natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Darbības plāna ietvaros ekspertus palīgā Grieķijai ir norīkojis arī Eiropas Patvēruma atbalsta birojs.
The EASO has also deployed experts for Greece within the framework of the operating plan.
Tomēr, kā ziņo tādas NVO kā „Ārsti bez robežām” un „Human Rights Watch”, humanitārā situācija patvēruma meklētāju aizturēšanas centros Evrosas reģionā, kas atrodas pie Turcijas robežas, joprojām daudzējādā ziņā rada nopietnas bažas.
However, the humanitarian situation in detention centres in Evros, at the border with Turkey, raises many serious concerns, according to NGOs like Médecins Sans Frontières and Human Rights Watch, and also according to the Commission.
Migrantiem un patvēruma meklētājiem joprojām ir jāuzturas standartiem neatbilstošos apstākļos, un nepavadītiem migrantiem bērniem tiek sniegta niecīga palīdzība vai tā netiek sniegta vispār.
Migrants and asylum seekers continue to be detained in substandard conditions, and there is little or no assistance for unaccompanied migrant children.
Šo situāciju vēl vairāk pasliktina tas, ka, neraugoties uz Frontex operācijām, kas tiek veiktas kopš 2010. gada novembra, Grieķijā joprojām katru dienu ierodas aptuveni 400 migrantu, daudzi no viņiem bez jebkādiem personu apliecinošiem dokumentiem.
This situation is further aggravated as Greece still sees the arrival of around 400 migrants every day, many of them without identification documents, despite the Frontex operations in place in the area since November 2010.
Cik lielu finansējumu dalībvalstis sniedz Grieķijai saistībā ar patvēruma pārvaldību, no kādiem fondiem tas tiek sniegts, un kādiem pasākumiem tas ir paredzēts?
How much funding are Member States providing to Greece for asylum management, under which funds and for which measures?
Kādas turpmākas darbības veiks Padome nolūkā palīdzēt Grieķijas iestādēm izmantot resursus, kas tām ir darīti pieejami, lai uzlabotu uzņemšanas spējas un nodrošinātu augstākus standartus cilvēkiem, kuriem ir nepieciešama starptautiskā aizsardzība, resursus izlietotu atbilstīgi un ātri uzlabotu humanitāro situāciju aizturēšanas centros, piemēram, Evrosā?
What further actions will the Council undertake to help the Greek authorities use the resources that have been made available to them to improve reception capacities and ensure higher standards for people in need of international protection, spend the resources appropriately, and rapidly remedy the humanitarian situation in detention centres like those in Evros?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000041/2012
Question for oral answer O-000041/2012
Cik lielu finansējumu Komisija sniedz Grieķijai saistībā ar patvēruma pārvaldību, no kādiem fondiem tas tiek sniegts, un kādiem pasākumiem tas ir paredzēts?
How much funding is the Commission providing to Greece for asylum management, under which funds and for which measures?
Kādas turpmākas darbības veiks Komisija nolūkā palīdzēt Grieķijas iestādēm izmantot resursus, kas tām ir darīti pieejami, lai uzlabotu uzņemšanas spējas un nodrošinātu augstākus standartus cilvēkiem, kuriem ir nepieciešama starptautiskā aizsardzība, resursus izlietotu atbilstīgi un ātri uzlabotu humanitāro situāciju aizturēšanas centros, piemēram, Evrosā?
What further actions will the Commission undertake to help the Greek authorities use the resources that have been made available to them to improve reception capacities and ensure higher standards for people in need of international protection, spend the resources appropriately, and rapidly remedy the humanitarian situation in detention centres like those in Evros?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000042/2012
Question for oral answer O-000042/2012
GUE/NGL grupas vārdā Temats: Jaunā KZP un akvakultūras nozares ilgtspējīga attīstība
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: The new CFP and sustainable development of the aquaculture sector
Aizvien lielāka daļa no Eiropā patērētajām zivīm nāk no akvakultūras nozares, un strauji pieaug šo produktu imports no trešām valstīm.
The aquaculture sector has been accounting for a growing proportion of Europe’s fish consumption, and imports from non-EU countries are, for that reason, rising sharply.
Komisija Kopējās zivsaimniecības politikas reformas priekšlikumā uzskata, ka jaunajai KZP būtu jāveicina akvakultūras nozares ilgtspējīga attīstība vides, ekonomikas un sociālajā aspektā.
In the common fisheries policy reform proposal, the Commission maintains that the future CFP ‘should support the environmentally, economically and socially sustainable development of the aquaculture industry’.
Lai to panāktu, ir ievērojami jāatbalsta zinātniskā pētniecība un tehnikas attīstība sugu, vēlams vietējo sugu, audzēšanā, kas ļauj pilnībā izmantot šīs nozares potenciālu un tostarp izveidot jaunas darba vietas, likvidēt atlikušās nepilnības un pēc iespējas mazināt ietekmi uz vidi.
If this is to happen, substantial support for scientific research and technological development will need to be channelled towards farming, preferably of native species, the aim being to exploit the industry’s potential to the full, creating new jobs, overcoming the present limitations, and minimising the related environmental impacts.
Ar šīs nozares ilgtspējīgu attīstību dalībvalstīs būtu jāveicina ražošanas un pārtikas piedāvājuma dažādošana un augstāka kvalitāte, vienlaikus garantējot lielāku pārtikas drošību.
Sustainable development of aquaculture in the Member States should serve to diversify production and the supply of foodstuffs and enhance their quality while making for greater food safety.
Kā KZP atbalstīs Eiropas akvakultūras nozares attīstību iepriekš minētajās jomās?
How will the CFP support sustainable development of European aquaculture in the areas mentioned above?
Ar kādiem instrumentiem?
What means will it employ?
Kā Komisija nozares stratēģiskajās pamatnostādnēs ņems vērā katras valsts ģeogrāfiskās, teritoriālās, kulturālās un sociālekonomiskās atšķirības?
When determining the broad lines of its aquaculture strategy, how will the Commission make the necessary allowance for the specific geographical, territorial, cultural, and socio-economic characteristics of each Member State?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000043/2012
Question for oral answer O-000043/2012
GUE/NGL grupas vārdā Temats: Aicinājums nodrošināt līdzsvarotu dzimumu pārstāvību ECB valdē
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Call for gender-balanced representation on the ECB Executive Board
Daudzus gadu desmitus sieviešu organizācijas visā pasaulē uzsvēra dzimumu līdzsvarotības nozīmi sabiedriskajā un privātajā sektorā.
For many decades women’s rights organisations across the world have emphasised the importance of gender balance in both the public and private spheres.
Ir gaužām nožēlojami, ka pasaules politisko lēmumu pieņemšanas sanāksmēs sieviešu ir tikai 18 %.
It is deeply regrettable that women comprise only 18 percent of the world’s political decision-making assemblies.
Sievietes vidēji saņem par 32 procentiem mazāku atalgojumu nekā viņu kolēģi vīrieši.
On average women earn 32 percent less than their male counterparts.
Starp tiem cilvēkiem, kam jāiztiek ar mazāk nekā vienu dolāru dienā, 70 % ir sievietes.
70 percent of people who live on less than a dollar per day are women.
Tā ir skaidra nabadzības feminizācija.
This is a clear case of feminisation of poverty.
Globālās ekonomikas krīzes, ko izraisīja pasaules visbagātākie, ir atstājušas tālejošas sekas uz sievietēm.
The global economic crises, created by the world’s wealthiest, have had far-reaching effects on women.
Sieviešu sociālā un ekonomiskā atstumtība, kas balstās uz nepamatotām diskriminējošām sieviešu un vīriešu lomas sociālajām definīcijām, skar ne vien sievietes un viņu cilvēktiesības, bet arī ilgtspējīgas ekonomikas attīstību un dabas vides aizsardzību.
The socioeconomic exclusion of women, based on ungrounded discriminatory social definitions of female and male roles, affects not only women and their human rights but also the development of sustainable economies and the protection of the natural environment.
Sieviešu nepietiekama pārstāvība visos ekonomikas lēmumu pieņemšanas līmeņos ir satraucoša problēma.
The under-representation of women at all levels of economic decision-making is an alarming problem.
Vairākas dalībvalstis ir pieņēmušas likumdošanas pasākumus, lai palielinātu sieviešu pārstāvību uzņēmumu valdēs — sekojot veiksmīgajam Norvēģijas piemēram 2005. gadā.
Several EU Member States have adopted legislative measures to increase the representation of women in boardrooms, following the successful example set by Norway in 2005.
Viens no acīmredzamiem dzimumu līdztiesības trūkuma piemēriem ir ECB, kuras valdē, pat ne tās padomē vai ģenerālpadomē, nav nevienas sievietes.
One striking example of gender inequality is the ECB: there is not one single woman on the Executive Board – not even on the Governing Council or the General Council.
Kas mums jādara, lai cīnītos pret pastāvīgajiem trūkumiem darbā pieņemšanas procesā, ja joprojām ir tik vāji rezultāti attiecībā uz sieviešu kandidāšu nomināciju?
What measures do we need to combat this systematic failure in the recruiting process, when the results are continuously so poor regarding the nomination of women candidates?
Kā Padome mēģinās panākt līdzsvarotāku dzimumu pārstāvību ECB padomē, valdē un ģenerālpadomē?
How will the Council work towards more gender-balanced representation in the Governing Council, the Executive Board and the General Council of the ECB?
Padome varētu, piemēram, apsvērt iespēju pastāvēt uz to, lai katra dalībvalsts nominētu divus kandidātus — vienu vīrieti un vienu sievieti — dalībai ECB valdē.
The Council could consider, for example, insisting that each Member State nominate two candidates, a man and a woman, for the ECB Executive Board.
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000044/2012
Question for oral answer O-000044/2012
Tā ir klaja nabadzības feminizācija.
This is a clear case of feminisation of poverty.
Kādā veidā Komisija izdarīs spiedienu uz Padomi, lai tā mēģinātu panākt līdzsvarotāku dzimumu pārstāvību ECB padomē, valdē un ģenerālpadomē?
How will the Commission put pressure on the Council to work towards more gender-balanced representation in the Governing Council, the Executive Board and the General Council of the ECB?
Vai Komisijai ir priekšlikums, kā nodrošināt taisnīgu dzimumu pārstāvību visās ES iestādēs?
Does the Commission have a proposal for ensuring fair gender representation in all EU institutions?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000045/2012
Question for oral answer O-000045/2012
GUE/NGL grupas vārdā Temats: Šmalenbergas (Schmallenberg) vīrusa izraisītās saslimšanas uzliesmojums
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Schmallenberg outbreak
Daudzās Ziemeļeiropas valstīs (tiek ziņots par gadījumiem Vācijā, Nīderlandē, Beļģijā, Francijā un Lielbritānijā) arvien biežāk tiek konstatēta saslimšana, ko izraisa Šmalenbergas vīruss un kā rezultātā grūsnām aitām, kazām un govīm dzimst nedzīvi vai kropli pēcnācēji.
The Schmallenberg virus, which causes a range of deformities and stillbirths in sheep, goats and cattle, is spreading across much of northern Europe, with cases reported in Germany, the Netherlands, Belgium, France and the United Kingdom.
Šis jaunais un satraucošais uzliesmojums papildina jau tā garo to slimību sarakstu, kas pēdējos gados skārušas aitu un liellopu audzēšanas nozari, t.i.: govju sūkļveida encefalopātija, liellopu tuberkuloze, mutes un nagu sērga, infekciozā katarālā drudža vīruss un tagad Šmalenbergas vīruss.
This new and worrying outbreak adds to the long list of diseases that have affected the sheep and beef sector in recent years: BSE, bovine tuberculosis, foot-and-mouth disease, bluetongue virus and now Schmallenberg.
Šmalenbergas vīrusam turpinot izplatīties Eiropā, kur tas ir skāris vairāk nekā 1200 saimniecību, saglabājas neskaidrība par tā ietekmi uz cilvēkiem, lai gan šādu risku uzskata par diezgan zemu.
While the Schmallenberg virus continues to spread across Europe, with currently over 1200 affected farms, uncertainty remains, although the risk to human health is considered low.
Lielbritānijas lauksaimniecības departaments nesen ieteica zemniekiem un veterināriem, nonākot saskarē ar lauksaimniecības dzīvniekiem, ievērot visstingrākos drošības un higiēnas standartus, kā arī izdeva brīdinājumu, aicinot grūtnieces netuvoties dzīvniekiem.
The UK Department of Agriculture recently recommended that farmers and veterinarians apply the strictest possible safety and hygiene standards during contact with livestock, and also warned that pregnant women should avoid close contact with animals
Ņemot vērā to, ka šis vīruss ir vismaz tikpat bīstams kā infekciozā katarālā drudža vīruss un ka tā ārstēšanai zāles vēl nav izstrādātas, kādas steidzamas darbības Komisija ir īstenojusi, lai palīdzētu dalībvalstīm apturēt šo uzliesmojumu un aizsargātu dzīvniekus un cilvēkus?
Given that this virus is at least as dangerous as bluetongue, and that there is no known cure, what immediate action has the Commission taken to help Member States address this outbreak and protect animals and humans?
Kādi pasākumi tiek veikti, lai apturētu un novērstu šīs slimības turpmāku izplatīšanos visā ES?
What measures are being taken to contain the disease and prevent it spreading to the rest of the EU?
Cik tālu ir pētījumi saistībā ar zāļu izstrādāšanu šā vīrusa ārstēšanai?
What stage has research into a cure for this virus reached?
Vai uz dzīvniekiem, kas inficējušies ar šo vīrusu, attiecas importa vai eksporta aizliegums?
Are the animals affected by the disease subject to a ban on imports or exports?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000046/2012
Question for oral answer O-000046/2012
S&D grupas vārdā Temats: Kas ir "vietējā ražojuma" pārtika?
on behalf of the S&D Group Subject: What is 'locally produced' food?
Mūsdienās patērētāji arvien biežāk izvēlas pirkt pārtikas produktus, kas ir ražoti „uz vietas”, „tuvākajā apkārtnē”, „nulle kilometros” vai kā tamlīdzīgi apzīmēti.
Nowadays consumers are increasingly interested in buying products that are ‘locally produced’, ‘produced nearby’, ‘zero-mile’ or other such designations.
Tomēr tā kā nav definīcijas vai kopējas izpratnes, ko nozīmē ,,vietējā”, šādu marķējumu biežā lietošana pārtikas nozarē rada apjukumu visā ES un varētu maldināt pircējus.
However, in the absence of a definition or a common understanding of what ‘local’ means, the widespread use of such labels in the food sector is creating confusion across the EU and could be misleading to consumers.
Steidzami ir jāprecizē un jādod pareiza interpretācija terminam „vietējā ražojuma”, lai nodrošinātu pārredzamību un nepieļautu patērētāju mānīšanu.
There is an urgent need to clarify and provide a proper interpretation of the meaning of ‘locally produced’ to ensure transparency and avoid deceiving consumers.
Tādēļ mēs vaicājam Komisijai: vai šis jēdziens ir saistīts ar kilometru skaitu starp ražošanas un pārdošanas vietu?
We therefore ask the Commission: does this concept refer to the number of kilometres between the production site and the point of sale?
Vai tas nozīmē, ka ražošana notiek tajā pašā administratīvajā rajonā, kur saražotā produkcija tiek pārdota, vai tajā pašā reģionā, vai valstī?
Does it imply that production is located within the same municipality as the retailer, is it within the same region or within the same country?
Vai termins „vietējā ražojuma” var dažos gadījumos attiekties uz pārrobežu iepirkšanos ES teritorijā?
Can ‘locally produced’ in some cases refer to cross-border shopping within the EU?
Patiesībā dažreiz var būt tuvāk un videi nekaitīgāk iepirkties aiz tuvumā esošās robežas, nevis savā valstī.
In fact, it can sometimes be closer and more environmentally friendly to buy across the border, for instance, instead of in the same country.
Vai tas ir saistīts tikai ar attālumu, vai nozīme ir arī ražošanas metodei, piemēram, roku darbs pret rūpnieciskiem ražojumiem, mazi uzņēmumi pret lielākiem?
Is it only a matter of distance, or also a matter of production method, such as artisan versus industrially produced, small-scale versus larger companies?
Vai visām sastāvdaļām jābūt vietējā ražojuma, vai tikai galvenajai sastāvdaļai?
Should all the ingredients be local or only the main ingredient?
Ņemot vērā visu iepriekšminēto, vai Komisija plāno analizēt dažādās dalībvalstīs pastāvošo atšķirīgo situāciju?
Against this background, does the Commission intend to carry out an analysis of the situations in the various Member States?
Vai Komisija izstrādās vadlīnijas marķējuma „vietējā ražojuma” definīcijai un tā kritērijus, lai nodrošinātu, ka patērētāji var izdarīt brīvu un informētu izvēli, pamatojoties uz skaidru un pareizu informāciju?
Will the Commission provide guidelines for a definition and criteria for labelling what is ‘locally produced’, as a way to ensure that consumers can make free and informed choices, based on clear and correct information?
Ko Komisija plāno darīt turpmāk, lai nodrošinātu, ka „vietējā ražojuma” jēdziens nerada nacionālismu pārtikas jomā vai noskaņo cilvēkus pret starptautisko tirgu?
How does the Commission intend to proceed to make sure that the concept of ‘locally produced’ does not lead to food nationalism or is against the spirit of the internal market?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000047/2012
Question for oral answer O-000047/2012
PPE grupas vārdā Temats: Šmalenbergas (Schmallenberg) vīrusa izraisītās saslimšanas uzliesmojums
on behalf of the PPE Group Subject: Schmallenberg outbreak
Šmalenbergas vīrusa izraisītā saslimšana ir izplatījusies daudzās Eiropas valstīs, proti, tiek ziņots par gadījumiem Vācijā, Nīderlandē, Beļģijā, Francijā, Itālijā, Luksemburgā un Apvienotajā Karalistē, un jo īpaši tās rezultātā grūsnām aitām, kazām un govīm dzimst nedzīvi vai kropli pēcnācēji.
The Schmallenberg outbreak has spread across much of Europe, with cases reported in Germany, the Netherlands, Belgium, France, Italy, Luxembourg and the UK, and is causing, in particular, a range of deformities and stillbirths in sheep, goats and cattle.
Tā kā ir zināms, ka šo slimību pārnēsā miģeles (knišļi), ir iespējams, ka tā vēl vairāk izplatīsies pavasarī, paaugstinoties temperatūrai un sākoties aitu un govju atnešanās periodam.
As this disease appears to be spread by midges, it is likely that it will spread further as temperatures begin to rise in the spring and as lambing and calving seasons begin.
Vai Komisija varētu izklāstīt, kādus pasākumus tā patlaban veic, lai risinātu šīs saslimšanas uzliesmojuma problēmu, un kas ir paveikts, lai nodrošinātu dalībvalstu datu vākšanas uzlabotu koordinēšanu, kā ieteikts Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes ( EFSA ) provizoriskajā tehniskajā ziņojumā, ko publicēja 2012. gada sākumā?
Can the Commission outline what measures it is taking to address this outbreak, and what action it has taken to ensure increased coordination of data collection in Member States, as recommended by EFSA in its preliminary technical report published in early 2012?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000048/2012
Question for oral answer O-000048/2012
PPE grupas vārdā Temats: Atvieglots vīzu režīms studentiem no Savienības dienvidu kaimiņattiecību valstīm
on behalf of the PPE Group Subject: Visa facilitation for students from countries in the EU's southern neighbourhood
Eiropas Parlaments 2012. gada 10. janvārī rīkoja konferenci par Erasmus un Leonardo da Vinci programmām, īstenojot Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerību ( Euromed ).
On 10 January 2012 the European Parliament hosted a conference entitled ‘For the creation of Euromed Erasmus and Leonardo da Vinci programmes’.
Vidusjūras reģiona valstu universitāšu savienības ģenerālsekretārs profesors Franco Rizzi iesniedza lūgumrakstu, kurā ir izteikts atbalsts Erasmus Euromed projektam.
The Secretary-General of UNIMED, Professor Franco Rizzi, submitted a petition calling for the establishment of a Euromed Erasmus programme.
Tika iegūti vairāk nekā 4 600 paraksti no 24 Eiropas valstu un 7 Vidusjūras dienvidu krasta valstu valstspiederīgajiem.
More than 4600 signatures have been collected in 24 European countries and seven countries on the southern shore of the Mediterranean.
Cita starpā Parlaments Strasbūrā 2011. gada septembrī notikušajā sesijā ar ļoti lielu balsu vairākumu pieņēma rakstisku deklarāciju par šo pašu tematu.
What is more, Written Declaration No 0015/2011 on the same topic was signed by a clear majority of Members at the September 2011 part-session in Strasbourg.
Īstenojot projektu Erasmus Euromed , Eiropas Savienība varētu konkrēti reaģēt uz šo lielo pārvietošanās vajadzību.
Implementing the Euromed Erasmus programme would enable the European Union to take practical steps to respond to these widespread calls for mobility.
Eiropas Komisija vairākkārt ir paudusi savu apņēmību veicināt studentu apmaiņu ar Savienības dienvidu kaimiņvalstīm.
The Commission has repeatedly stated its willingness to foster university exchanges with the countries in the Union’s southern neighbourhood.
Kaut arī Komisija apzinās ar vīzu izsniegšanu saistītās problēmas, nav izteikts neviens konkrēts un pietiekami konsekvents risinājums.
Although the Commission is aware of the problems concerning visas, no practical and effective solution has yet been put forward.
Faktiski mums jājautā, vai tikai dalībvalstis migrācijas plūsmu pārvaldību neuzskata par prioritārāku nekā studentu pārvietošanās vajadzība.
The obvious conclusion to be drawn is that the Member States attach more importance to the management of migratory flows than to student mobility.
Kādi ir Padomes konkrētie priekšlikumi, lai atvieglotu vīzu režīmu studentiem no Savienības dienvidu kaimiņattiecību valstīm?
What practical proposals can the Council make concerning visa facilitation for students from the countries in the Union’s southern neighbourhood?
Runājot konkrētāk, vai Padome ir gatava sniegt atļauju Komisijai, lai tā varētu risināt šo jautājumu pamatnostādnēs par sarunām, ko risina, lai noslēgtu nolīgumus par vīzu atvieglotu režīmu ar Maroku, Ēģipti un Tunisiju?
In particular, is the Council prepared to authorise the Commission to address this question in the negotiating briefs to be drawn up in preparation for the conclusion of visa facilitation agreements with Morocco, Egypt and Tunisia?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000049/2012
Question for oral answer O-000049/2012
PPE grupas vārdā Temats: Atvieglots vīzu režīms studentiem no Savienības dienvidu kaimiņattiecību valstīm
on behalf of the PPE Group Subject: Facilitating the issuing of visas to students from countries in the EU's southern neighbourhood
Lūgumrakstu, kurā ir izteikts atbalsts Erasmus Euromed projektam, parakstīja 4 600 personas no divdesmit četrām Eiropas valstīm un septiņām Vidusjūras dienvidu krasta valstīm.
The petition for a Euromed Erasmus programme has attracted over 4 600 signatures from citizens from twenty-four European countries and seven countries on the southern shore of the Mediterranean.
Cita starpā Parlaments 2011. gada septembra sesijā Strasbūrā ar ļoti lielu balsu vairākumu pieņēma rakstisku deklarāciju (0015/2011) par šo pašu tematu.
Furthermore, Written Declaration No. 0015/2011 on the same topic was adopted by an overwhelming majority at the September 2011 part-session in Strasbourg.
Lai piedalītos studentu apmaiņā, ir jāsaņem vīzas, kuru izsniegšanu reglamentē stingri un saistoši tiesību akti, kas atkarībā no galamērķa valsts var būt atšķirīgi.
Academic exchanges depend on the issuing of visas that are subject to strict and binding legislation which varies according to the host state.
Kaut arī Komisija apzinās ar vīzu izsniegšanu saistītās problēmas, nav izteikts neviens konkrēts un pietiekami konsekvents risinājums.
While the Commission is aware of the problem of visas, no practical and sufficiently coherent solution has so far been proposed.
Faktiski mums jājautā, vai tikai dalībvalstu skatījumā migrācijas plūsmu pārvaldība nav svarīgāka nekā vajadzība nodrošināt studentu pārvietošanos.
One may legitimately wonder whether Member States do not consider the management of migration to be more important than the need for greater student mobility.