natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Atceroties trešā, 2009. gada 6. oktobrī Stokholmā notikušā ES un Brazīlijas samita secinājumus un saistības, kādi ir nozīmīgākie panākumi jo īpaši klimata pārmaiņu un atjaunīgo energoresursu izmantošanas jomā salīdzinājumā ar ilgtspējīgas attīstības un nabadzības apkarošanas jomā sasniegto?
Bearing in mind the conclusions reached and the commitments made at the third EU-Brazil summit in Stockholm on 6 October 2009, what significant progress has been made, particularly in the area of climate change and the use of renewable energies in the context of sustainable development and the fight against poverty?
Vai ir ievērots Stokholmas samitā noteiktais mērķis saglabāt un ilgtspējīgi izmantot bioloģisko daudzveidību, kā arī ar ekosistēmu pakalpojumiem saistītie mērķi?
Have the objectives set at Stockholm in relation to the conservation and sustainable use of biodiversity and to ecosystem services been upheld?
Vai 2010. gadā tiks noslēgtas sarunas par Dohas attīstības programmu, ievērojot deklarāciju, ko pieņēma G–20 valstis, noslēdzot samitu Pitsburgā?
Will the talks on the Doha Development Round be concluded in 2010, in accordance with the declaration adopted by the G20 at the end of the Pittsburgh summit?
Kā Eiropas Savienība vērtē Brazīlijas un Irānas pašreizējās attiecības, ņemot vērā Brazīlijas un Eiropas Savienības saistības atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas jomā?
In the light of the commitments made by Brazil and the EU in the area of disarmament policy and non-proliferation, how does the EU view the current state of relations between Brazil and Iran?
Kāda ir Savienības attieksme pret Brazīlijas vēlmi kļūt par ANO Drošības padomes pastāvīgo locekli un kā tā vērtē Brazīlijas priekšlikumus reformēt šo organizāciju?
What is the EU’s position on Brazil’s goal of becoming a permanent member of the UN Security Council, and on its proposals for reforming that body?
2008. gada decembrī Riodežaneiro notikušajā otrajā ES un Brazīlijas samitā tika pieņemts kopīgs rīcības plāns — kā notiek tā īstenošana?
Following the adoption of the EU-Brazil Joint Action Plan at the second summit in Rio de Janeiro in December 2008, what stage has been reached in the implementation of this plan?
Kā Padome gatavojas novērst vienprātības trūkumu, kas ES pastāv jo īpaši lauksaimniecības jomā, lai veicinātu sarunu atsākšanu ar Mercosur ar mērķi noslēgt brīvās tirdzniecības nolīgumu?
With a view to moving forward the negotiations with Mercosur designed to lead to the conclusion of a free trade agreement, how does the Council intend to overcome the divergences within the EU, particularly in the area of agriculture?
Pēc sarunu uzsākšanas ar Mercosur un ar mērķi starp abiem reģioniem noslēgt stratēģiskās asociācijas nolīgumu, un ņemot vērā to, ka Brazīlija 2010. gada otrajā pusē uzņemsies Mercosur pagaidu prezidentūras pienākumus — kā šis samits varētu veicināt sarunas starp ES un Mercosur?
Now that talks with Mercosur have resumed and with a view to the conclusion of a strategic association agreement between the two regions, bearing in mind that Brazil will hold the rotating presidency of Mercosur in the second half of 2010, how can the summit help to move the EU-Mercosur negotiations forward?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0091/2010
Question for oral answer O-0091/2010
Vai Komisija varētu sniegt informāciju par šā jaunā samita mērķiem ārpus nolīguma parakstīšanas civilās aviācijas jomā?
Could the Commission provide information about the objectives of this new summit, other than the signing of a civil aviation agreement?
Kā Komisija gatavojas novērst vienprātības trūkumu, kas ES pastāv jo īpaši lauksaimniecības jomā, lai veicinātu sarunu atsākšanu ar Mercosur ar mērķi noslēgt brīvās tirdzniecības nolīgumu?
With a view to moving forward the negotiations with Mercosur designed to lead to the conclusion of a free trade agreement, how does the Commission intend to overcome the divergences within the EU, particularly in the area of agriculture?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0092/2010
Question for oral answer O-0092/2010
Temats: Situācija saistībā ar Jordānas upi un jo īpaši saistībā ar teritoriju tās lejtecē
Subject: The situation of the Jordan River with special regard to the Lower Jordan River area
Jordānas upe ir viena no mūsu planētas ievērojamākajām upēm.
The Jordan River is one of the most remarkable rivers of our planet.
Tā plūst pa visas pasaules kultūrai nozīmību teritoriju, kas vēsturiski, simboliski, reliģiski, ekoloģiski, lauksaimnieciski, ekonomiski un citādi ir ļoti svarīga gan arābiem un Izraēlas iedzīvotājiem, gan kristiešiem, ebrejiem, musulmaņiem un citu reliģiju pārstāvjiem.
It is a cultural landscape of universal significance with great historic, symbolic, religious, environmental, agricultural, economic etc. importance for Arabs and Israelis, for Christians, Jews, Muslims and others.
Neraugoties uz to, Jordānas upei lielu postu ir nodarījusi pārmērīga tās ūdens resursu izmantošana, piesārņojums un reģionālās pārvaldības trūkums.
Nevertheless, the Jordan River has been devastated by overexploitation, pollution and lack of regional management.
Aprēķini liecina, ka Izraēla, Jordānija un Sīrija novirza 98 % no upes kopējiem ūdens resursiem, kā rezultātā upes bioloģiskā daudzveidība ir samazinājusies par 50 %.
An estimated 98 % of the river’s fresh water resources have been diverted by Israel, Jordan and Syria with a resulting 50 % loss of biodiversity.
Patlaban pa Jordānas upes gultni tās lejtecē tek tikai virszemes noteces ūdeņi, kas izmantoti lauksaimniecības teritoriju apūdeņošanai, novirzīti sālsūdeņi un neattīrīti notekūdeņi.
All that is presently left flowing in the Lower Jordan River is agricultural run-off, diverted saline waters and untreated sewage.
Lai gan ir panākts būtisks progress, jo ir uzcelti jauni notekūdeņu attīrīšanas centri, kuru uzdevums ir nošķirt kaitīgākos piesārņotājus, tomēr, ja šai teritorijai netiks nodrošināti jauni saldūdens resursi, situācija tikai pasliktināsies.
While the building of new wastewater treatment centres aimed at removing serious pollutants is a major achievement, if this advancement is not coupled with the allocation of fresh water resources, the situation will only deteriorate.
Tādēļ, ja netiks veikti konkrēti pasākumi, līdz 2011. gada beigām Jordānas upes lejtecē izsusēs gari šīs upes posmi.
Therefore, without concrete action, long stretches of the Lower Jordan River will run dry by the end of 2011.
Jordānas upes un jo īpaši tās lejteces teritorijas rehabilitācija ir ārkārtīgi nozīmīga Izraēlas, Jordānijas un Palestīnas vietējām kopienām, kas saskaras ar vienu un to pašu ūdens trūkuma problēmu, un tā var ļoti pozitīvi sekmēt gan ekonomikas attīstību, gan arī ievērojami uzlabot savstarpējo uzticēšanos.
The rehabilitation of the Jordan River, and the Lower Jordan River area in particular, is of the greatest importance for Israeli, Jordanian and Palestinian local communities sharing the same water challenges, and offers tremendous economic and trust-building benefits.
Konkrēto valdību un vietējo kopienu aktīva sadarbība varētu būtiski sekmēt miera nodrošināšanu šajā reģionā.
An active cooperation between governments and the local communities concerned may be a major contribution to regional peace efforts.
Vairāki starptautiskie dalībnieki, tostarp Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu parlamentārā asambleja, ir izskatījuši situāciju saistībā ar Jordānas upi.
Several international actors, including the Euro-Mediterranean Parliamentary Assembly, have addressed the situation of the Jordan River.
ES sniegtajam atbalstam varētu būt izšķiroša nozīme.
The EU’s support may also be decisive.
Ņemot vērā to, ka ES piešķir lielus līdzekļus attīstības veicināšanas projektiem Tuvajos un Vidējos Austrumos un aktīvi līdzdarbojas Tuvo Austrumu miera procesā, vai Komisija ir noteikusi Jordānas upes un jo īpaši tās lejteces teritorijas rehabilitāciju par vienu no miera un attīstības veicināšanas prioritātēm šajā reģionā?
Taking into account that the EU provides extensive funding to development projects in the Middle East, and is committed to the Middle East peace process, has the Commission identified the rehabilitation of the Jordan River, and the Lower Jordan River area in particular, as a peace and development priority in the region?
Kā ES un tās dalībvalstis var arī turpmāk veicināt un atbalstīt, darbojoties arī ES un Vidusjūras reģiona valstu partnerības ietvaros, visaptverošas pārvaldības plāna izstādi un īstenošanu, lai novērstu Jordānas upei nodarītos kaitējumus, kā arī pastiprinātu šo centienu labvēlīgo ietekmi uz savstarpējās uzticības palielināšanu?
How can the EU and its Member States further encourage and support, also in the framework of the EU-Mediterranean partnership, the development and implementation of a comprehensive management plan to rectify the devastation wrought on the Jordan River as well as strengthening the trust-building dimensions of these efforts?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0093/2010
Question for oral answer O-0093/2010
S&D grupas vārdā Temats: Konvencijas par kasešu munīcijas aizliegumu stāšanās spēkā 2010. gada 1. augustā un ES loma
on behalf of the S&D Group Subject: Entry into force on 1 August 2010 of the Convention on Cluster Munitions (CCM) and the role of the EU
Rezolūcijās P6_TA(2008)0565 un P7_TA(2010)0061 Eiropas Parlaments mudināja ES dalībvalstis parakstīt un ratificēt Konvenciju par kasešu munīcijas aizliegumu, kā arī aicināja Padomi un Komisiju šai ziņā palīdzēt gan dalībvalstīm, gan trešām valstīm.
In resolutions P6_TA(2008)0565 and P7_TA(2010)0061 , Parliament urged EU Member States to sign and ratify the CCM and asked the Council and Commission to assist Member States and third countries in this respect.
Parlaments 2008. gadā pieņemtajā rezolūcijā arī aicināja Padomi un Komisiju sniegt palīdzību valstīm, reģioniem un iedzīvotājiem, kas cietuši no kasešu munīcijas izmantošanas.
The 2008 resolution also asked the Council and Commission to assist countries, regions and populations which have been affected by cluster munitions.
Turklāt 2008. gada rezolūcijā Parlaments mudināja ES dalībvalstis neveikt nekādas darbības, ar kurām varētu apiet vai apdraudēt Konvenciju par kasešu munīcijas aizliegumu un tās noteikumus, jo īpaši aicinot nepieņemt un neratificēt Konvenciju par noteiktiem parastajiem ieročiem, kurā nav noteikts aizliegums izmantot kasešu munīciju.
In addition, that resolution urged EU Member States not to take any action which might circumvent or jeopardise the CCM and its provisions by adopting or ratifying the Convention on Conventional Weapons (CCW), which allows the use of cluster munitions.
Visbeidzot, 2008. gada rezolūcijā Parlaments arī aicināja dalībvalstis neizmantot kasešu munīciju, neveikt ar to saistītus ieguldījumus, to neuzkrāt, neražot, nenodot un neeksportēt, kamēr nav stājusies spēkā Konvencija par kasešu munīcijas aizliegumu.
Finally, the 2008 resolution also called on Member States not to use, invest in, stockpile, produce, transfer or export cluster munitions until the CCM has entered into force.
Ko Padome dara, lai īstenotu Eiropas Parlamenta 2008. un 2010. gadā paustās prasības?
What is the Council doing in response to the demands made by the European Parliament in 2008 and 2010?
Ko Padome dara, lai sniegtu ES dalībvalstīm palīdzību un atbalstu savlaicīgai Konvencijas par kasešu munīcijas aizliegumu parakstīšanai un ratificēšanai, ņemot vērā, ka šī konvencija stāsies spēkā 2010. gada 1. augustā?
What is it doing in order to facilitate and support the timely signature and ratification of the CCM by EU Member States, with a view to its entry into force on 1 August 2010?
Ko Padome dara, lai palīdzētu reģioniem, kas cieš no kasešu munīcijas izmantošanas?
What is it doing in order to assist regions which are affected by the use of cluster munitions?
Kāda ir Padomes nostāja attiecībā uz Konvenciju par noteiktiem parastajiem ieročiem?
What is its position with regard to the Convention on Conventional Weapons?
Kāda būs Padomes nostāja, ņemot vērā tās nākamo sanāksmi, kas notiks Ženēvā no 2010. gada 30. augusta līdz 3. septembrim?
Which position will the Council take with a view to the next meeting on 30 August – 3 September 2010 in Geneva?
Vai Padome atbalsta ierosinājumu par kasešu munīcijas eksporta moratoriju un par kasešu munīcijas krājumu iznīcināšanu?
Is the Council supporting the idea of an export moratorium and the destruction of stockpiles of cluster munitions?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0094/2010
Question for oral answer O-0094/2010
EFD grupas vārdā Temats: Monsinjora Luigi Padovese slepkavība Iskenderunā
on behalf of the EFD Group Subject: Murder of Monsignor Luigi Padovese in Iskenderun
Ceturtdien, 3. jūnijā Svētā Krēsla apustulisko vikāru Turcijā, Anatolijas Romas Katoļu baznīcas bīskapu, Turcijas Bīskapu konferences priekšsēdētāju monsinjoru Luigi Padovese nežēlīgi nogalināja 26 gadus vecais Turcijas iedzīvotājs Murat Altun , kas četrus gadus bijis viņa šoferis.
On Thursday June 3 Monsignor Luigi Padovese, a Roman Catholic bishop in Anatolia, the Apostolic Vicar of the Holy See in Turkey and the President of the Turkish Bishops' Conference, was brutally murdered by Murat Altun, a 26 year-old Turkish man who had been his driver for four years.
Turcijas iestādes nekavējoties noliedza šā notikuma saistību ar reliģiskiem motīviem, traģēdijā vainojot jaunā vīrieša iespējamu garīgo saslimšanu.
Straightaway, the Turkish authorities denied any connection between this act and religious reasons, blaming the tragic event on the young man's presumed mental illness.
Tomēr ir jaunas ziņas, kas liecina, ka uzmanība būtu jāpievērš sākotnējai versijai: aculiecinieku sniegtajai informācijai, kas atbalsta teoriju par slepkavību reliģisku un politisku iemeslu dēļ.
But some new information seems to suggest that consideration may after all have to be given to the original version: eyewitnesses provide details endorsing the theory of a religiously and politically-based murder.
Jāpiekrīt, ka jaunais vīrietis pēc bīskapa noslepkavošanas, gandrīz nocirtis viņam galvu, esot izsaucies „Es nogalināju Lielo Sātanu, Allāhs ir visuvarens!”.
Indeed, after having almost beheaded the churchman, the young man is said to have shouted “I murdered the big Satan, Allah is great”.
Turklāt viņš ir atzinies, ka šo noziegumu pastrādājis pēc tam, kad pār viņu nākusi „dievišķā atklāsme”.
Furthermore, he confessed that he had committed the crime after having received a “divine revelation”.
Tas apstiprinātu pieņēmumu par rituālu slepkavību, nevis garīgiem traucējumiem, ko šis jaunais vīrietis nevar pierādīt ne medicīniski, ne dokumentāli.
This account would confirm the hypothesis of a real “ritual murder”, rather than a mental disorder, which the young murderer cannot prove through any medical or documentary evidence.
Tomēr šis traģiskais notikums ir tikai pēdējais no daudziem reliģisku iemeslu vadītiem vardarbības aktiem, kas pēdējos gados notikuši Turcijā.
However, this tragic event is only the latest in a worrying sequence of religious based violent acts which have occurred in Turkey in recent years.
Vai Komisija ir sazinājusies ar Turcijas iestādēm, lai noskaidrotu patiesos iemeslus šim notikumam, kas ir šokējis un sadusmojis pasaules sabiedrību un ir viens no līdz šim nopietnākajiem noziegumiem, kas pastrādāti pret kristiešiem, jo tas skāris Romas Katoļu baznīcas galvu Turcijā?
Is the Commission in contact with the Turkish authorities in order to know the exact circumstances of an act that has shocked and angered world opinion, being so far the most serious act of anti-Christian violence, struck the head of the Roman Catholic Church in Turkey?
Arī citos nesenos pagātnes notikumos Turcijas iestādes vispirms ir noliegušas reliģiskos motīvus, vainojot agresoru un slepkavu iespējamās garīgās saslimšanas, tomēr pēc tam ticis pierādīts, ka šie notikumi bijuši saistīti ar ultranacionālistu un ekstrēmo islāmistu grupējumiem; vai Komisija paredz mudināt Turcijas iestādes, lai tās veiktu šā traģiskā notikuma rūpīgu izmeklēšanu?
As in the recent past, the Turkish authorities first dismissed similar events by imputing them to the supposed mental illness of the aggressors and murderers but afterwards it was proved that these facts were connected with ultranationalist and extreme Islamist groups, does the Commission intend to urge the Turkish authorities to hold an accurate inquiry into the tragic event mentioned above?
Vai Komisija uzskata, ka Turcijas iestāžu rīcība attiecībā uz pēdējo gadu laikā notikušajiem daudzajiem nopietnajiem vardarbības uzliesmojumiem pret reliģiskajām un etniskajām minoritātēm ir saskaņā ar acquis communautaire , kā ievērošana ir priekšnoteikums, lai valsts varētu iestāties Eiropas Savienībā?
Does the Commission believe that the behaviour of the Turkish authorities with regard to the large number of instances of serious violence against religious and ethnic minorities in recent years is in line with the acquis communautaire that represents a necessary condition to join the European Union?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0095/2010
Question for oral answer O-0095/2010
Ekonomikas un monetārā komiteja komitejas vārdā Temats: Eiropas Finanšu stabilitātes iestāde un Eiropas Finanšu stabilizācijas mehānisms un turpmākās darbības
on behalf of the Committee on Economic and Monetary Affairs Subject: European Financial Stability Facility and European Financial Stabilisation Mechanism and future actions
Eiropas Finanšu stabilizācijas mehānismu izveidoja (EFSM) 2010. gada 11. maijā (Padomes Regula (ES) Nr. 407/2010 ).
On 11 May 2010 the European Financial Stabilisation Mechanism (EFSM) was established (Council Regulation (EU) No 407/2010 ).
Euro zonas dalībvalstis izveidoja Eiropas Finanšu stabilitātes iestādi (EFSI), garantējot kopējo finansējumu EFSI līdz EUR 440 miljardiem.
On 7 June 2010 the euro area Member States established the European Financial Stability Facility (EFSF), with euro area Member States providing guarantees for EFSF issuance up to a total of EUR 440 billion.
Iepriekš, 2002. gada 18. februārī izveidoja vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm (Padomes Regula (EK) Nr. 332/2002 ).
On 18 February 2002 a facility providing medium-term financial assistance for the Member States’ balance of payments was established (Council Regulation (EC) No 332/2002 ).
Vai attiecībā uz EFSM Komisija varētu precizēt, ko praksē attiecībā uz ES budžetu un daudzgadu finanšu shēmu nozīmē vārdi “ierobežo, lai tās nepārsniegtu maksājumu apropriācijām noteiktās pieejamās rezerves pašu resursu maksimālajās robežās” un kāda ir to saistība ar EUR 60 miljardiem, kas minēti Ekonomikas un finanšu padomes secinājumos?
As regards the EFSM, could the Commission clarify what the words ‘limited to the margin available under the own resources ceiling for payment appropriations’ would mean in practice for the annual EU budget and for the multiannual financial framework and the relationship to the EUR 60 billion as mentioned in the Ecofin conclusions?
Ņemot vērā to, ka abi instrumenti, proti, EFSM un EFSI, bija jāizveido ātri un pamatojoties uz ad hoc principu, vai Komisija ir gatava veikt šo divu instrumentu ietekmes novērtējumu?
Taking into account that both instruments, i.e. EFSM and EFSF, had to be established quickly and on an ad hoc basis, is the Commission prepared to carry out an impact assessment of these two instruments?
Kādi ir drošības mehānismi, kas novērstu iespējamo šo instrumentu ietekmi uz EIB aizņemšanos un finansējuma piešķiršanu?
What safeguards prevent possible ‘knock-on effects’ of these instruments on the borrowing and financing by the EIB?
Vai nebūtu bijis labāk, ja šie divi instrumenti būtu izveidoti pirms krīzes, un kādi secinājumi būtu jāizdara ES no nesenās pieredzes attiecībā uz ES lēmumu pieņemšanas procedūrām?
In hindsight would it have been better if these two instruments had been in existence prior to the crisis, and what lessons, including on the EU decision-making procedure, should the EU draw from this recent experience?
Kad Komisija plāno iesniegt gaidīto tiesību akta priekšlikumu par pastāvīgā valsts parāda krīzes pārvaldības mehānisma izveidi un kāds būtu tā juridiskais pamats?
When does the Commission foresee the expected legislative proposal for a permanent sovereign debt crisis management mechanism and what would be the legal basis?
Kā Komisija plāno nodrošināt Eiropas Parlamenta iesaistīšanos šajās jaunajās procedūrās?
How does the Commission intend to ensure the involvement of the European Parliament in relation to all these new procedures?
Kā notiks koordinācija starp EFSI un SVF saistībā ar procentu likmēm un finansējuma piešķiršanu un kas notiks, ja šīs divas struktūras nekļūs līdzvērtīgas?
How will the coordination between the EFSF and IMF operate in terms of interest rates and allocation of funds and what is the effect if they do not rank pari passu?
Ja EFSM tiks izmantots pilnībā, kāda būs attieksme pret ārpus euro zonas dalībvalsti, kurai būs nepieciešama palīdzība?
In the event of the EFSM being used up, how would a need by a non-euro-area Member State be addressed?
Kādēļ par Regulas (ES) Nr. 407/2010 juridisko pamatu tika izmantots Līguma 122. panta 2. punkts, bet par Regulas (EK) Nr. 332/2002 juridisko pamatu tika izmantots 352. pants (bijušais 308. pants)?
Why was Article 122(2) of the Treaty used as the legal base for Regulation (EU) No 407/2010 and Article 352 (ex Article 308) as the legal base for Regulation (EC) No 332/2002?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0096/2010
Question for oral answer O-0096/2010
S&D grupas vārdā Temats: Darba ņēmēju pārvietošanās brīvība - Rumānijas un Bulgārijas pilsoņiem noteiktie pagaidu ierobežojumi attiecībā uz Eiropas Savienības darba tirgu
on behalf of the S&D Group Subject: Free movement of workers - temporary restrictions affecting the Romanian and Bulgarian citizens on the European Union labour market
Saskaņā ar Pievienošanās līgumu Komisija ir pārbaudījusi divus gadījumus par to, kā ir darbojies pārejas režīms, kas pašreiz ierobežo astoņu dalībvalstu darba ņēmēju brīvas pārvietošanās tiesības, un kā divu jauno dalībvalstu darba ņēmēju mobilitāte ir ietekmējusi citu dalībvalstu darba tirgus, un bija jāsecina, ka abos ziņojumos konstatēta darba ņēmēju pārvietošanās labvēlīgā ietekme uz ekonomiku un nav konstatēta būtiska nevēlamā blakus ietekme uz darba tirgiem.
In accordance with the Accession Treaty, the Commission has examined on two occasions how the transitional arrangements that temporarily restrict the right of free movement of workers from eight Member States (EU-8) have functioned and what impact mobility of workers from the new Member States (EU-2) has had on the labour markets of the other Member States and the conclusion was that both reports found the free movements of workers is beneficial to the economy and does not have serious negative side effects on the labour markets.
Kādus pasākumus ir apsvērusi Komisija nolūkā mudināt dalībvalstis plašāk atvērt savu darba tirgu, lai tajā iekļūtu darbaspēks no Rumānijas un Bulgārijas?
What measures does the Commission take into consideration in order to encourage the Member States to further open their labour market to the labour force originating from Romania and Bulgaria?
Vai Komisija plāno analizēt un padziļināt pētījumu par Rumānijas un Bulgārijas viesstrādnieku darba un dzīves apstākļiem citās ES dalībvalstīs?
Does the Commission intend to analyse and further develop a study regarding the working and living conditions of the ‘irregular’ labour force originating from Romania and Bulgaria in the other EU Member States?
Vai Komisija plāno izstrādāt pētījumu par viesstrādnieku ietekmi uz šo dalībvalstu darba tirgu?
Does the Commission intend to elaborate a study concerning the influence of this ‘irregular’ labour force upon the labour market in these Member States?
Vai pastāv iespēja, ka iepriekš minētie pasākumi, nevis aizsargā iekšzemes darbaspēku, bet gan rada papildu apgrūtinājumus šajos tirgos?
Could it be possible that the above-mentioned measures produce more negative effects on these labour markets rather than protect the internal labour force?