalikums)
Amending budget No 4/2010: Section III - Commission (2009 surplus)
Pašreizējais stāvoklis (2010. gada 6. aprīlī) attiecībā uz pārvaldes un kontroles sistēmu un lielu projektu apstiprinājumiem saistībā ar 1.b izdevumu kategoriju
Etat de l'approbation des systèmes de gestion et de contrôle et des grands projets pour la rubrique 1b au 6 avril 2010
· 2010. gada 10. maijā plkst.
Date of next meeting
Telpa: 27. aprīlī (priekšpusdienā) ASP 1G3, 27. aprīlī (priekšpusdienā) JAN 4Q1, 28/04 (priekšpusdienā) ASP 1G3, 28. aprīlī (pēcpusdienā) JAN 2Q2
Room: 27/04(am) ASP 1G3, 27/04(pm) JAN 4Q1, 28/04(am) ASP 1G3, 28/04(pm) JAN 2Q2
· 2010. gada 7.-8. aprīlī; PV – PE440.159v01-00
· 7-8 April 2010 PV – PE440.159v01-00
Vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu nākotne
The future for social services of general interest
· Grozījumu iesniegšanas termiņš — 8 June 2010, 12.00
· Deadline for tabling amendments : 8 June 2010, 12.00
Taisnīgi ienākumi lauksaimniekiem: Labāka pārtikas apgādes ķēdes darbība Eiropā
Fair revenues for farmers: A better functioning food supply chain in Europe
Emer Daly (Eiropas Komisijas Iekšējā tirgus un pakalpojumu ĢD B nodaļas "Iekšējā tirgus politika" direktore) uzstāšanās par vienotā tirgus atbalsta pakalpojumu (SMAS) rīcības plānu
Presentation of the SMAS Action Plan by Emer Daly, Director, (Unit B - Internal Market Policy) DG MARKT, European Commission
2006. gada 12. decembra Direktīva 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū
Directive 2006/123/EC of 12 December 2006 on services in the internal market
Viedokļu apmaiņa ar valstu parlamentiem "Pakalpojumu iekšējā tirgus aktivizēšana — pašreizējais stāvoklis un turpmākie uzdevumi”
Inter-parliamentary Committee meeting with National Parliaments on "Making the internal market for Services work: State of play and challenges ahead"