natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dokuments iesaka iesaistītajam pusēm uzlabot to kosmosa aktivitāšu efektivitāti, izveidojot kopēju Eiropas Kosmosa programmu, uzlabojot aizsardzības un civilo kosmosa programmu un tehnoloģiju mijiedarbību, kā arī attīstot kopēju starptautisko attiecību stratēģiju attiecībā uz kosmosu.
However, in a stark warning she said that "it is important to recognise the potential to turn outer space into a battlefield”.
Arī uzklausīšanas dalībnieki uzsvēra, ka kosmosa tehnoloģija jāizmanto miermīlīgiem nolūkiem, ka jāveido kopēja kosmosa politika un ka jānodrošina Eiropas satelītu, kā, piemēram navigācijas sistēmas GALILEO , finansējums.
Ms Johnson warned that "space has become a dangerously contested 'high ground' for some military strategists, particularly in the US, who promote the argument that whoever controls space will obtain an unassailable military and commercial dominance".
Drošības un aizsardzības apakškomitejas priekšsēdētājs Karl von Wogau norādīja: „Kosmosā ievākto datu pieejamība kļūst aizvien būtiskāka.
At present 28,000 jobs across the Union are in the space manufacturing industry, with European companies having a 40% share of the commercial market for the lucrative satellite launch and design market.
Eiropai ir vajadzīgi informācijas satelīti militārām misijām, lai aizsargātu tās ārējās robežas un jūtīgas infrastruktūras un pat lai brīdinātu par cunami briesmām.”
Impressive though these may be however, in space exploration money talks and the US is talking loudest with an annual investment of $17 billion in its civil space programme and $21 billion going to military uses.
20070507STO06304 Sīkāka informācija par uzklausīšanu (angļu valodā) Sanāksmes dokumenti Eiropas Kosmosa politika Eiropas Kosmosa aģentūra
20070507STO06304 Press-Info documents from the hearing European Space Policy ESA
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070430IPR06168 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070430IPR06168 0 NOT XML V0//EN
Karikatūras — barometrs izpausmes brīvībai
Cartoonists sketch out their peace ideas in Parliament
Vai karikatūras var veicināt mieru, sapratni un iecietību?
Cartooning for peace - Plantu in Parliament
2006. gadā franču karikatūrists Plantu no laikraksta „Le Monde”, kas bija novērojis nesaprašanos rietumu un austrumu kultūru starpā, uzsāka iniciatīvu pret neiecietību „Karikatūras mieram”, kopā ar citiem karikatūristiem no visas pasaules regulāri rīkojot konferences un izstādes.
As well as making people laugh, cartoons have the power to deliver powerful, uncomfortable and shocking messages.
Šogad šāds pasākums tika rīkots arī Briselē.
The furore over the cartoons of the Prophet Mohammed printed in a Danish newspaper in 2005 was a stark reminder of the impact a cartoon can have.
3. maijā, Pasaules preses brīvības dienā, Parlamentā notika tam veltīta atklāta uzklausīšana, kurā piedalījās pats Plantu un 8 citi karikatūristi.
In a hearing organised by Parliament's Human rights committee and the UN their role in promoting peace was debated.
Kā norādīja uzklausīšanas organizētājas Parlamenta Cilvēktiesību apakškomitejas priekšsēdētāja Hélène Flautre , bez izpausmes brīvības nav iespējama ne demokrātija, ne pilnīga cilvēktiesību īstenošana.
The hearing was an unusual mix of debate and drawing with Plantu treating those present to a live drawing of one of his creations on an overhead projector.
Taču, kā norādīja organizācijas „Reportieri bez robežām” pārstāvis Olivier Basille , pat Eiropas Savienībā situācija nav ideāla.
He was one of 8 cartoonists present who brought their experiences from Europe, the Middle East, Africa and the US.
Viņš piebilda, ka tādās valstīs kā, piemēram, Ēģipte un Alžīrija, kur izpausmes brīvība nav nodrošināta, karikatūristiem ir jābūt ļoti drosmīgiem.
Plantu spoke for them all when he said "we, as cartoonists, are very different, but we all agree we are cartoonists for peace, against intolerance".
Poļu eirodeputāts Bronislaw Geremek , atsaucoties uz pieredzi komunistiskajā Polijā, teica, ka smiekli ir spēcīgs ierocis pret totalitāriem režīmiem.
Dilem from Algeria - who has been arrested 5 times, told the hearing that "we just like to speak out things what we find unacceptable or untrue".
Slovēņu deputāts Alojz Peterle karikatūristiem izteica pateicību par viņu darbu un piebilda, ka tas, ko dara viņi, runā skaļāk nekā politiķu vārdi.
He added that we have "no weapons other than a pen and paper whereas others kill thousands of young people".
Uz to Plantu atbildēja, ka viņš cerot, ka „politiski nekorekto” karikatūru zīmēšana turpināsies, taču bez musināšanas uz naidu, tā, lai tiktu veicināta iecietība dažādu kultūru starpā.
Plantu responded saying that he hopes "politically incorrect" cartooning would continue but "without transmitting hatred".
Pēc uzklausīšanas Plantu mums teica: „Ir lieki liet eļļu ugunī.
He noted what he thought was a mutual lack of comprehension between cultures, East and West.
Tāpēc arī Jylland Posten (dāņu laikraksts, kas publicēja Muhameda karikatūru — red. piez.) nolēma vairāk karikatūras nepublicēt — lai novērstu slepkavības Pakistānā un citur.
That's why the "Jyllands Posten" (the Danish newspaper at the heart of the controversy) decided not to publish more cartoons of Mohammed to avoid killings in Pakistan or elsewhere.
Taču noteikti jāturpina publicēt karikatūras pret Hamas vai Al-Qaida .”
But, of course, it is a must to keep publishing cartoons against Hamas or Al Qaida."
Arī Olivier Basille runāja par atbildību — taču citāda veida.
The importance of cartoons as an avenue of freedom of expression was widely spoke of in the hearing.
Viņš kritizēja interneta milžus Google un Yahoo par to, ka tie palīdz Ķīnas totalitārajam režīmam un piekrīt šajā valstī tīmekļa saturu pakļaut cenzūrai. „Tad mums ir nevis internets, bet iekšējais tīkls,” viņš teica.
Recalling his experience in Communist Poland, Liberal ALDE member Bronislaw Geremek told the MEPs and cartoonists that "when there are authoritarian regimes, it is important for there to be laughter...laughter has the power to defeat totalitarianism".
Karikatūru izstādi var apskatīt Beļģijas Komiksu mākslas centrā līdz 2. jūlijam.
Alojz Peterle, a Slovenian member of the European People's Party thanked the cartoonists as "what you do speaks louder than the words of politicians".
20070507STO06305 Paziņojums presei Uzklausīšanas dokumenti Karikatūras mieram
20070507STO06305 Press info Documents of the hearing Cartooning for Peace
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070430IPR06172 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070430IPR06172 0 NOT XML V0//EN
Mākslinieku nedienas Eiropā: intervija ar deputāti un diriģenti Claire Gibault
Report urges more social security for artists: interview with Claire Gibault MEP
Šovam jāturpinās…
Claire Gibault, MEP and orchestra conductor
Daudzi mūziķi, dziedātāji un dejotāji, šķiet, vienmēr atrodas kustībā ne tikai uz skatuves, bet arī, apceļojot Eiropu un pasauli.
Musicians, singers and dancers are just three types of performing artists for whom working outside their home country can be a regular experience.
Franču deputāte Claire Gibault, pati būdama diriģente, vēlas šai situācijai pielikt punktu.
The report by Liberal MEP and orchestral conductor Claire Gibault calls for more legal protection for artists.
Pirmdien, 7. maijā, EP Kultūras komiteja pieņēma deputātes Claire Gibault , orķestra diriģentes, sagatavoto ziņojumu par mākslinieku sociālajām tiesībām.
MEPs on the Culture Committee backed a report on 7 May that calls on EU states to set up a proper legal and institutional framework to protect artists' rights.
Ziņojums aicina nodrošināt māksliniekiem vieglāku pieeju informācijai par viņu tiesībām un izlaist īpašu rokasgrāmatu.
The report calls for artists to have easier access to information on their rights and a practical handbook that includes information on relevant legislation.
Tas arī mudina izdot „Eiropas profesionālā mākslinieka pasi”, kurā varētu norādīt viņa statusu un viņa līgumu veidu un termiņu, kā arī to darba ņēmēju un pakalpojumu sniedzēju kontaktinformāciju, kas viņu pieņem darbā, kā arī tiem izsniegt īpašas īstermiņa vīzas.
The Gibault report also calls for a European Professional Register to help artists in the EU as well as specific temporary visas for artists.
Parlaments pilnā sastāvā par ziņojumu balsos jūnija plenārsesijā.
MEPs will vote on the report in the June Plenary session.
Mēs palūdzām Claire Gibault pastāstīt par šo ziņojumu.
In an exclusive interview we talk to the French MEP about her report.
Kā Jūs redzat jaunrades attīstību un mākslinieku darba apstākļus Eiropas Savienībā?
How do you see the development of artistic creativity and the working conditions of artists in Europe?
Turklāt saistībā ar ekonomisko krīzi jaunrade kļuvusi miegaināka, ārpus pazīstamiem festivāliem un avangarda vairs nav redzama uzdrīkstēšanās.
Also, with the economic crisis, people are less willing to be creative.
Ir arī aizvien mazāk teātra vai operas trupu.
There are fewer and fewer theatrical troupes, opera groups and troupes of singers.
Lielu kultūras iestāžu priekšgalā ir aizvien mazāk mākslinieku; tagad tās vada menedžeri, kas ir noraizējušies par rentabilitāti.
There are also less artists at the head of great cultural institutions - they now tend to be managers.
Viņu mērķis ir piepildīt zāles, taču tas neveicina uzdrīkstēšanos.
Their goal is to fill the auditorium and that does not favour artistic boldness.
Eiropa ir aktīvi atbalstījusi komerciālas apmaiņas, taču uzdrīkstēšanos un radošumu tā atstājusi novārtā.
If Europe favours commercial exchanges, we cannot say that this will sufficiently encourage boldness and creativity.
Vai, sagatavojot ziņojumu, jūs iedvesmojāties pati no savas pieredzes?
Have you been inspired by your experience as an artist to initiate this report?
Jā, es piekritu kļūt par eirodeputāti, lai pārstāvētu māksliniekus un censtos rast risinājumus viņu problēmām.
CG: Yes, because when I became an MEP, it was to represent artists and try to find solutions for their problems.
Diriģējot orķestrus visā Eiropā, es ievēroju, cik problemātisks ir vīzu jautājums.
Also, in managing orchestras all over Europe and in particular youth orchestras - like those which came to work with our orchestra in Bologna (she works with Claudio Abbado at the head of the new Bologna Mozart Orchestra), I realised the problems of visas for those who tried to come.
Runājot ar maniem draugiem māksliniekiem, kas ir gados mazliet vecāki, es arī pamanīju, ka mēs esam strādājuši visā Eiropā, veicot sociālās, pensijas un dažkārt pat bezdarba apdrošināšanu iemaksas…taču šīs tiesības netiek pārceltas uz mūsu izcelsmes valsti.
With my artistic friends who are a bit older I also realised that we have all worked all over Europe, paying for social security, retirement and sometimes for unemployment benefit - and that these rights cannot be transferred to the country we come from!
Kā Eiropas Savienība konkrēti var palīdzēt māksliniekiem attiecībā uz viņu sociālo statusu, kas tomēr paliek dalībvalstu kompetencē?
What concrete steps can the European Union take to improve social protection for artists - or should this remain an issue for the member states?
Eiropas var palīdzēt izvērtēt situāciju un veicināt labāku koordināciju dalībvalstu starpā, lai sociālo tiesību pārcelšana notiktu raitāk.
CG: Europe can take action to improve the state of affairs and improve coordination between members to improve the dispersal of social rights.
Ziņojumā es, piemēram, pieprasīju tādas elektroniskas Eiropas sociālās apdrošināšanas kartes izdošanu, kurā tiku apkopota visa relevantā informācija par mākslinieku.
In my report, I call for example, for the creation of an electronic European Social Security card that will retrace the entire professional life of artists, their rights to health insurance, pension and unemployment benefit .
Es arī ierosinu izdot Eiropas mākslinieku pasi, kurā būtu ierakstīti visi mākslinieku darba devēji, kā arī noslēgto līgumu paveids un ilgums.
I also propose the creation of a European artistic register where employers can record the name of the artists, the nature of their work and the length of the contract.
Visbeidzot, informācijas ceļvedis uzlabotu zināšanas par Eiropas likumiem.
Finally, an information guide for European artists that combines all the rules that apply in the EU member states as well as those foreseen by the EU.
Jūs ziņojums atbalsta mākslinieku mobilitāti.
Your report is in favour of the mobility of artists.
Vairāki deputāti tomēr uzsver, ka jauno dalībvalstu māksliniekiem joprojām ir grūtības strādāt vecajās dalībvalstīs.
However, certain MEPs have underlined how artists from the "new" EU members still have difficulty working in the "old" EU members.
Eiropas iekšienē mākslinieku mobilitātei nevajadzētu likt nekādus šķēršļus.
There must be no more obstacles to the mobility of artists within the EU.
Tas attiecas arī uz to mākslinieku mobilitāti, kas šeit ierodas no valstīm ārpus ES.
We should also apply the mobility of artists to non-EU citizens people who would, like to come and play here.
Piemēram, ja uz Budapeštu ir uzaicināts Sanktpēterburgas filharmoniskais orķestris un tā pirmā trompete pēdējā brīdī jāaizvieto, tad vienmēr ir sarežģīti aizvietotājam ātri nokārtot vīzu.
For example if the St. Petersburg Philharmonic orchestra is visiting and has to replace a player at the last moment, we are obliged to find a Russian replacement (for example) who already knows the orchestra.
Tāpēc es ierosinu ieviest speciālas vidēja un īstermiņa vīzas māksliniekiem.
I therefore propose short and medium terms visas specifically for artists.
Kultūrai bieži vien no valsts budžeta tiek atvēlēta tikai niecīga daļa.
Culture is often the last resort in terms of budget for many countries.
Vai Eiropa māksliniekiem varētu būt pievienota vērtība?
Can Europe put a value on its artists?
Eiropa līdzfinansē projektus, kas veicina kultūras dialogu un kopprodukcijas.
CG: Europe subsidises projects that encourage intercultural dialogue.
Budžets ir ļoti ierobežots — kultūrai atvēlēti 0,04 % ES budžeta, t.i., 7 centi uz iedzīvotāju!
Culture represents 0.04% of the EU budget - that's 7 cents for every inhabitant!
Svarīgākais jautājums ir — kāda ir kultūras vieta sabiedrībā.
The central question is the place of culture in society.
Mēs brīnāmies, ka iedzīvotāji tik maz zina par Eiropu, taču viņi nejutīsies eiropieši, tikai pateicoties reklāmai un mēdijiem, bet gan drīzāk, kopā noklausoties koncertu vai apmeklējot muzeju.
We are surprised by the lack of EU knowledge by its citizens, but it's not the advertising, or the media that makes people feel European, its also being together in a concert hall or in a museum.
Kā jūsu pieredze kā orķestra diriģentei jums palīdz darbā Eiropas Parlamentā?
Has being the conductor of an orchestra helped in your life as an MEP?
Būt orķestra diriģentam nozīmē būt pedagogam un arī starpniekam.
CG: Being a conductor is like being a teacher and a mediator.
Būt orķestra diriģentam attīsta arī prasmi ieklausīties talantos un tos saskaņot.
Therefore it's useful because it allows room for negotiations.
Esmu pamanījusi, ka politikā spēja klausīties ir ārkārtīgi noderīga.
Also being a conductor obliges you to be a good listener.
20070507STO06308 Preses relīze par ziņojumu (angļu valodā) Visi komitejas sanāksmes dokumenti EP Kultūras un izglītības komiteja ES darbības kultūras jomā Claire Gibault
20070507STO06308 Press Info Documents of the Culture Committee meeting Parliament's Culture Committee Overview of EU activities regarding Culture MEP Claire Gibault
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070507IPR06319 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070507IPR06319 0 NOT XML V0//EN
Kad iedzīvotāji lūdz Parlamenta palīdzību: lūgumraksti
1968 Nuclear crash: MEPs consider petition on aftermath
2006. gadā Lūgumrakstu komiteja izskatīja 1021 lūgumrakstu
Just some of the petitions Parliament receives
Katru gadu Eiropas Parlaments saņem vairāk nekā 1000 lūgumrakstus no Eiropas pilsoņiem.
On a cold and windy Sunday in January 1968, a US bomber with nuclear weapons crashed near Thule Air base in North-West Greenland.
Lai gan Parlaments atbild visiem lūgumrakstu iesniedzējiem individuāli, daži no tiem skar jautājumus, kurus ir vērts apspriest plašākā mērogā.
Locals and US personnel from the base ran to the crash site to see if there was anything they could do.
Tāpēc eirodeputāti dažkārt iztirzā un balso par rezolūcijām, kuru pamats meklējams kādā lūgumrakstā.
Jeffry Carswell was one person who helped clear up the debris from the crash.
Šodien deputāti plenārsesijā apspriedīs ziņojumu, kas izskata kādas militārās lidmašīnas avārijas Grenlandē ietekmi uz iedzīvotāju veselību.
He later developed cancer and holds that the Danish government did not sufficiently deal with the consequences of the crash.
Komiteja izvērtē, vai tas atbilst visām formālajam prasībām un vai tas skar ES kompetences.
In 1968 Greenland was part of Denmark and Copenhagen was 5 years away from membership of the then European Community - it joined in 1973.
Tikai tādā gadījumā lūgumraksts tiek atzīts par pieņemamu.
Moreover, after achieving home rule in 1979 from Denmark, Greenland eventually voted to leave the EEC in 1985.
pārsūta lūgumrakstu citām Eiropas Parlamenta komitejām informācijai vai turpmākai rīcībai (komiteja var to ņemt vērā, piemēram, likumdošanā),
This rule allows a report on a petition to be submitted to the whole House.
dažos izņēmuma gadījumos iesniedz ziņojumu Parlamentam balsošanai plenārsēdē vai arī veic faktu izpēti uz vietas,
"Consequences which nuclear accidents have for ordinary citizens"
veic kādas citas darbības, kuras uzskata par atbilstīgām, mēģinot atrisināt jautājumu.
Parliament's rapporteur on the issue is British Liberal MEP Diana Wallis.
1968. gada 21. janvārī ASV bumbvedējs B-52, kurā bija vairāki kodolieroči, cieta avāriju netālu no Tules gaisa spēku bāzes Grenlandes ziemeļrietumu daļā, un apkārtējā vidē nonāca vairāki kilogrami ieroču kategorijas plutonija.
She went on to say that "the report (on Mr Carswell petition) sends a firm but careful message to all Member States that health and safety considerations of individual citizens must be paramount in such situations".
Seši no septiņiem apkalpes locekļiem paspēja droši katapultēties.
A key legal aspect is the applicability - or not - of the Euratom Treaty.
Tomēr plutonijs piesārņoja sniegu un ledu katastrofas vietas tiešā tuvumā, un vējš un ūdens to iznēsāja plašā teritorijā.
Denmark was not a signatory to the treaty in '68 and has therefore refused to recognise its applicability.
Minētajā gaisa spēku bāzē strādāja vairāk nekā tūkstotis Dānijas civilo darbinieku, kas nodarbojās ar apkopi un citiem ar militāro dienestu nesaistītiem pakalpojumiem.
MEPs on the Petitions Committee disagree with this analysis.
Dānijas civilie darbinieki, vietējie Grenlandes iedzīvotāji un ASV personāls steidzās uz katastrofas vietu, lai veiktu glābšanas operācijas.
Right of petition since Maastricht
Vēlāk ASV veica radiācijas „attīrīšanas” operācijas attiecīgajā teritorijā, un šo operāciju laikā Dānijas darbinieki brīvprātīgi pieteicās piedalīties radioaktīvo materiālu novākšanā kopā ar ASV personālu.
The Treaty on the European Union (Maastricht) has since 1993 given EU citizens the right to petition the European Parliament to raise concerns regarding the activities and policies of the European Union.
Nevienam no brīvprātīgajiem nebija ne pieredzējis, ne apmācīts darbam ar radioaktīvi piesārņotiem materiāliem.
Last year alone Parliament's Petition's Committee received over 1000 such petitions.
Pēc „attīrīšanas” operācijām ASV militārie speciālisti veica regulāru veselības uzraudzību ASV gaisa spēku personālsastāvam, kas katastrofas laikā un vēlāk dienēja Tulē.
When petitions are received the Committee hears all the relevant evidence before reaching a decision.
Dānijas valdība Dānijas civilajiem darbiniekiem vai Grenlandes iedzīvotājiem neveica līdzīgu veselības uzraudzību, un daudzas no šīm personām vairākus gadus pēc notikušā turpināja strādāt Tulē un dzīvot attiecīgā teritorijā.
They can press the European Commission or individual countries to take action on a specific case or areas.
Lūgumraksta iesniedzējs, kam astoņdesmitajos gados tika diagnosticēts barības vada un kuņģa priekšvēža stāvoklis un pavisam nesen vairogdziedzera saslimšana, sūdzas par Dānijas valdības nolaidību un apgalvo, ka tā nav ievērojusi direktīvas par drošības pamatstandartiem darba ņēmēju un iedzīvotāju veselības aizsardzībai pret jonizējošā starojuma radītajām briesmām nosacījumus.
If sufficiently convinced, the Commission can instigate legal proceedings at the European Court of Justice - the result of which will be legally binding.
Kā teica britu deputāte Diana Wallis , kas sagatavoja ziņojumu par šo lūgumrakstu, tas tiks izskatīts plenārsesijā tādēļ, ka „iet runa par kodolavāriju un radiācijas negadījumu atstātajām sekām uz iedzīvotājiem.
MEPs cans also pass resolutions to show their political support for a petitioner.
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0156 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0156 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061201STO00864 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061201STO00864 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070507IPR06415 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070507IPR06415 0 NOT XML V0//EN
Trešdiena plenārsesijā: Krievija, neredzamās zonas, sabiedriskais transports
Wednesday in Plenary: EU's relations with Russia centre stage
Trešdien Parlaments apsprieda sabiedriskā transporta jautājumus
The role of the private sector in public transport was discussed
Darba kārtībā bija arī smago kravas mašīnu aprīkošana ar īpašiem atpakaļskata spoguļiem vadītāja redzamības uzlabošanai, kā arī privātā sektora lielāka iesaistīšana sabiedriskā transporta pakalpojumu sniegšanā.
The European Union's relations with Russia took centre stage in the Plenary yesterday with MEPs debating a resolution which was endorsed Thursday.
Šodien Parlaments pieņēma attiecīgu rezolūciju.
The existing one has been in place since 1997 and both sides are negotiating its renewal.
Deputāti izteica atbalstu Krievijas dalībai Pasaules tirdzniecības organizācijā un atzinīgi vērtēja iniciatīvu panākt bezvīzu režīmu ES un Krievijas starpā, kā arī intensīvāku dialogu enerģētikas jomā.
In the resolution MEPs welcomed greater dialogue over energy issues, the easing of visa restrictions and expressed support for Russia's membership of the WTO.
Tie tomēr pauda bažas par cilvēktiesību stāvokli Krievijā, atgādinot, ka par nesen apspiestajām demonstrācijām un noslepkavotajiem žurnālistiem.
However, the resolution, which was backed by the European People's Party and European Democrats (EPP-ED), the Socialist PSE, the Union of Europe for the Nations (UEN) and the European United Left (GUE/NGL) was critical of Russia over its human rights record.
Mēs esam vienoti bezierunu solidaritātē ar Igauniju”.
He warned Moscow that the Russian leadership would be making a "grave mistake" if they thought Europe would be divided over the issue.
Igauņu deputāte Marianne Miko no Sociāldemokrātu grupas aicināja pārtraukt kiberkaru Krievijas un Igaunijas starpā, atsaucoties uz nesenajiem incidentiem, kas Krievijas hakeri ielauzās Igaunijas ziņu aģentūru tīmekļa vietnēs.
For the Socialist PSE Group Marianne Mikko, - who is herself Estonian - called for an end to the "cyber war" between the two sides as Russian hackers are apparently targeting Estonian news websites.
Liberāļu grupas priekšsēdētājs Graham Watson aicināja 18. maija samitu atlikt, atgādinot, ka attiecības nevar turpināties, ja pār sarunām uzvaru gūst iebaidīšana.
Graham Watson for the Liberal ALDE Group (who opposed the resolution along with the Greens), told MEPs that "when intimidation triumphs over negotiation, it can no longer be business as usual between the European Union and Russia.
Neredzamo zonu spoguļi
The Russians need a clear signal that enough is enough".
Saskaņā ar 2003. gadā pieņemto ES direktīvu, sākot no 2007. gada, jaunas kravas mašīnas jāaprīko ar neredzamo zonu spoguļiem.
Road safety: MEPs want "blind spot" on lorries removed
Šodien par šo priekšlikumu Parlaments pieņēma rezolūciju.
As the largest vehicles on the road, lorries need to be able to see other road users.