natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– Vai Komisija var droši apgalvot, ka Dublinas II regulā, pēc tās ieskatiem, pilnībā izpaužas dalībvalstu solidaritātes princips, kas pasludināts LESD 67. panta 2. punktā?
– Can the Commission clearly state if it considers that the 'Dublin II' Regulation fully reflects the principle of solidarity among Member States, as promulgated in Article 67 (2) TFEU?
Un vai tādā gadījumā Komisija uzskata, ka pašreizējā „norobežošanās sistēma” tādēļ pilnībā atbilst šim principam un tajā nav vajadzīgas izmaiņas?
If so, does the Commission then consider that the current 'system of allocation' is therefore fully in line with this principle and does not require any change?
Ja tā nav, kā Komisija grasās īstenot šo principu kopējā Eiropas patvēruma sistēmā?
If not, how does the Commission intend to implement this principle into the common European asylum system?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000017/2011
Question for oral answer O-000017/2011
Kultūras un izglītības komiteja komitejas vārdā Temats: Stratēģijas "ES 2020" nākotne kultūras, izglītības un jaunatnes jomā
on behalf of the Committee on Culture and Education Subject: The future of the EU 2020 Strategy in the fields of culture, education and youth
Komisijas 2011. gada darba programmā redzams, ka trūkst stratēģisku iniciatīvu izglītības, kultūras, jaunatnes, audiovizuālajā un sporta jomā, neraugoties uz to, ka galvenie stratēģijā „ES 2020” noteiktie mērķi ir izglītības un mūžizglītības, kā arī kultūras politikas stiprināšana.
The Commission Work Programme 2011 shows a lack of strategic initiatives in the fields of education, culture, youth, the audiovisual sector and sport, despite the fact that the main objectives of the EU 2020 strategy are to strengthen education and lifelong learning, as well as cultural policy.
ES 2011. gada budžets, šķiet, apstiprina, ka mazāka interese ir par pašreizējām daudzgadu programmām, kuru pārskatīšana gaidāma 2011. gadā.
The EU budget 2011 seems to confirm that there is less interest in existing multiannual programmes, which are expected to be reviewed in 2011.
Kādus konkrētus pasākumus Padome plāno veikt, lai garantētu tādu efektīvāku programmu izstrādi, kurām tiktu paredzēts atbilstošs budžeta finansējums?
What concrete measures does the Council intend to take to guarantee the development of more efficient programmes with an appropriate budgetary framework?
Vai Padome var paskaidrot nozīmi, kāda tiks piešķirta principam „Zināšanu Eiropa” un jo īpaši saskaņā ar stratēģiju „ES 2020” īstenojamām daudzgadu programmām?
Can the Council explain the role that will be given to the 'Europe of Knowledge' principle and, in particular, to the multiannual programmes in the framework of the EU 2020 Strategy?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000018/2011
Question for oral answer O-000018/2011
Ņemot vērā jaunās daudzgadu programmas laika posmam no 2013. gada līdz 2020. gadam, vai Komisija var atbildēt uz šādiem jautājumiem:
In view of the new multiannual programmes for the period 2013-2020, can the Commission answer the following:
Kādus konkrētus pasākumus tā plāno veikt, lai garantētu tādu efektīvāku programmu izstrādi, kurām tiktu paredzēts atbilstošs budžeta finansējums?
What concrete measures does it intend to take to guarantee the development of more efficient programmes with an appropriate budgetary framework?
Vai Komisija var nodrošināt, lai iniciatīva „Jaunatne kustībā” neierobežotu vai neaizstātu pašreizējās daudzgadu programmas, un vai tā var izklāstīt sīkāk šīs iniciatīvas saturu un galvenos mērķus?
Can the Commission ensure that the 'Youth on the Move' initiative will not undermine or replace the existing multiannual programmes, and describe in detail its content and main goals?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000019/2011
Question for oral answer O-000019/2011
Attīstības komiteja komitejas vārdā Temats: Pasaules Bankas enerģētikas stratēģija jaunattīstības valstīm
on behalf of the Committee on Development Subject: The World Bank's Energy Strategy for developing countries
Pasaules Bankas grupa gatavo jaunu enerģētikas stratēģiju, kuru plānots pabeigt -2011. gada vidū.
The World Bank Group (WBG) is preparing a new Energy Strategy, expected to be finalized in mid-2011.
Ar jauno stratēģiju aicina īstenot mērķi samazināt nabadzību, palīdzot jaunattīstības valstīm nodrošināt to enerģijas vajadzības tādā veidā, ar ko ievēro trīskāršu ilgtspējības principu, t.i., vides, sociālo un ekonomisko ilgtspējību.
The new WBG Energy Strategy is called upon to fulfil its mandate of poverty reduction by helping developing countries meet their energy needs in a manner that respects the ‘triple bottom line’ of sustainability: environmentally, socially, and economically.
Kādas ir galvenās darbības, ko Padome ir paredzējusi, lai sekmētu atjaunīgās enerģijas izmantošanas iespējas nabadzīgajiem lauku iedzīvotājiem pieejamā veidā?
What are the main actions envisaged by the Council to contribute with renewable energy options to the rural poor in an affordable way?
Ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt saskaņotību ar ES stratēģiskajiem mērķiem samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju apjomu, vai Padome piekrīt Eiropas Parlamenta ieteikumam, ka Eiropas Investīciju bankai būtu jāpieņem stratēģija, kā palielināt atbalstu tīras enerģijas projektiem un samazināt atbalstu fosilā kurināmā projektiem, izņemot projektus, kuri īpaši paredzēti, lai nodrošinātu ieguvumu un enerģijas pieejamību nabadzīgajiem iedzīvotājiem?
Finally, and in order to safeguard the coherence with the EU’s strategic goals of reducing greenhouse gas emissions, does the Council agree with the recommendation by the European Parliament that the European Investment Bank should adopt a strategy to increase its support for clean energy and phase out its support for fossil fuel projects, with the exception of projects specifically aimed at providing benefits and access to energy for the poor?
Ja tā, kā tā plāno atbalstīt šo ieteikumu?
If so, how does it envisage contributing to this recommendation?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000020/2011
Question for oral answer O-000020/2011
Ar jauno stratēģiju aicina īstenot mērķi samazināt nabadzību, palīdzot jaunattīstības valstīm nodrošināt to enerģijas vajadzības tādā veidā, ar ko ievēro trīskāršu ilgtspējības principu, t.i., vides, sociālo un ekonomisko ilgtspējību.
The strategy is called upon to fulfil its mandate of poverty reduction by helping developing countries meet their energy needs in a manner that respects the ‘triple bottom line’ of sustainability: environmentally, socially, and economically.
Kā Komisija plāno sekmēt minēto stratēģiju, padarot atjaunīgās enerģijas izmantošanas iespējas pieejamas nabadzīgajiem lauku iedzīvotājiem?
How is the Commission going to contribute to this Strategy by bringing renewable energy options to the rural poor in an affordable way?
Ņemot vērā ES ieguldījumu attiecībā uz Pasaules Bankas stratēģisko mērķi izbeigt aizdevumu izsniegšanu fosilā kurināmā projektiem, kādus likumdošanas instrumentus Komisija plāno izmantot, lai nodrošinātu, ka Eiropas Investīciju Banka, izsniedzot aizdevumus ieguves rūpniecības projektiem, ņem vērā klimata pārmaiņu novēršanas apsvērumus?
In view of the EU’s contribution to the WB strategic goal of phasing out lending in fossil fuel projects, what legislative instruments has the Commission in mind so that the European Investment Bank takes account of the climate change implications of its lending to extractive projects?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000021/2011
Question for oral answer O-000021/2011
EFD grupas vārdā Temats: Eiropas apcietināšanas ordera izmantošana Julian Assange lietā
on behalf of the EFD Group Subject: Use of the EAW (European Arrest Warrant) in the Julian Assange case
Vai Komisijai nešķiet, ka saistībā ar lietu pret Julian Assange ir vērojama iespējama Eiropas apcietināšanas ordera ļaunprātīga izmantošana politiskiem mērķiem?
Does the Commission feel that the case against Mr Julian Assange demonstrates the possible abuse of the EAW for political purposes?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000022/2011
Question for oral answer O-000022/2011
ALDE grupas vārdā Temats: Grieķijas un Beļģijas izdarītie Eiropas Cilvēktiesību konvencijas pārkāpumi
on behalf of the ALDE Group Subject: Violation of the European Convention on Human Rights by Greece and Belgium
Eiropas Cilvēktiesību tiesa 2011. gada 21. janvārī nosodīja Beļģiju un Grieķiju par to, ka tās pārkāpušas Eiropas Cilvēktiesību konvencijas divus pantus, ar kuriem aizliegta necilvēcīga vai pazemojoša izturēšanās vai sods, kā arī paredzēta efektīva aizsardzība.
On 21 January 2011 the European Court of Human Rights condemned Belgium and Greece for having violated two Articles of the European Convention on Human Rights dealing with the prohibition of inhuman or degrading treatment or punishment, and with the right to an effective remedy.
Beļģiju jo īpaši nosodīja par to, ka tā pakļāvusi kādu patvēruma meklētāju no Afganistānas riskam, kas saistīts ar trūkumiem patvēruma procedūrā Grieķijā, kā arī par ieslodzījuma un dzīves apstākļiem, kādos viņš atradies, ar ko tika pārkāpta Konvencija.
Belgium in particular was condemned for having exposed an Afghan asylum-seeker to risks linked to deficiencies in the asylum procedure in Greece, and to detention and living conditions that were in breach of the Convention.
Paturot prāta šo nolēmumu, kā arī Parlamenta nostāju 2009. gadā attiecībā uz pagaidu mehānismu, kas paredz pārvietošanas apturēšanu, ja kādā dalībvalstī radies sevišķi smags apgrūtinājums tās patvēruma sistēmai, un EP delegācijas Grieķijā 2010. gada decembrī nosūtīto informāciju —
Bearing in mind this judgement, as well as Parliament's position in 2009 on a temporary mechanism for the suspension of transfers when a Member State is faced with an extremely heavy burden on its asylum system, and the message sent by the EP Delegation to Greece in December 2010:
vai Padome (it īpaši Ungārija kā prezidentvalsts) apņemas uzsākt sarunu procedūru ar Eiropas Parlamentu par Dublinas II regulas pārskatīšanu?
Can the Council (in particular the Hungarian Presidency) commit itself to starting the negotiation process with the European Parliament on the revision of the Dublin II Regulation?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000023/2011
Question for oral answer O-000023/2011
Eiropas Cilvēktiesību tiesa 2011. gada 21. janvārī nosodīja Beļģiju un Grieķiju par to, ka tās pārkāpušas Eiropas Cilvēktiesību konvencijas divus pantus, ar kuriem aizliegta necilvēcīga vai pazemojoša izturēšanās vai sods, kā arī paredzēta efektīva aizsardzība.
On 21 January 2011 the European Court of Human Rights condemned Belgium and Greece for having violated two articles of the European Convention on Human Rights dealing with the prohibition of inhuman or degrading treatment or punishment, and with the right to an effective remedy.
Beļģiju jo īpaši nosodīja par to, ka tā pakļāvusi kādu patvēruma meklētāju no Afganistānas riskam, kas izriet no trūkumiem patvēruma procedūrā Grieķijā, kā arī par ieslodzījuma un dzīves apstākļiem, kādos viņš atradies, pārkāpjot Konvenciju.
Belgium in particular was condemned for having exposed an Afghan asylum-seeker to risks arising from deficiencies in Greece’s asylum procedure and to detention and living conditions that were in breach of the Convention.
Vai Komisija var paskaidrot, kādus novērtējumus tā veikusi, lai pārbaudītu Grieķijas atbilstību tiesību aktu kopumam patvēruma jomā un jo īpaši tiem tiesību aktiem, kuru transponēšanā Grieķijai ir grūtības?
Can the Commission explain what evaluations it has carried out in respect of Greece’s compliance with the asylum acquis , and specify the areas of that acquis in which Greece falls short?
Ņemot vērā to, ka faktiski ar šo nolēmumu dalībvalstīm tiek aizliegts izraidīt patvēruma meklētājus uz Grieķiju, vai Komisija var norādīt, kāda procedūra būtu jāievēro dalībvalstīm, lai apstrādātu to personu pieprasījumus par starptautisko aizsardzību, kuras citādi būtu jāpārvieto uz Grieķiju, jo šāda rīcība atbilstu spēkā esošajiem ES tiesību aktiem?
Given that the aforementioned judgement de facto bars Member States from expelling asylum seekers to Greece, can the Commission indicate which procedure the Member States should follow in order to process the international protection claims of those who would otherwise be transferred to Greece, while complying with EU legislation?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000024/2011
Question for oral answer O-000024/2011
Eiropas Cilvēktiesību tiesas Lielā palāta 2011. gada 21. janvārī pieņēma sen gaidīto spriedumu lietā M.S.S. pret Beļģiju un Grieķiju (prasība Nr. 30696/09).
On 21 January 2011 the Grand Chamber of the European Court of Human Rights (ECHR) delivered its long-awaited judgment in the case of M.S.S. v. Belgium and Greece (application no.
Saskaņā ar Tiesas nolēmumu dalībvalsts (šajā gadījumā Beļģija) cita starpā pārkāpj Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 3. un 13. pantu, ja tā liek patvēruma meklētājiem pakļaut sevi Grieķijas patvēruma pieprasīšanas procedūrai.
According to the Court’s ruling, a Member State (in this case Belgium) violates Articles 3 and 13 (inter alia) of the ECHR if it exposes asylum-seekers to an asylum procedure in Greece.
Citiem vārdiem, vai tik šis spriedums nenorāda uz to, ka ir svarīgi pieņemt tiesību aktu paketi patvēruma jomā kā vienu kopumu, nevis rīkoties pakāpeniski un samāksloti?
In other words, does this judgement not show that it is essential to adopt the asylum package as a whole, rather than taking an artificial, piecemeal approach?
Vai Padome neuzskata, ka, ņemot vērā šā sprieduma pamatotību, būtu jāpārvērtē Dublinas II regulas pamatprincipi?
Is it of the opinion that, on the merits of this judgment, a reassessment of the cornerstone principles of the Dublin II Regulation is called for?
Vai Padome grasās ņemt vērā Eiropas Cilvēktiesību tiesas nolēmumu, apturot patvēruma meklētāju izraidīšanu uz Grieķiju, kamēr nav veikta šāda pārvērtēšana?
3. does the Council intend to give effect to the ECHR ruling by way of suspending transfers to Greece until such a reassessment exercise has been conducted?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000025/2011
Question for oral answer O-000025/2011
Vai Komisija neuzskata, ka, ņemot vērā šā sprieduma pamatotību, būtu jāpārvērtē Dublinas II regulas pamatprincipi?
Is it of the opinion that, on the merits of this judgment, a reassessment of the cornerstone principles of the Dublin II Regulation is called for?
Vai Komisija grasās pieprasīt, lai dalībvalstis apturētu patvēruma meklētāju izraidīšanu uz Grieķiju, kamēr nav veikta šāda pārvērtēšana, ja tās to jau nav izdarījušas brīvprātīgi?
3. does the Commission intend to demand that those Member States that have not yet done so spontaneously suspend transfers to Greece until such a reassessment exercises has been conducted?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000026/2011
Question for oral answer O-000026/2011
Eiropas Cilvēktiesību tiesas Lielā palāta 2011. gada 21. janvārī nolēma, ka patvēruma meklētāju atpakaļnosūtīšana uz Grieķiju saskaņā ar Dublinas regulu pārkāpj Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, vēršot pret viņiem necilvēcīgu un pazemojošu izturēšanos (pārkāpjot Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 3. pantu) un atņemot viņiem tiesības uz efektīvu aizsardzību (Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 13. pants).
On 21 January 2011 the Grand Chamber of the European Court of Human Rights (ECtHR) ruled that returning asylum-seekers to Greece under the Dublin Regulation violates the European Convention on Human Rights (ECHR) by exposing them to inhuman and degrading treatment (in violation of Article 3 of the ECHR) and depriving them of the right to an effective remedy (Article 13 of the ECHR).
Vai Padome piekrīt tam, ka Eiropas Cilvēktiesību tiesas nolēmums uzskatāmi parāda, ka Dublinas regulā ne tikai kļūdaini pieņemts, ka valstu patvēruma sistēmas ES ir līdzīgas, bet tā arī paradoksālā veidā nosaka smagu slogu robežvalstīm, piemēram, Grieķijai, kur, neskatoties uz ievērojamajiem centieniem, ko veic jaunā valdība patvēruma sistēmas reformēšanā, daudziem cilvēkiem, kuriem nepieciešama aizsardzība, pat netiek piešķirta uzklausīšanas iespēja, izskatot patvēruma pieteikumus, viņi pakļauti ārkārtīgi skarbam ieslodzījumam vai dzīves apstākļiem, un tiem dažiem cilvēkiem, kuriem vismaz izdodas iesniegt patvēruma pieteikumu, praktiski nav nekādu izredžu uz bēgļa statusa atzīšanu?
Does the Council agree that the ECtHR judgment demonstrates that the Dublin regulation not only falsely presumes that national asylum systems are similar within the EU, but also paradoxically places heavy burdens on border states such as Greece where, despite important efforts undertaken by the new Government to reform its asylum system, most people in need of protection do not even have the opportunity to have their asylum claims heard, face extremely harsh detention and/or living conditions and the few who manage to apply for asylum have practically no chance of being recognised as a refugee?
Vai Padome var skaidri izvirzīt noteikumu par to, ka pēc Eiropas Cilvēktiesību tiesas nolēmuma un pirms Grieķijā tiek ieviesta pienācīga patvēruma sistēma, dalībvalstīm būtu jāīsteno „suverenitātes klauzula” ( Dublinas II regulas 3. panta 2. punkts), saskaņā ar kuru dalībvalsts vienmēr var nolemt izskatīt patvēruma pieteikumu, pat tad, ja tā nav kompetenta to darīt atbilstošu minētajā regulā paredzētajiem kritērijiem?
Can the Council clearly stipulate that following the ECtHR judgment and before a proper asylum system is in place in Greece, Member States should exercise the ‘sovereignty clause’ (Article 3(2) of the Dublin II Regulation), according to which a Member State may always decide to examine an asylum application, even if it is not responsible according to the criteria of the Regulation?
Vai Padome piekrīt, ka veicot jebkādu Dublina II sistēmas pārskatīšanu, būtu jānodrošina, ka tā atbilst patvēruma meklētāju un bēgļu tiesībām un tajā būtu jāiekļauj nozīmīgas procesuālas garantijas, kā tas skaidri norādīts Eiropas Cilvēktiesību tiesas nolēmumā?
Does the Council agree that any revision of the Dublin II system should be consistent with the rights of asylum-seekers and refugees and include important procedural safeguards, as clearly indicated in the ECtHR judgment?
Vai Padome var precīzi norādīt, kādi pārveidojumi pieprasīti Eiropas Cilvēktiesību tiesas nolēmumā, paredzot Dublinas rezolūcijas pārstrādāšanu, jo īpaši attiecībā uz individuālām pārrunām, efektīvu aizsardzību un pieņēmumu par neaizsargātību, kas raksturīga patvēruma meklētāju situācijai?
Can the Council indicate precisely which modifications the ECtHR judgment entails regarding the recast of the Dublin regulation, especially on personal interview, effective remedy and the concept of vulnerability inherent in the situation of asylum-seekers?
Vai Padome, ņemot vēra iepriekš minēto nolēmumu, var apņemties veicināt taisnīgu Eiropas patvēruma sistēmu, ar kuru nodrošinātu patvēruma meklētāju un bēgļu tiesību respektēšanu labā ticībā, tostarp galveno starptautiskās aizsardzības sistēmas principu respektēšanu, proti, humanitāti un kopīgu atbildības uzņemšanos?
Taking into account the above-mentioned judgment, can the Council commit itself to promoting a fair European asylum system which ensures respect for the rights of asylum-seekers and refugees in good faith, including respect for the principles at the core of the international protection system, namely humanitarianism and responsibility-sharing?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000027/2011
Question for oral answer O-000027/2011
Vai Komisija piekrīt tam, ka Eiropas Cilvēktiesību tiesas nolēmums uzskatāmi parāda, ka Dublinas regulā ne tikai kļūdaini pieņemts, ka valstu patvēruma sistēmas ES ir līdzīgas, bet tā arī paradoksālā veidā nosaka smagu slogu robežvalstīm, piemēram, Grieķijai, kur, neskatoties uz ievērojamajiem centieniem, ko veic jaunā valdība patvēruma sistēmas reformēšanā, daudziem cilvēkiem, kuriem nepieciešama aizsardzība, pat netiek piešķirta uzklausīšanas iespēja, izskatot patvēruma pieteikumus, viņi pakļauti ārkārtīgi skarbam ieslodzījumam vai dzīves apstākļiem, un tiem dažiem cilvēkiem, kuriem vismaz izdodas iesniegt patvēruma pieteikumu, praktiski nav nekādu izredžu uz bēgļa statusa atzīšanu?
Does the Commission agree that the ECtHR judgment demonstrates that the Dublin regulation not only falsely presumes that national asylum systems are similar within the EU, but also paradoxically places heavy burdens on border states such as Greece where, despite important efforts undertaken by the new Government to reform its asylum system, most people in need of protection do not even have the opportunity to have their asylum claims heard, face extremely harsh detention and/or living conditions and the few who manage to apply for asylum have practically no chance of being recognised as a refugee?
Vai Komisija var skaidri izvirzīt noteikumu par to, ka pēc Eiropas Cilvēktiesību tiesas nolēmuma un pirms Grieķijā tiek ieviesta pienācīga patvēruma sistēma, dalībvalstīm būtu jāīsteno „suverenitātes klauzula” ( Dublinas II regulas 3. panta 2. punkts), saskaņā ar kuru dalībvalsts vienmēr var nolemt izskatīt patvēruma pieteikumu, pat tad, ja tā nav kompetenta to darīt atbilstošu minētajā regulā paredzētajiem kritērijiem?
Can the Commission clearly stipulate that following the ECtHR judgment and before a proper asylum system is in place in Greece, Member States should exercise the ‘sovereignty clause’ (Article 3(2) of the Dublin II Regulation), according to which a Member State may always decide to examine an asylum application, even if it is not responsible according to the criteria of the Regulation?
Vai Komisija piekrīt, ka veicot jebkādu Dublina II sistēmas pārskatīšanu, būtu jānodrošina, ka tā atbilst patvēruma meklētāju un bēgļu tiesībām un tajā būtu jāiekļauj nozīmīgas procesuālas garantijas, kā tas skaidri norādīts Eiropas Cilvēktiesību tiesas nolēmumā?
Does the Commission agree that any revision of the Dublin II system should be consistent with the rights of asylum-seekers and refugees and include important procedural safeguards, as clearly indicated in the ECtHR judgment?
Vai Komisija var precīzi norādīt, kādi pārveidojumi pieprasīti Eiropas Cilvēktiesību tiesas nolēmumā, paredzot Dublinas rezolūcijas pārstrādāšanu, jo īpaši attiecībā uz individuālām pārrunām, efektīvu aizsardzību un neaizsargātības jēdzienu, kas raksturīga patvēruma meklētāju situācijai?
Can the Commission indicate precisely which modifications the ECtHR judgment entails regarding the recast of the Dublin regulation, especially on personal interview, effective remedy and the concept of vulnerability inherent in the situation of asylum-seekers?
Vai Komisija, ņemot vēra iepriekš minēto nolēmumu, var apņemties veicināt taisnīgu Eiropas patvēruma sistēmu, ar kuru nodrošinātu patvēruma meklētāju un bēgļu tiesību respektēšanu labā ticībā, tostarp galveno starptautiskās aizsardzības sistēmas principu respektēšanu, proti, humanitāti un kopīgu atbildības uzņemšanos?
Taking into account the above-mentioned judgment, can the Commission commit itself to promoting a fair European asylum system which ensures respect for the rights of asylum-seekers and refugees in good faith, including respect for the principles at the core of the international protection system, namely humanitarianism and responsibility-sharing?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000028/2011
Question for oral answer O-000028/2011
S&D grupas vārdā Temats: Cilvēktiesību un likuma par privātumu pārkāpumi Bulgārijā
on behalf of the S&D Group Subject: Breaches of human rights and privacy law in Bulgaria
Jaunākie ziņojumi par valsts sarunu noklausīšanās sistēmas ļaunprātīgu izmantošanu Bulgārijā norāda uz to, ka noklausīšanās gadījumu skaits ir pieaudzis līdz aptuveni 20 000 gadījumu 2010. gadā, kas salīdzinājumā ar 2009. gadu ir skaita dubultošanās.
The latest reports concerning the misuse of State wiretapping in Bulgaria show that instances of wiretapping increased to around 20 000 in 2010, double the figure for 2009.