natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0166/2010
Question for oral answer O-0166/2010
S&D grupas vārdā Temats: Tunisija - kriminālkodeksa 61.a pants
on behalf of the S&D Group Subject: Tunisia - on Article 61a of the Penal Code
Vai Padome uzskata, ka jaunā tiesību norma ir pretrunā 1995. gada Tunisijas un ES Asociācijas nolīguma 2. pantam, kurā noteikts, ka demokrātijas principu un pamattiesību ievērošanai ir jābūt abu pušu iekšpolitikas un ārpolitikas pamatā, un ka šādas normas pieņemšana ir šķērslis ES un Tunisijas attiecību tuvināšanā?
Does the Council consider that this new legal provision contradicts Article 2 of the 1995 Association Agreement between Tunisia and the EU, which stipulates that respect for democratic principles and fundamental rights must guide the two parties' domestic and international policies, and that its adoption is an obstacle to the enhancement of EU-Tunisia relations?
Kādus konkrētus pasākumus Padome veiks, lai nodrošinātu Eiropas finansējuma efektīvu izmantošanu?
What concrete measures will the Council take to ensure effective use of European funds?
Kāda ir Padomes cilvēktiesību stratēģija attiecībā uz Tunisiju kontekstā ar ES un Tunisijas Asociācijas padomes 2010. gada 11. maija galīgo deklarāciju?
What is the human rights strategy of the Council in regard to Tunisia, in line with the final declaration of the EU-Tunisia Association Council of 11 May 2010?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0167/2010
Question for oral answer O-0167/2010
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0168/2010
Question for oral answer O-0168/2010
Verts/ALE grupas vārdā Temats: Dalībvalstu datu pārsūtīšana Amerikas Savienotajām Valstīm, pamatojoties uz saprašanās memorandiem
on behalf of the Verts/ALE Group Subject: Data transfer to the US by Member States on the basis of Memoranda of Understanding
Ņemot vērā ASV Likuma par 11. septembra komisijas rekomendāciju īstenošanu 2007. gada aktu (http://intelligence.senate.gov/laws/pl11053.pdf), tika nolemts sākt sarunas ar ASV, pamatojoties uz divpusēju pieeju — sarunas starp ES un ASV un sarunas par divpusēju saprašanās memorandu starp ASV un atsevišķu dalībvalsti.
In response to the US ‘Implementing Recommendations of the 9/11 Commission Act of 2007’ (http://intelligence.senate.gov/laws/pl11053.pdf), it was decided to start negotiations with the US on the basis of a twin track approach: EU-US negotiations and negotiations on bilateral Memoranda of Understanding (MoUs) between the US and individual Member States.
Ne visas dalībvalstis ir izvēlējušās pieņemt atklātu un pārredzamu procedūru divpusējām sarunām, un ne visas pēc sarunām ir iesniegušas saprašanās memorandus attiecīgajiem valstu parlamentiem apstiprināšanai.
Not all Member States have chosen an open and transparent procedure for the bilateral negotiations, nor have they all submitted the resulting MoU to their respective national parliaments for approval.
Ir zināms, ka saprašanās memorandu darbības joma var daļēji pārklāties ar to nolīgumu darbības jomu, kas noslēgti starp ES un ASV (piemēram, nolīgums par pasažieru datu reģistra (PDR) datiem).
There are indications that the MoUs may overlap with agreements concluded between the EU and the US, such as the agreement on passenger name record (PNR) data.
Ņemot vērā pašreizējo darbu pie PDR dokumentu kopuma un iespēju rīkot jaunas sarunas, šie jautājumi ir jārisina nekavējoties.
In view of the current work on the PNR package and possible new negotiations, these matters need to be clarified urgently.
Vai Komisija var sniegt paskaidrojumus par šādiem jautājumiem?
Can the Commission provide clarification on the following points:
- Vai Komisija var apstiprināt, ka minētais attiecas uz PDR datu pārsūtīšanu saistībā ar Eiropas lidojumiem un pasažieriem, kuru galamērķis nav ASV?
- Can the Commission confirm that this concerns the transfer of PNR data on European flights and passengers to destinations other than the US?
- Vai Komisija uzskata, ka šāda datu pārsūtīšana notiks saskaņā ar ES datu aizsardzības noteikumiem?
- Does the Commission consider such data transfers to be in line with European data protection rules?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0169/2010
Question for oral answer O-0169/2010
ALDE grupas vārdā Temats: Tādas informācijas pārsūtīšana, kas attiecas uz izmaksām, ko radījusi patvēruma pieteikumu izskatīšana dalībvalstīs
on behalf of the ALDE Group Subject: Transmission of information on the cost of examining asylum seekers' applications in the Member States
Komisija 2010. gada 8. septembrī iesniedza Parlamentam un Padomei ziņojumu par to, kā tiek piemērota 2005. gada 1. decembra Direktīva 2005/85/EK par minimāliem standartiem attiecībā uz dalībvalstu procedūrām, ar kurām piešķir un atņem bēgļa statusu.
The Report from the Commission to the European Parliament and the Council on the application of Council Directive 2005/85/EC of 1 December 2005 on minimum standards on procedures in Member States for granting and withdrawing refugee status was presented on 8 September 2010.
Ziņojums skaidri norāda uz nepieciešamību 2005. gada direktīvu pārstrādāt.
The report made it clear that the 2005 directive needs to be recast.
Faktiski pastāv lielas atšķirības starp dalībvalstīs izmantotajām procedūrām, kas noved pie ļoti atšķirīgas patvēruma meklētāju uzņemšanas kvalitātes.
There is a great disparity between Member States’ procedures, leading to widely differing results in terms of the quality of the asylum seekers’ reception.
Turklāt ziņojumā ir uzsvērts, ka „ frontloading ” (sākotnēji atbalstītais risinājums), kas nozīmē to, ka tiek uzlabota lēmumu pieņemšana pirmajā instancē, ļautu samazināt sistēmas izmaksas.
Furthermore, the report states that frontloading – improving the quality of first instance decisions – could lead to significant savings.
Ieguldot pirmās instances procedūrā, kā to piedāvā pārstrādātā versija, būtu iespējams jau agrīnā stadijā identificēt personas, kas var pretendēt uz starptautisko aizsardzību, un tās, kas nevar.
Investing in first instance, as proposed in the recast, would make it possible to identify at an earlier stage asylum seekers who can claim international protection and those who cannot.
Dalībvalstis varētu arī ievērojami samazināt izdevumus par palīdzību, kas tām jāsniedz atbilstoši pašreizējās direktīvas prasībām.
Member States would then see a significant fall in the costs of assistance provided under the current directive.
Personas, kas saņem starptautisko aizsardzību, varētu arī ātrāk integrēties uzņēmējvalstī un dot ieguldījumu tās ekonomikā.
The beneficiaries of international protection could also be integrated more rapidly into the host country and contribute to its economy.
Komisija 2010. gada 29. septembra tehniskajā sanāksmē atzina, ka tai pietrūkst konkrētas informācijas no dalībvalstīm par izmaksām (tulku piesaiste, juridiskā palīdzība utt.), ko radījusi 2005. gada direktīvas īstenošana.
The Commission acknowledged during a technical meeting on 29 September 2010 that it did not have firm information from Member States on the financial costs (interpreters, legal aid, etc.) involved in the implementation of the 2005 directive.
Tomēr ir būtiski iegūt informāciju par šīm izmaksām, lai varētu veikt uzticamu un precīzu aprēķinu par ilgtermiņa ietaupījumiem direktīvas pārstrādāšanas gadījumā.
However, information on these costs is crucial for a reliable and accurate assessment of the savings that could be achieved in the long term through the recast.
Vai Padome var apņemties sniegt Komisijai un Parlamentam informāciju par izmaksām, ko radījusi patvēruma pieteikumu izskatīšana dalībvalstīs?
Can the Council commit itself to providing the Commission and Parliament with information on the financial cost of examining asylum seekers’ applications in the Member States?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0170/2010
Question for oral answer O-0170/2010
Komisija 2010. gada 8. septembrī iesniedza Parlamentam un Padomei ziņojumu par to, kā tiek piemērota 2005. gada 1. decembra direktīva 2005/85/EK par minimāliem standartiem attiecībā uz dalībvalstu procedūrām, ar kurām piešķir un atņem bēgļa statusu.
The Report from the Commission to the European Parliament and the Council on the application of Council Directive 2005/85/EC of 1 December 2005 on minimum standards on procedures in Member States for granting and withdrawing refugee status was presented on 8 September 2010.
Faktiski pastāv lielas atšķirības starp to, kādas procedūras izmanto dalībvalstis, kā rezultātā tiek iegūti ļoti dažādi rezultāti attiecībā uz patvēruma prasītāju uzņemšanas kvalitāti.
There is a great disparity between Member States’ procedures, leading to widely differing results in terms of the quality of the asylum seekers’ reception.
Turklāt ziņojumā ir uzsvērts, ka „ frontloading ”, kas nozīmē, ka tiek uzlabota lēmumu pieņemšana pirmajā instancē, ļautu ar laiku samazināt sistēmas izmaksas.
Furthermore, the report states that frontloading – improving the quality of first instance decisions – could lead to significant savings.
Ieguldot pirmās instances procedūrā, kā to piedāvā pārstrādātā versija, varētu jau agrīnā stadijā identificēt personas, kas var pretendēt uz starptautisko aizsardzību, un tās, kas nevar.
Investing in first instance, as proposed in the recast, would make it possible to identify at an earlier stage asylum seekers who can claim international protection and those who cannot.
Personas, kas saņem starptautisko palīdzību, varētu arī ātrāk integrēties uzņēmējvalstī un dot ieguldījumu tās ekonomikā.
The beneficiaries of international protection could also be integrated more rapidly into the host country and contribute to its economy.
Tādēļ ir būtiski saņemt attiecīgo informāciju par šīm izmaksām, lai varētu veikt uzticamu un precīzu aprēķinu par summu, ko ilgtermiņā varētu ietaupīt, ja direktīvu pārstrādātu.
However, information on these costs is crucial for a reliable and accurate assessment of the savings that could be achieved in the long term through the recast.
Vai Komisija varētu uzņemties veikt minēto izmaksu salīdzinošu pētījumu?
Can the Commission commit itself to providing a comparative study of these costs?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0171/2010
Question for oral answer O-0171/2010
Temats: Īpašs Kopienas plāns cīņai ar pirātismu tiešsaistē
Subject: Extraordinary Community plan to combat online piracy
Nelikumīga ar intelektuālā īpašuma tiesībām aizsargātu materiālu izplatīšana apdraud digitālā satura legālo tirgu attīstību, kuri ir veiksmīgs tirgus segments un kuros, šķiet, ir vērojamas krīzei pretēju tendenču pazīmes.
The illegal distribution of materials protected by intellectual property rights is a phenomenon that is jeopardising the take-off of legal e-content markets – a segment that is meeting with success and shows signs of bucking the trend as regards the crisis.
Nesen veikts konsultāciju uzņēmuma Ovum (Apvienotā Karaliste) pētījums rāda, ka interneta pakalpojumu sniedzēji varētu būtiski palielināt savus ieņēmumus, piedāvājot legālus mūzikas pakalpojumus.
A recent study by Ovum in the United Kingdom showed how Internet service providers could increase their revenue considerably by offering legal music services.
2010. gada martā publicētais pētījums liecina, ka šie uzņēmumi, ieguldot līdzekļus mūzikas nozarē vidējam patērētājam domātos pakalpojumos, varētu trijos gados radīt produkciju 100 miljonu sterliņu mārciņu vērtībā.
The study, published in March 2010, concluded that it would be possible for these companies to generate GBP 100 million in three years by investing in music in a medium-level service adoption scenario.
Francija, Apvienotā Karaliste un tagad arī Spānija, kurā kopš 1999. gada nelegālas datņu apmaiņas dēļ vietējais tirgus sarucis par 60 %, ir pieņēmušas stingrus noteikumus, lai novērstu ar autortiesībām aizsargātu darbu nelegālu izplatīšanu internetā.
France, Britain and now Spain (which has seen its own market plummet by 60 % since 1999 thanks to illegal file-sharing) have adopted stringent laws to prevent the illegal distribution of copyrighted works via the Internet.
Tādējādi ir skaidrs, ka atsevišķu valstu valdības vairāk apzinās nepieciešamību efektīvi reaģēt, tostarp pieņemot jaunus radošo darbu aizsardzības noteikumus.
It is plain to see that individual governments are becoming more and more aware of the need for major action, including the adoption of new laws, to protect creative works.
Lai cīnītos pret pirātismu, Kopienas tiesību sistēma jau paredz, ka autortiesību ievērošana ir jānodrošina.
The EU’s legal system is already geared up to safeguard copyright against piracy.
Vai Komisija paredz izmantot Eiropas mēroga kopīgas rīcības iespēju, lai izstrādātu īpašu Kopienas plānu cīņai ar pirātismu tiešsaistē un šajā nolūkā arī pieņemtu noteikumus, kuros paredzot jaunus pirātisma un preču viltošanas apkarošanas mehānismus?
However, does the Commission intend to take the opportunity for ‘pan-European’ joint action to set up an extraordinary Community plan to combat online piracy, one that would include the adoption of a measure to identify new ways of fighting piracy and counterfeiting?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0172/2010
Question for oral answer O-0172/2010
PPE grupas vārdā Temats: ES un Krievijas nolīgums par vīzu režīma atvieglojumiem
on behalf of the PPE Group Subject: Implementation of the EU-Russia visa facilitation agreement
Nolīgums starp Eiropas Savienību un Krievijas Federāciju par vīzu režīma atvieglojumiem stājās spēkā 2007. gada 1. jūnijā ar mērķi būtiski atvieglot vīzu izsniegšanu un vienkāršot administratīvās procedūras gan Krievijas pilsoņiem, kas ceļo uz Eiropas Savienību, gan ES valstspiederīgajiem, kas ceļo uz Krieviju.
The visa facilitation agreement between the European Union and the Russian Federation entered into force on 1 June 2007 with the objective of substantially facilitating the issuing of visas and simplifying administrative procedures, for both Russian citizens travelling to the European Union and EU nationals travelling in Russia.
Nolīgumā vairākkārt atgādināts mērķis, ka uz abpusēja pamata būtu jāpanāk bezvīzu režīms ceļošanai, un Krievijas iestādes regulāri atkārtojušas savu prasību veikt turpmākus pasākumus, lai ceļošanai pilnībā nodrošinātu bezvīzu režīmu.
The agreement reiterated that the objective should be visa-free travel on a reciprocal basis and the Russian authorities have regularly repeated their request that further steps should be taken towards full visa-free travel.
Tomēr priekšnoteikums šādu turpmāku pasākumu veikšanai ir pašreizējā nolīguma par vīzu režīma atvieglojumiem ieviešana pilnībā uz pilnīgi abpusēja pamata un tas, lai gan ES dalībvalstis, gan Krievijas Federācija pildītu nolīgumā iekļautas saistības.
However, the prerequisite for such further steps is that the existing agreement on visa facilitation should be fully implemented in a completely reciprocal way and that both the EU Member States and the Russian Federation should honour the commitments it sets out.
Vai Komisija uzskata, ka visas ES dalībvalstis ir pilnībā īstenojušas 2007. gada nolīgumu ar Krievijas Federāciju par vīzu režīma atvieglojumiem?
Does the Commission consider that all the EU Member States have fully implemented the 2007 visa facilitation agreement with the Russian Federation?
Vai Komisija uzskata, ka Krievija apmierinoši īstenojusi nolīgumu par vīzu režīma atvieglojumiem, jo īpaši attiecībā uz minētā līguma 10. pantu, un jo īpaši tāpēc, ka Krievijā attiecībā uz ārzemniekiem, tostarp arī ES pilsoņiem, saglabājusies prasība reģistrēties iestādēs, uzturēšanās laikā apmetoties privātos mājokļos?
Does the Commission regard Russia's implementation of the visa facilitation agreement, more specifically as regards Article 10 of the said agreement, as satisfactory, in particular as there is still a requirement for foreigners, including EU citizens, to register with the authorities if staying in a private home?
Vai Komisija publicēs novērtējumu par to, kā nolīgums par vīzu režīma atvieglojumiem darbojies līdz šim un kā tas ietekmē cilvēku savstarpējos un darījumu kontaktus starp ES un Krieviju?
Will the Commission publish an assessment of how the visa facilitation agreement has worked so far and of its impact on people-to-people and business contacts between the EU and Russia?
Vai Komisija var sniegt atjauninātu informāciju attiecībā uz tiem nolīgumiem par vīzu režīma atvieglojumiem, kas noslēgti ar citām Austrumu partnerības valstīm?
Can the Commission also provide updated information on visa facilitation agreements with other Eastern Partnership countries?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0173/2010
Question for oral answer O-0173/2010
Verts/ALE grupas vārdā Temats: Situācija Rietumsahārā
on behalf of the Verts/ALE Group Subject: Situation in Western Sahara
Mēs uzzinājām, ka pēdējās nedēļās saistībā ar dažām galvenajām okupētajām pilsētām Rietumsahārā notiek kaut kas jauns un nepieredzēts: vairāk nekā 12 000 Rietumsahāras iedzīvotāji — vīrieši, sievietes un bērni — burtiski atstāj pilsētas un pārvācas uz teltīm Ajūnas, Smāras un Bū Džeidūras pilsētu nomalēs.
It has come to our knowledge that in the last few weeks a new and unprecedented phenomenon has emerged around some of the major occupied cities of Western Sahara: over 12 000 Saharawi men, women and children are literally vacating their cities and setting up tents on the outskirts of El Aaiun, Smara and Boujdour.
Pārvietošanās, kuras apmēri nepārtraukti pieaug, ir jauns šīs teritorijas vietējo iedzīvotāju protesta veids pret neizturamiem politiskajiem un sociālekonomiskajiem apstākļiem, jo viņi ir kļuvuši ne tikai par represiju, diskriminācijas un visa veida vardarbības upuriem, bet arī par trešās šķiras pilsoņiem savā valstī.
This phenomenon, which is steadily growing, is a new way of protesting against the untenable political and socioeconomic situation of the genuine inhabitants of the Territory, who are finding themselves not only the victims of repression, discrimination and abuses of all kind, but also third-class citizens in their own country.
Okupēto teritoriju vietējie iedzīvotāji piedzīvo dabas resursu noplicināšanu un izšķērdēšanu, neko nesaņemot par šādu nelegālu izmantošanu.
The Saharawis of the occupied areas are witnessing the depletion and plundering of their natural resources, whilst gaining no benefit from their illegal exploitation.
Tas viss kopā ar dažādiem aizliegumiem un Marokas kategorisko atteikumu ļaut ANO organizēt brīvu un godīgu referendumu, ir radījis apjomīgo protesta vilni.
This, combined with all sorts of restrictions and the categorical refusal of Morocco to allow the UN to organise a free and fair referendum, has triggered the massive waves of protest which are taking place now.
Marokas armija un policija uzrauga nesen izveidotās nometnes un kavē ūdens un pārtikas piegādi.
The newly-settled camps are being watched over by the Moroccan army, police and gendarmes and the provision of water and food is being impeded by these forces.
Daudzi cilvēki ir saslimuši ar slimībām, ko rada jaunie necilvēciskie apstākļi.
Many people have contracted diseases as a result of the inhumane conditions.
Saskaņā ar Polisario Front šī ārkārtīgi smagā situācija var pārvērsties īstā humanitārā traģēdijā ar neparedzamām sekām.
According to the Polisario Front, this ongoing critical situation may develop into a genuine humanitarian tragedy with unpredictable consequences.
Vai Komisija ir informēta par šo situāciju?
Is the Commission aware of this situation?
Kā Komisija redz šīs situācijas ietekmi uz ES un Marokas attiecībām?
What implications does it have for EU-Morocco relations?
Vai Komisija apsver iespēju aicināt Marokas valdību
Will the Commission consider calling on the Moroccan Government to:
– izvest drošības spēkus no apvidus, kur izveidotas telšu nometnes, un ļaut piegādēm nonākt pie neaizsargātajiem mierīgajiem iedzīvotājiem?
– remove its security forces from the areas where the tent camps have been set up and allow all necessary supplies to reach the defenceless civilian population?
– izbeigt diskriminējošo un vardarbīgo cilvēktiesību pārkāpumu politiku pret Rietumsahāras iedzīvotājiem, kā arī šīs teritorijas dabas resursu izšķērdēšanu?
– halt its policy of discrimination and abuses of human rights against the Saharawi people, as well as the plundering of the natural resources of the Territory?
– ievērot starptautiskās saistības un ļaut Rietumsahāras iedzīvotājiem brīvi izvēlēties savu nākotni brīvā un godīgā referendumā, kas ir vienīgais iespējamais veids, kā izbeigt šo konfliktu?
– honour its international commitments and allow the people of Western Sahara to decide on their future in a free and fair referendum, the only possible way to bring an end to the conflict?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0174/2010
Question for oral answer O-0174/2010
Temats: Situācija Rietumsahārā
Subject: Situation in Western Sahara
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0175/2010
Question for oral answer O-0175/2010
PPE grupas vārdā Temats: Informācijas sniegšana par izmaksām, kas dalībvalstīs rodas sakarā ar patvēruma meklētāju pieteikumu izskatīšanu
on behalf of the PPE Group Subject: Transmission of information on the cost of examining asylum seekers' applications in the Member States
2010. gada 8. septembrī Komisija sniegusi Parlamentam un Padomei ziņojumu (COM(2010)0465) par to, kā tiek piemērota 2005. gada 1. decembra Direktīva 2005/85/EK par minimālajiem standartiem attiecībā uz dalībvalstu procedūrām, ar kurām piešķir un atņem bēgļa statusu.
The Commission report to Parliament and the Council on the application of Directive 2005/85/EC of 1 December 2005 on minimum standards on procedures in Member States for granting and withdrawing refugee status (COM(2010)0465) was presented on 8 September 2010.
Šajā ziņojumā skaidri norādīts par nepieciešamību pārstrādāt Direktīvu 2005/85/EC.
This report clearly establishes the need for a recast of Directive 2005/85/EC.
Patiešām, ir lielas atšķirības procedūrās, kas tiek īstenotas dalībvalstīs, kā rezultātā patvēruma meklētāju uzņemšanas kvalitāte ir lielā mērā atšķirīga.
Indeed, there is great disparity in the procedures implemented by the Member States, leading to widely differing results in terms of the quality of the reception of asylum seekers.
Šajā ziņojumā Komisija apgalvo, ka līdzekļu iepriekšēja sadale varētu atļaut savlaicīgu to personu identificēšanu, kuras patiešām atbilst vai neatbilst prasībām, lai pretendētu uz patvērumu, un tas radītu ievērojamus ietaupījumus.
In its report, the Commission claims that frontloading might allow more timely identification of those who do or do not qualify for asylum, leading to significant savings.
Tomēr darba apspriedē 2010. gada 29. septembrī Komisija atzina, ka tās rīcībā nav konkrēta informācija no dalībvalstīm attiecībā uz finansiālajām izmaksām (tulku pakalpojumi, juridiskā palīdzība utt.) saistībā ar 2005. gada direktīvas īstenošanu.
At a technical meeting on 29 September 2010, however, the Commission recognised that it lacked concrete information from the Member States concerning the financial costs (interpreters, legal assistance, etc.) of implementing the 2005 directive.
Tomēr ir svarīgi iegūt informāciju par šādām izmaksām, lai sagatavotu uzticamu un precīzu novērtējumu par ietaupījumiem vai papildu izmaksām, kas rastos ilgtermiņā.
Yet it is crucial to obtain information on these costs in order to generate a reliable, accurate assessment of the savings or additional costs that would result in the long term.
Vai Komisija no dalībvalstīm ir pieprasījusi informāciju par paredzamajām izmaksām, kas pirmām kārtām rastos saistībā ar bezmaksas juridiskās palīdzības ieviešanu?
Has the Commission asked Member States for information on the expected costs of introducing free legal assistance at first instance?
Vai Padome apņemsies sniegt Komisijai un Parlamentam informāciju par izmaksām, kas dalībvalstīs rodas sakarā ar patvēruma meklētāju pieteikumu izskatīšanu?
Will the Council commit itself to providing the Commission and Parliament with information on the cost of examining asylum seekers’ applications in the Member States?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0176/2010
Question for oral answer O-0176/2010
Šajā ziņojumā skaidri norādīts par nepieciešamību pārstrādāt Direktīvu 2005/85/EK.
This report clearly establishes the need for a recast of Directive 2005/85/EC.