natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Eiropas Konvencijas par bērnu adopciju (1967. g.) mērķis ir saskaņot dalībvalstu tiesību aktus attiecībā uz bērna adopciju gadījumā, kad bērns pārceļas no vienas valsts uz otru.
The 1967 European Convention on the Adoption of Children aims to harmonise the laws of Member States when the adoption involves a child having to move from one state to another.
Attiecībā uz pārrobežu adopciju 1993. gadā ir pieņemta arī Konvencija par bērnu aizsardzību un sadarbību starpvalstu adopcijas jautājumos.
There is also the 1993 Convention on Protection of Children and Cooperation in respect of Intercountry Adoption.
Eiropas Savienības Pamattiesību harta ir juridiski saistoša pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā; tās 24. pantā noteikts: „Bērniem ir tiesības uz viņu labklājībai nepieciešamo aizsardzību un gādību”.
With the entry into force of the Lisbon Treaty, the European Charter of Fundamental Rights has become binding; Article 24 states: ‘Children shall have the right to such protection and care as is necessary for their well-being’.
Turklāt Līguma 3. pantā citu Savienības mērķu vidū ir paredzēts, ka tā veicina „bērnu tiesību aizsardzību”.
Furthermore, Article 3 of the Treaty establishes ‘protection of the rights of the child’ as one of the aims of the Union.
Ņemot to vērā, vai Padome var:
Can the Council therefore:
– sniegt pārskatu par situāciju 27 dalībvalstīs?
– provide an overview of the situation in the 27 Member States?
– informēt par pasākumiem, kas ir veikti vai tiks veikti Eiropas mērogā, lai aizsargātu nepilngadīgos, kurus adoptē Eiropas Savienības pilsoņi?
– tell us what measures have been taken or will be taken at European level to protect minors who are to be adopted by European citizens?
– paskaidrot, kā ar šādām procedūrām nodrošinās, ka vienmēr pirmām kārtām tiks aizsargātas bērna intereses, kā to paredz daudzie starptautiskie līgumi un konvencijas?
– illustrate how these procedures will ensure that the best interest of the child, as enshrined in various international treaties and conventions, is always protected?
– sniegt informāciju par to, kā tā nodomājusi bērna interešu vārdā aizsargāt tiesības uz starptautisko adopciju Eiropas Savienības teritorijā?
– provide information on how it intends to protect, in the interests of the child, the right to international adoption within the European Union?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0193/2010
Question for oral answer O-0193/2010
Ņemot to vērā, vai Komisija var:
Can the Commission therefore:
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0194/2010
Question for oral answer O-0194/2010
PPE grupas vārdā Temats: Drošības standarti kravas pārvadājumos ar gaisa transportu
on behalf of the PPE Group Subject: Security standards in air freight
Terorisms neatkarīgi no tā pamatcēloņiem ir kļuvis par vispārēju draudu globalizētā pasaulē.
In a globalised world, terrorism has become a global threat independent of its root causes.
Demokrātiskā sabiedrībā nav attaisnojama neviena terorisma forma.
In a democratic society no form of terrorism can have any possible justification.
Tādējādi demokrātiskajām iestādēm ir jāpieņem visi vajadzīgie pasākumie, lai garantētu iedzīvotāju drošību.
The democratic institutions have to adopt all necessary measures to guarantee citizens’ safety.
Daži no šiem pasākumiem var ietekmēt mūsu ierasto dzīvi vai ierobežot brīvību.
Some of them may have an impact on our normal lives or affect our freedom.
Jaunākie sasniegumi terorisma apkarošanā ir cieši saistīti ar tehnoloģijām, un tas visvairāk ir redzams transporta jomā.
Technologies are closely related to the latest advances in fighting terrorism, and this has become more apparent in the transport sector.
Ir ziņots, ka vairākos lidojumos nonākuši sūtījumi, kuros ir bumbas.
Parcels containing bombs have reportedly been transported on several flights.
Tomēr vēl nav īsti skaidrs, vai šie sūtījumi tika ienesti kravas lidmašīnu reisos vai pasažieru komerclidojumos.
However, it is not yet clear whether these parcels were being transported on cargo planes or on commercial passenger flights.
Šo notikumu iespaidā ir atsākušās debates par gaisa drošību, koncentrējoties uz drošības jautājumiem, kas izriet no kravas pārvadājumiem ar gaisa transportu.
These events have reignited the debate on air safety, with a focus on security concerns arising from the transport of air freight.
Vai Komisija uzskata, ka attiecībā uz šiem notikumiem spēkā esošie noteikumi nodrošina pienācīgu aizsardzības līmeni, un vai tā paredz pārskatīt attiecīgos tiesību aktus, lai palielinātu drošību pret šāda veida draudiem?
Does the Commission consider that the existing regulations adequately provide for the level of protection needed in the context of recent events, and does it plan to revise the current legislation to provide better security against such threats?
Vai Komisija var apstiprināt, ka 40 % no visiem gaisa transporta kravas pārvadājumiem tiek veikti pasažieru komerclidojumos?
Is the Commission in a position to confirm that 40% of all air freight is being transported on commercial passenger flights?
Ja pasažieru komerclidojumos tiek veikti kravas pārvadājumi, vai Komisija var apstiprināt, ka šo kravu pārbauda vienīgi saskaņā ar spēkā esošiem tiesību aktiem?
If air freight is being carried on commercial passenger flights, can the Commission confirm whether this freight is only subject to checks in accordance with existing regulations?
Ja atbilde ir pozitīva, vai Komisija neuzskata par vajadzīgu šai kravai veikt tādas pašas pārbaudes, kurām pirms pasažieru komerclidojuma ir pakļauti pasažieri un viņu bagāža?
If so, does the Commission consider it necessary for this freight be subject to the same level of checks that passengers and their baggage are subject to before boarding a commercial passenger flight?
Kā Komisija plāno savienot nepieciešamību pēc stingrākas tehniskās (piemēram, skeneri) vai informācijas (piemēram, jautājumu lapas) kontroles ar pasažieru tiesībām uz privāto dzīvi?
How will the Commission reconcile the need for stricter controls, either technical (e.g. scanners) or by other means of information (e.g. questionnaires), with passengers’ right to privacy?
Kādus pasākumus veiks Komisija, lai garantētu līdzvērtīgu drošības līmeni attiecībā uz lidojumiem no trešām valstīm?
What steps will the Commission undertake to guarantee equal levels of security for flights coming from third countries?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0195/2010
Question for oral answer O-0195/2010
ECR grupas vārdā Temats: Rotaļlietu drošums
on behalf of the ECR Group Subject: Safety of toys
2010. gada 1. jūlijā Veselības un vides apdraudējuma zinātniskā komiteja ( SCHER ) publicēja zinātnisku atzinumu par „Migrācijas robežvērtību izvērtēšanu attiecībā uz ķīmiskajām vielām rotaļlietās”, kurā novērtētas Direktīvā 2009/48/EK izmantotās metodes, lai novērstu risku saistībā ar organiskajām vielām, kas klasificētas kā kancerogēnas, mutagēnas vai reproduktīvajai funkcijai toksiskas ( CMR ).
On 1 July 2010 the Scientific Committee on Health and Environmental Risks (SCHER) published a scientific opinion on the 'Evaluation of the migration limits for chemical elements in toys', which evaluates the methods used in Directive 2009/48/EC for regulating the risk from organic CMR.
Komiteja, no vienas puses, iesaka nodrošināt rotaļlietu drošumu, pamatojoties uz migrācijas robežvērtībām, taču, no otras puses, tā norāda, ka metode, kas paredzēta ķīmisko vielu (standarts EN 71-3) migrācijas noteikšanai, nav uzticama.
The committee, on the one hand, recommends that toy safety should be based on migration limits but, on the other hand, points out that the method which is prescribed to measure the migration of chemical elements (EN 71-3 (Standard)) is not reliable.
Parlaments jau ir aicinājis Komisiju risināt šo jautājumu agrāk, taču rezultātu joprojām nav.
Parliament has already called on the Commission to address this issue in the past, with no results.
Neraugoties uz to, ka Direktīva 2009/48/EK tiek uzskatīta par vienu no stingrākajiem tiesību aktiem pasaulē rotaļlietu drošuma jomā, pastāv lielas bažas arī par robežvērtībām attiecībā uz tādām vielām kā policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži ( PAH ) rotaļlietās.
There are also widespread concerns regarding the limits for harmful substances like Polycyclic Aromatic Hydrocarbons (PAH) in toys, despite the fact that Directive 2009/48/EC is considered as one of the world's strictest pieces of legislation in the area of toy safety.
Pēdējie RAPEX ziņojumi par nedrošu rotaļlietu atsaukšanu rada pamatu bažām arī attiecībā uz rotaļlietu tirgus pārredzamību.
The latest RAPEX reports on the recall of unsafe toys also give cause for concern regarding market surveillance for toys.
Vai Komisija piekrīt SCHER atzinumā paustajam viedoklim, ka metode ķīmisko vielu migrācijas noteikšanai nav uzticama?
Does the Commission share the view of the SCHER opinion that the method for measuring the migration of chemical elements is not reliable?
Ja jā, kāda būs Komisijas turpmākā rīcība, lai risinātu šo jautājumu?
If so, what are the next steps that the Commission will undertake to resolve this issue?
Kādus pasākumus Komisija ir veikusi vai veiks, lai nodrošinātu rotaļlietu tirgus labāku pārraudzību, jo īpaši attiecībā uz importētajiem ražojumiem?
What kind of initiatives has the Commission taken, or will it take, to ensure better market surveillance of toys, notably as regards the imported products?
Vai Komisija piekrīt viedoklim, ka tā vietā, lai izmantotu kvantitātes robežvērtības, drīzāk būtu jāpaplašina migrācijas robežvērtību piemērošanas joma, attiecinot tās arī uz citām bīstamām vielām rotaļlietās, piemēram, savienojumiem ar PAH ?
Does the Commission share the view that the approach to migration limits should be extended to other hazardous substances in toys, such as PAH compounds, instead of using the quantity limits approach?
Vai Komisija plāno pārskatīt to vielu sarakstu, kuru izmantošana ir ierobežota, un šo vielu pieļaujamo daudzumu rotaļlietās, lai ņemtu vērā jaunākos pieejamos zinātniskos datus?
Is the Commission planning to review the list of restricted substances and their quantities that can be used in toys to take into account the latest scientific data available?
Vai Komisija būtu gatava izpētīt jautājumu par rotaļlietām, kas domātas bērniem, kuri vecāki par 36 mēnešiem, un drošuma risku, ko šīs rotaļlietas rada, ja tās izmanto bērni, kas jaunāki par 36 mēnešiem?
Would the Commission be willing to investigate the issue of toys for children over 36 months old, regarding the safety risks they pose if used by children aged less than 36 months?
Vai Komisija piekrīt tam, ka saskaņā ar ES regulu par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu rotaļlietās nevajadzētu būt ķīmiskām vielām, kas klasificētas kā 1.A un 1.B kategorijas CMR ?
Does the Commission share the view that chemical elements classified as CMR categories 1A and 1B, according to the EU Classification, Labelling and Packaging Regulation, should not be present in toys?
Kāds būs precīzs Komisijas īstenojamo pasākumu grafiks?
What will be the precise timeframe for the Commission’s proceedings?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0196/2010
Question for oral answer O-0196/2010
Verts/ALE grupas vārdā Temats: Direktīva (91/676/EEK) attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti, un Eiropas līdzekļu piešķiršana lauksaimniecības un jūras vides jomā - Bretaņa (Francija)
on behalf of the Verts/ALE Group Subject: Directive 91/676/EEC concerning the protection of waters against pollution caused by nitrates from agricultural sources and allocation of European agriculture and marine funding - Brittany (France)
Jau vairākus gadu desmitus tūkstošiem tonnu zaļaļģu katru gadu tiek izskalotas Bretaņas pludmalēs Francijā un ievērojamās nitrātu koncentrācijas dēļ vairojas piekrastes joslas seklajos līčos.
For several decades, thousands of tons of green algae have been washing up on the beaches of Brittany, in France, and proliferating in the shallow bays off its coast owing to the high concentrations of nitrates present there.
Šīs aļģes, kuras noteiktā daudzumā var būt nāvējošas, ir tikai aisberga redzamā daļa, salīdzinot ar daudzajiem vides postījumiem Bretaņā.
These algae, which can prove fatal in sufficient doses, are only the most visible evidence of numerous environmental infractions in Brittany.
Tie kavē ilgtspējīgu un solidāru reģiona attīstību un radušies tāpēc, ka Francijas valsts nav ievērojusi Savienības tiesību aktus, jo īpaši Direktīvu 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti.
The damage to the environment makes sustainable, solidarity-based development of the region impossible and is the legacy of France’s flouting of EU rules, in particular Directive 91/676/EEC concerning the protection of waters against pollution caused by nitrates from agricultural sources.
Atsakoties ieviest efektīvus reglamentējošus, kontroles un finansēšanas pasākumus, lai rastu risinājumu ar šo piesārņojumu saistītajai problēmai, Francijas valsts pārkāpj Eiropas noteikumus.
By refusing to put in place effective regulation, supervision or financing with a view to cleaning up this pollution, France is in breach of European rules.
Rennas Administratīvā tiesa un — vēlāk — Nantes Administratīvā apelācijas tiesa atzina, ka Francijas valsts ir atbildīga par piekrastes piesārņojumu, ko radījusi zaļaļģu sadalīšanās.
The administrative court of Rennes and then the administrative appeals court of Nantes have ruled that France is responsible for the pollution of the coast resulting from the decomposition of green algae.
Ne Francijas valdība, ne valsts dienesti šajās teritorijās vēl nav reaģējuši uz šīm sekām.
Neither the French Government nor the local authorities in the region have yet done anything in response to this.
Tādēļ pilsoņi, kurus pārstāv Europe Ecologie-les Verts , Union démocratique bretonne un Bretaņas apvienības, novembra sākumā iesniedza Eiropas Komisijai sūdzību par Francijas valsts pārkāpumiem.
This is why a group of citizens, represented by Europe Ecologie-les Verts , Union démocratique bretonne and numerous associations from Brittany, have lodged a complaint with the Commission against France’s failure to act.
Kādus pasākumus Komisija ir paredzējusi veikt, reaģējot uz šo sūdzību?
What does the Commission intend to do in response to this complaint?
Francija neievēro Direktīvu 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti.
France is in breach of Directive 91/676/EEC concerning the protection of waters against pollution caused by nitrates from agricultural sources.
Kādus pasākumus Komisija ir paredzējusi veikt, lai nodrošinātu, ka Francija ievēro minēto direktīvu?
What action does the Commission intend to take to urge France to comply with the directive?
Atļaujas, kuras Francija piešķir lauksaimniecības un jūras vides jomā, ne vien neatbilst Francijas tiesību aktiem, bet arī pārkāpj Eiropas tiesību aktu noteikumus.
Permits granted by France for agricultural and marine activity are in breach of both French and European law.
Tomēr Eiropas līdzekļu piešķiršana ir atkarīga no ES tiesību aktu pilnīgas ievērošanas.
However, the allocation of European funding is conditional upon total compliance with EU law.
Nelikumīgi atļaujot konkrētu darbību veikšanu, Francija nodrošina iespējas ES līdzekļu nelikumīgai piešķiršanai.
By authorising certain forms of activity, France is effectively responsible for the illicit allocation of EU funding.
Ko Komisija ir paredzējusi veikt, lai novērstu šos pārkāpumus?
What does the Commission intend to do to put an end to this abuse?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0197/2010
Question for oral answer O-0197/2010
GUE/NGL grupas vārdā Temats: Kampānijas atkritumu krīze
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Waste crisis in Campania
Eiropas Savienības Tiesa 2010. gada 4. martā pieņēma spriedumu, ka Itālija ir pārkāpusi ES tiesību aktus, jo nav Kampānijā izveidojusi pietiekamu iekārtu tīklu, kas nodrošinātu pilsētas atkritumu apglabāšanu tādā veidā, lai neapdraudētu cilvēku veselību un vidi (spriedums Lietā C-297/08).
On 4 March 2010, the European Court of Justice found that Italy was in breach of EU legislation for having failed to set up in Campania a network of installations which is sufficient to ensure the disposal of urban waste in a manner which does not endanger human health and the environment (judgment in case C-297/08).
Komisija 2010. gada 23. oktobrī paziņoja, ka pašreizējā situācija ir ļoti līdzīga 2007. gada krīzes situācijai, kuras dēļ Komisijai nācās sākt pienākumu neizpildes procedūru pret Itālijas Republiku .
On 23 October 2010, the Commission declared that the current situation was very close to the crisis which exploded in 2007 and which led the Commission to open an infringement procedure against the Italian Republic .
Kādus pasākumus Komisija veic vai gatavojas veikt, lai nodrošinātu, ka Itālijas kompetentās iestādes efektīvi uzrauga atkritumu pienācīgu savākšanu, šķirošanu un apstrādi, nekaitējot cilvēku veselībai un videi, kā arī lai nodrošinātu, ka reģionālās varasiestādes attiecībā uz šo situāciju iesniedz ticamu plānu?
What measures has the Commission undertaken or will it undertake in order to ensure that the competent authorities in Italy effectively monitor the proper collection, separation and treatment of waste so that it does not damage human health and the environment and that a credible plan is presented by the regional authorities?
Vai Komisija uzskata, ka šīs vadlīnijas ir apmierinošas?
Does the Commission consider that such guidelines are sufficient?
Ja tās netiek uzskatītas par apmierinošām — kas tajās trūkst?
If not, what is missing?
Kad Komisija uzsāks pret Itāliju 260. pantā minēto procedūru soda uzlikšanai ar mērķi panākt, lai Itālijas varasiestādes pildītu Tiesas spriedumu, jo īpaši, lai šīs varasiestādes nodrošinātu esošo izgāztuvju atbilstību ES tiesību aktu prasībām un nekaitīgumu cilvēku veselībai un videi?
When will the Commission open Article 260 proceedings against Italy with a view to obtaining penalties in order to make the Italian authorities comply with the judgment of the Court, in particular by proving that the existing landfills comply with EU law and do not put in danger the health of citizens and the environment?
Vai Komisija pieprasīs Eiropas Savienības Tiesas izpildrakstu, ja pašlaik esošās izgāztuves tiks paplašinātas aizsargājamās dabas teritorijās vai tiks atvērtas jaunas izgāztuves Natura 2000 teritorijās, piemēram, Vezuva nacionālajā parkā?
Will the Commission ask the Court of Justice for an injunction if existing landfills in nature protection areas are extended or new ones opened in Natura 2000 sites such as the Vesuvius National Park?
Vides komisāra Janez Potočnik paziņojums par situāciju atkritumu jomā Kampānijā, Itālijā.
Statement by Janez Potočnik, Commissioner for Environment, on the waste situation in Campania, Italy.
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0198/2010
Question for oral answer O-0198/2010
PPE grupas vārdā Temats: Vulkānisko pelnu izraisītā krīze
on behalf of the PPE Group Subject: Volcanic ash crisis
Lielas daļas Eiropas gaisa telpas slēgšana š. g. aprīlī un maijā pēc vulkāna izvirduma Islandē radīja nopietnus satiksmes traucējumus un kaitējumu ekonomikai, tiešā veidā skarot 10 miljonus pasažieru.
The closure of large sectors of European air space in April/May this year due to the volcanic eruption in Iceland caused severe traffic disruption and economic damage and affected 10 million passengers directly.
Lai nepieļautu šādas krīzes atkārtošanos, ir jāveic turpmāk norādītie pasākumi.
In order to ensure there is no possibility of this kind of crisis happening again, the following measures need to be taken.
Tā kā dati, kas tika izmantoti pelnu mākoņu veidošanās prognozēšanai, bija nepilnīgi, jo uz vietas nebija pietiekami daudz virszemes un gaisa iekārtu, vajadzīgi papildu ieguldījumi virszemes un gaisa iekārtās (attālās izpētes LIDAR iekārtas, radiolokācijas iekārtas, pilnīgi aprīkotas pētniecības lidmašīnas, satelītfotokameras).
In view of the fact that the data used to forecast the development of ash clouds was incomplete because of insufficient on-site ground and air installations, further investment in technological equipment on the ground and in the air (LIDAR equipment, radar installations, fully equipped verification aircraft, satellite imagery) is necessary.
Drošas prognozes nav iespējamas bez lielāka tehniskā nodrošinājuma un bez ļoti precīzu reālajā laikā iegūtu datu.
Only through increased technical provision and 100% accurate real-time data can a reliable forecast be provided.
Nebija skaidrības par atsevišķo iestāžu lomu krīzes pārvaldīšanā, kas vēl jo vairāk pasliktināja situāciju.
The roles of the individual institutions in the management of the crisis were unclear, thus causing the situation to deteriorate further.
Iesaistītajām pusēm (regulatoram, Vulkānisko pelnu konsultatīvajiem centriem ( VAAC ) un aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem) jābūt pilnā gatavībā.
The parties involved (the regulator, the Volcanic Ash Advisory Centres (VAAC) and the air navigation service providers) must be fully prepared.
Tālab ir jāievieš mācības, izmantojot krīzes simulāciju (apmācība, kas veltīta krīzes pārvaldīšanas kārtībai).
To this end, training courses involving simulated crises (training in crisis management procedures) must be introduced.
Atbildība par lidojumu drošību pirmām kārtām gulstas uz pārvadātājiem, tāpēc viņi ir jānodrošina ar precīziem datiem.
The primary responsibility for the safety of flights rests with the operators, therefore they must be provided with accurate data.
Pilotiem māca, kā rīkoties ārkārtējos apstākļos lidojuma laikā, uzraudzības iestādes pārskata, pārrauga un apstiprina komerciālo aviosabiedrību drošības rokasgrāmatas un aviosabiedrībām ir vajadzīgā darba pieredze vulkāniskajos reģionos, par ko liecina viņu drošības pieraksti.
Pilots are trained to manage extraordinary flight conditions, the commercial airlines’ safety manuals are reviewed, overseen and confirmed by regulatory authorities, and airlines have the necessary experience of operating over volcanic areas, as is shown by their safety record.
Tādēļ aviosabiedrības pilotam (pārvadātājam) ir jāuzņemas atbildība par riska novērtēšanu un lidojumu drošības nodrošināšanu, piemēram, izvēloties maršrutus vai pieņemot lēmumu tos izmainīt, paturot prātā visu pieejamo informāciju (sīkākas informācijas nodrošināšana un uzlabots tehniskais aprīkojums lidmašīnā).
The airline operator (the pilot) should therefore be responsible for assessing the risk and ensuring the safety of flights by, for example, choosing routes or deciding if rerouting is necessary, taking into account all the information available (provision of more information and improved technical equipment on board aircraft).
Mēs gribētu Komisijai uzdot šādus jautājumus:
We would like to ask the Commission:
Kas ir panākts saistībā ar iepriekš minētajiem pasākumiem?
What is the status of the above measures?
Vai nevajadzētu iestāžu lēmumu pieņemšanas procesu padarīt pārredzamāku, lai nodrošinātu labāku un saskaņotāku reakciju krīzes gadījumā?
Should the collaborative decision-making process not be more transparent, in order to ensure better and more coordinated responses in times of crisis?
Vai satiksmes intensitātes pieaugums, kas sagaidāms nākotnē, nepaātrinās SES ieviešanu?
Should the increased volume of traffic expected in the future not lead to accelerated implementation of the SES?
Kas ir darīts, lai atbildību par šo jautājumu uzticētu Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai ( EASA ) un ieviestu Eiropai tik vajadzīgas izmaiņas sistēmas darbībā šajā jomā?
What has been done to put EASA in charge of this matter and to steer the operational change that Europe needs in this area?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0199/2010
Question for oral answer O-0199/2010
Ekonomikas un monetārā komiteja komitejas vārdā Temats: Pastāvīga krīzes pārvaldības mehānisma izveide, lai saglabātu euro zonas finansiālo stabilitāti
on behalf of the Committee on Economic and Monetary Affairs Subject: Establishing a permanent crisis mechanism to safeguard the financial stability of the euro area