natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Francūziete Natālija Grīsbeka (Liberāļu grupa) pauda gandarījumu, ka beidzot tiek paplašinātas Eiropas brīvības.
The new rules allow people with a long-stay visa (valid for more than 3 months) to travel under the same terms as someone holding a residence permit - they can travel to another EU country for up to 3 months in any half year.
Deputāts uzsvēra, ka jaunā regula neradīs „papildu drošības riskus” Šengenas zonā, ņemot vērā, kad darbosies zonas trauksmes un kontroles sistēmas.
Some MEPs raised concerns about security but Mr Coelho said, there will be "no extra security risks" in the Schengen area, since the alerts and controls of Schengen will be in place.
Ilgtermiņa vīzas būs derīgas ne ilgāk par vienu gadu.
The new rules will not apply to the UK or Ireland, which are not part of the Schengen area.
Ja vīzas īpašniekam būs atļauts palikt ilgāk, tad vīza būs jānomaina pret uzturēšanās atļauju.
Denmark has 6 months to decide whether or not it will apply the new rules.
20100312STO70499 EP rezolūcija EuroparlTV raidījums Šengenas zona un sadarbība
20100312STO70499 Adopted text: movement of persons with a long-stay visa Press release The Schengen area and cooperation
-//EP//TEXT TA P7-TA-2010-0049 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT TA P7-TA-2010-0049 0 NOT XML V0//EN
Eiropas jaunatnes Kārļa Lielā balvas konkursā noskaidroti nacionālie uzvarētāji
Charlemagne Youth Prize 2010: national winners named
Noskaidroti Eiropas jaunatnes Kārļa Lielā balvas konkursa uzvarētāji dalībvalstīs Noskaidroti Eiropas jaunatnes Kārļa Lielā balvas konkursa uzvarētāji dalībvalstīs.
Prize logo The 27 national winners of the European Charlemagne Youth Prize 2010 have been named.
2010. gada 11. maijā viņi tiksies apbalvošanas ceremonijā Āhenē (Vācijā), kuras laikā tiks izvēlēts galējais uzvarētājs.
Representatives from each winning project will be invited to attend the awards ceremony in Aachen, Germany, on 11 May, when an overall winner will be chosen.
Balva tiek piešķirta projektiem, kurus īsteno jaunieši vecumā no 16 līdz 30 gadiem un kuri:
The European Charlemagne Youth Prize is awarded to projects by people aged from 16-30 that:
veicina Eiropas un starptautisko saprašanos,
promote European and international understanding
veicina kopīgas izpratnes par Eiropas identitāti attīstīšanos un integrāciju
foster the development of a shared sense of European identity and integration
kalpo kā paraugs Eiropā dzīvojošajiem jauniešiem un piedāvā praktiskus piemērus par eiropiešiem, kas dzīvo kopā kā vienota sabiedrība.
serve as a role model for young people living in Europe and offer practical examples of Europeans living together as one community.
Balvas 3 labākajiem projektiem pasniegs Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs Ježijs Buzeks un Āhenes Kārļa Lielā balvas fonda pārstāvis
Prizes for the three best projects will be presented by European Parliament President Jerzy Buzek and a representative of the Foundation of the International Charlemagne Prize of Aachen.
Pirmās vietas projekts balvā iegūs 5000 eiro, otrās vietas ieguvējs — 3000 eiro un trešās vietas ieguvējs — 2000 eiro.
The winner of the first prize will get €5000, the second prize is awarded €3000 and the third gets €2000.
20100312STO70500 Kārļa Lielās balvas nacionālās kārtas uzvarētājs Latvijā Konkursa uzvarētāji dalībvalstīs Eiropas jaunatnes Kārļa Lielā balvas Facebook lapa Iepriekšējie uzvarētāji
20100312STO70500 UK winners Irish winners List with national winners Charlemagne Youth Prize on Facebook Video
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100310IPR70338 LV NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100310IPR70338 EN NOT XML V0//EN
Intervija: Sirpa Pietikeinena par zilajām tunzivīm un ziloņkaulu
Sirpa Pietikäinen on CITES: "Biodiversity at stake"
Sirpa Pietikeinena aicina aizsargāt bioloģisko daudzveidību.
Finland's Sirpa Pietikäinen photographed in her office in Brussels This year is the UN year of biodiversity and it brings endangered species into the spotlight.
Šo nedēļas nogali uz Katars pilsētu Dohu, kur pulcēsies Konvencijas par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES) dalībnieki, dosies arī Eiropas Parlamenta delegācija.
Finland's Sirpa Pietikäinen leads a delegation of environment MEPs to Doha, Qatar, this weekend, where parties to the Convention on International Trade in Endangered Species of wild fauna and flora (CITES) gather.
Delegācijas misija — aizstāvēt zilās tunzivs un ziloņkaula tirdzniecības aizliegumu.
MEPs will push for a trade ban to save bluefin tuna and polar bears and a ban on the ivory trade.
Uz sarunu aicinājām delegācijas vadītāju, somu deputāti Sirpu Pietikeinenu.
The former environment minister explains what is at stake.
Kādas būs CITES konferences galvenās tēmas?
What is at stake at the CITES Conference?
Numur viens ir bioloģiskā daudzveidība, dzīvības atbalsta tīkls, un tā izzušanas briesmas.
Number one is biodiversity, life's support network, and its threat of extinction.
Šis ir [ANO] bioloģiskās daudzveidības gads.
This is the anniversary of biodiversity.
Ar savu rīcību cilvēks draudīgā tempā, kas turpina pieaugt, ir veicinājis sugu — gan mazo, gan lielo, gan kukaiņu, gan zīdītāju — izmiršanu.
Through human actions we have an increased loss of species, across the spectrum, from insects to mammals.
Tas ir CITES pamatā.
This is the background to CITES.
Tirdzniecība paātrina sugu izzušanu, līdztekus tam, ko nodara mežu izciršana un klimata pārmaiņas.
Where there is trade, this trade - and the illicit trade - is fuelling a loss of species, in addition to what deforestation and climate change are already doing.
Konference pievērsīs uzmanību lielam skaitam sugu, piemēram, dažādām haizivīm, tunzivīm, baltajiem lāčiem, tīģeriem un ziloņiem.
The conference will look at a broad number of species, from sharks and tuna to polar bears, tigers and elephants.
ES atbalsta zilo tunzivju starptautiskās tirdzniecības aizliegumu.
EU supports banning the international trade of bluefin tuna.
Vai ar to pietiek, lai glābtu šo ārkārtīgi apdraudēto sugu?
Is it enough to rescue the highly endangered species?
Tunzivs ir ievērojams rādītājs tam, ka ES zivsaimniecības politika un tās veiktā sugu pārraudzība un pārvaldība diemžēl nav ilgtspējīga.
Tuna is a big indicator that the EU's fishing policy, its monitoring and maintenance of the species is not sustainable - unfortunately.
Šis ir jautājums, kas jārisina gan Parlamentam, gan Komisijai, gan Padomei.
This is a matter which Parliament, Council and Commission must all address.
Ja varam ticēt zinātnieku vērtējumam, tad tunzivju spēja vairoties būs zudusi jau pēc dažiem gadiem.
If you believe the scientific assessments, tuna reproductive capacity will be lost in a few years.
Taču, ja dažu gadu laikā tiks iznīcināts vairošanās sastāvs, tad nepilnu desmit gadu laikā zivju krājumi izsīks pilnībā un vairs nebūs zivju, ko ķert.
If the reproductive stock is destroyed in a few years, the entire stock will be lost in less than a decade, and without stock, there are no fish to catch.
ES nostāja patlaban ir salīdzinoši laba.
Some African countries want to allow trade in ivory.
Kā šo priekšlikumu vērtē ES un Eiropas Parlaments?
How does the EU/EP see this proposal?
Parlamenta nostāja ir nepiekrist, punkts.
Parliament's position is not to agree, full stop.
Ir pieaugusi malumedniecība un nelegālā tirdzniecība.
There's been an increase in poaching and illegal trade.
Ziloņi ir klejojoši dzīvnieki, viņi veic garu ceļu, un neviens nevar runāt par „mūsu ziloņiem”.
Elephants are migratory animals, they have long routes, and no one can speak of 'our elephants'.
Otrkārt, pieredze praksē liecina, ka tas būtu uzaicinājums malumedniekiem.
Second, practical evidence shows that it would be a letter of invitation to poachers.
Tas arī padarītu grūtāku legālas un nelegālas tirdzniecības nošķiršanu.
It would also make it more difficult to distinguish between legal and illegal trade.
Kopumā ziloņu skaits nav tik liels, lai gan dažās zonās to ir pietiekami daudz.
The overall elephant stock is certainly not strong, although in some locales there may bed large herds.
ES ir viens no lielākajiem tirgiem apdraudētu dzīvnieku un augu kontrabandai.
The EU is one of the largest markets for endangered animals and plants.
Kā apkarot nelegālo tirdzniecību un kā patērētāji var izvairīties no iesaistīšanās tajā?
How can it combat this illegal trade and what can consumers do?
Patērētājs pirms preces iegādes var vienkārši pārbaudīt tās izcelsmi, turklāt, piemēram, labāk nevajag pirkt ziloņkaulu.
The consumer can simply check the origin before buying, and it is better not to buy ivory.
Patērētājam ir ļoti grūti noteikt, kas tā par vardi vai kas tas par rāpuli, tāpat viņam nav nekādu iespēju noskaidrot, vai dzīvnieks patiesībā ir uzaudzis šeit vai ticis ievests.
It is very difficult for a consumer to know whether a frog or reptile was bred here or imported.
Komisija un ES var iejaukties interneta tirdzniecībā, kur grūti atšķirt legālo no nelegālā.
The Commission and the EU can intervene in the Internet trade where the legal and illegal blur.
Otrkārt, nelegālā tirdzniecība balstās uz nelegālu medīšanu.
Secondly, illegal trade goes back to illegal catching.
Ir divas rīcības iespējas — palielināt zonas resursus un pastiprināt parku kontroles vai arī atbalstīt uzņēmumus, sadarbojoties ar tiem un īstenojot attīstības projektus, jo nelegālā medīšana un tirdzniecība bieži vien ir saistītas ar nabadzību.
There are two ways to act: to increase resources in park controls and support businesses in cooperation and development projects, because illegal hunting and trade are often related to poverty.
Tas ES ir jāņem vērā savā attīstības politikā.
This is something that the EU should take into account in its development policy.
Tikt galā ar tirdzniecību šajā galā ir daudz grūtāk, un iespējās ir daudz ierobežotākas.
Tackling sales here is much more difficult and limited.
Kādēļ Eiropas Parlaments uz Dohu sūta savu delegāciju, un kāda loma ir deputātiem?
Why is the EP sending a delegation to Doha, what role do MEPs have?
Apjomīgs un interesants jautājums, pie kura, cerams, atgriezīsimies plašākā kontekstā.
A big and interesting question, which we will hopefully return to in a brighter context!
Eiropas Parlaments ir kļuvis par pilntiesīgu koplēmuma partneri, un vides jomā ir ārkārtīgi daudz starptautisku nolīgumu.
The EP is now a full partner in deciding environmental issues and it has a right of veto over international treaties.
Dalībvalstīm, kas sarunās radušas saskaņot pozīcijas savā starpā, situācija noteikti ir jauna un problemātiska.
The situation is certainly a new and challenging one for member states used to coordinating positions among themselves in negotiations.
SWIFT modelis ir slikts; proti, vispirms notiek sarunas un tiek noslēgta vienošanās, bet pēc tam Parlaments to noraida.
The SWIFT model is a bad way; namely first negotiating an agreement, and then the Parliament rejecting it.
Eiropas Parlamenta pārstāvjiem ir jābūt uz vietas, iesaistītiem sarunās, nodrošinot, ka ES pozīcija paliek iekšpus nospraustajām robežām.
It's better for EP representatives to be on site, involved in the negotiations, making sure that the EU position remains inside the fence.
20100312STO70502 EP rezolūcija (10/02/2010) EuroparlTV raidījums Debatēs par zilās tunzivs tirdzniecības aizliegumu Spānijas prezidentūras paziņojums presei (angļu val.) (10/03/2010) ES un CITES CITES konference Sirpa Pietikeinena
20100312STO70502 Sirpa Pietikäinen MEP Europarltv Press release EP resolution Spanish Presidency press release 10 March EC on CITES CITES conference
-//EP//TEXT TA P7-TA-2010-0022 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100209IPR68643 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100205STO68535 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT TA P7-TA-2010-0022 0 NOT XML V0//EN
Vēršas pret datoru pārmeklēšanu un viltošanas novēršanas sarunu slepenību
MEPs lobby for openness on Anti-Counterfeiting Trade Agreement
MP3 atskaņotājs ©BELGA_imagebroker_Robert Lehmann Vai varasiestādes drīkstēs pārmeklēt mūsu klēpjdatorus, mobilos tālruņus vai MP3 atskaņotājus?
MEPs are concerned about the powers of intrusion ACTA may grant national authorities ©BELGA/R Lehmann Fears that draconian measures to check your internet use, laptop, smart phone or other equipment may work themselves into a new international Anti-Counterfeiting Trade Agreement (ACTA) lay behind recent attempts by MEPs to be consulted in any deal.
Deputāti ir noraizējušies, ka šādi pasākumi varētu tikt paredzēti jaunajā Viltošanas novēršanas tirdzniecības nolīgumā (ACTA).
In the resolution MEPs deplored the lack of transparency in the ongoing ACTA negotiations which they feel are conducted by bypassing parliamentary and public oversight.
Eiropas Parlaments draud iesniegt prasību tiesā, ja netiks nodrošināta Parlamenta piekļuve sarunu tekstiem.
The Parliament is not yet "immediately and fully informed at all stages of the negotiations" even though the Commission has had a legal obligation to do so since Lisbon treaty came into force on 1 December 2009.
Pagājušonedēļ pieņemtajā Eiropas Parlamenta rezolūcijā norādīts, ka deputāti atbalsta pasākumus intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai, taču prasa garantēt izteiksmes brīvību un privātumu.
This lack of consultation with elected MEPs has provoked a strong response from Stavros Lambrinidis, Parliament's Vice-President and 2009 rapporteur on security and fundamental freedoms.
Parlaments aicina nepiemērot "trīs pārkāpumu" politiku, bet gan paredzēt, ka pārtraukt personas piekļuvi internetam drīkst tikai, iepriekš veicot tiesas izmeklēšanu.
The Greek Socialist MEP told us that "legislation-laundering, through the vehicle of a secretive international agreement of things that the European Parliament and most national legislatures would not accept, is not the way to conduct European legislation".
Tāpat tas pieprasa, lai uz ES robežām netiktu veikta personu pārmeklēšana.
No to "three strikes", warrantless searches and confiscation
Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja vietnieks Stavross Lambrinidis (Sociālisti un demokrāti, Grieķija), S.Lambrinidis paskaidro, ka pastāv nopietnas bažas, ka nolīgumā tiks ieļautas klauzulas, kas līdzīgas „trīs pārkāpumu” likumam Francijā.
There are fears the proposed ACTA text could contradict EU anti-counterfeiting and anti-piracy laws, including the "Telecoms Package" requirement of appropriate, proportionate and necessary measures.
Viņš atgādina, ka Parlaments pret šāda veida nesamērīgiem pasākumiem balsojis trīs reizes.
MEPs demand that no warrantless searches and confiscation of information storage is conducted at EU borders.
Deputāti bažījas, ka ACTA teksts varētu būt pretrunā ar ES viltošanas un pirātisma novēršanas likumiem, tai skaitā „Telekomunikāciju paketes” prasībām pēc piemērotiem, samērīgiem un nepieciešamiem pasākumiem.
Stavros Lambrinidis told us of his fears: "There is a major concern that the negotiations are heading towards introducing provisions similar to the 'three-strikes' law in France, that could see whole households being punished by cutting off internet access to all their members, even if only one person has illegally downloaded a few songs for non-commercial purposes.
S. Lambrinidis arī brīdina, ka, ieviešot šāda veida noteikumus, privātiem uzņēmumiem tiek dotas tiesības neierobežoti pārraudzīt visu interneta lietotāju aktivitātes, lai gan pārkāpēju ir salīdzinoši maz.
He went on to say that "with the three-strikes laws, we are giving private companies sweeping rights to monitor indiscriminately every citizen's activities on the internet in order to catch relatively few violators among the millions of innocent users, something that we refuse to allow even to our police when fighting terrorism".
Nepārredzamas sarunas
Cross party support
Parlaments netiek „nekavējoties un pilnībā” informēts, lai gan kopš pērnā gada 1.decembra, kas stājās spēkā Lisabonas līgums, Komisijai ir juridisks pienākums to darīt.
In the European Parliament there would seem to be cross party support for measures to increase the transparency of this agreement.
Parlaments „uzsver, ka gadījumā, ja Parlamentam netiks sniegta pilnīga un tūlītēja informācija visos sarunu procesa posmos, tam ir tiesības atbilstoši rīkoties, tostarp iesniegt prasību Eiropas Savienības Tiesā”.
On 8 March a Parliamentary "Written Declaration" was launched by Socialist MEP Françoise Castex, Zuzana Roithová (European People's Party), Alexander Alvaro (Liberal ALDE group) and Stavros Lambrinidis himself.
Viņš uzsvēra, ka nolīguma mērķis ir „vērsties pret plaša mēroga intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem, kam ir ievērojamas komerciālas sekas”, un ka „patērētāju pilsoniskās brīvības netiks ierobežotas”.
He went on to say that "ACTA’s objective is to address large-scale infringements of intellectual property rights which have a significant commercial impact.
Tāpat viņš norādīja, ka tas, kas sarunu process notiek slepenībā, nav nekas neparasts, tomēr atzīstot, ka „Parlaments pienācīgi jāinformē par sarunu gaitu”.
It will not lead to the limitation of civil liberties or harassment of consumers”.
Internets pats ir pamattiesība, no kuras saglabāšanas atkarīgas vairākas citas būtiskas tiesības.
Under provisions of the Lisbon treaty EP has power to veto the whole agreement.
-//EP//TEXT TA P7-TA-2010-0058 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT TA P7-TA-2010-0058 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT WDECL P7-DCL-2010-0012 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT WDECL P7-DCL-2010-0012 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100309IPR70280 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100309IPR70280 0 NOT XML V0//EN
Intervija: Tomaso Padoa-Skiopa par eiro nākotni
"Notre Europe" chair Tommaso Padoa-Schioppa on the euro
Tomaso Padoa-Skiopa uzskata, ka bažām par eiro sabrukumu nav iemesla. ©BELGA/EPA/MATTHEW CAVANAUGH Vakar Parlamentā viesojās viens no eiro „tēviem”, patlaban Parīzes ideju kalves „Notre Europe” vadītājs, Tomaso Padoa-Skiopa, kurš ar Ārlietu komitejas locekļiem apmainījās viedokļiem par Eiropas un Amerikas partnerības nākotni.
Tommaso Padoa-Schioppa, chair of "Notre Europe" at the EP on Tuesday 16 March for talks with Foreign Affairs MEPs on their report "Charter for a New Euro-American Partnership" ©BELGA/EPA/M Cavanaugh One of the men considered to be the founding fathers of the euro currency met MEPs on the Foreign Affairs Committee Tuesday (16 March) to talk about transatlantic relations.
Mēs izmantojām izdevību, lai viesim uzdotu dažus jautājumus par Eiropas kopējās valūtas panākumiem un nākotnes izredzēm.
Tommaso Padoa Schioppa was formerly on the board of the European Central Bank and now chairs the Paris-based think tank "Notre Europe".
Vai Eiropas valūta ir attaisnojusi cerības un gaidas, ko jūs uz to likāt pirms 25 gadiem?
Has the European currency fulfilled the expectations you had some 25 years ago?
Manas gaidas attiecībā uz eiro ir pilnībā attaisnotas, tas ir milzīgs panākums.
My expectations on the euro have been met fully, it is an enormous success.
Tas nodrošina augstu finansiālās stabilitātes līmeni, un krīzes laikos Eiropas Centrālā banka to spēj ļoti efektīvi pārvaldīt.
It provides a high degree of financial stability and the European Central Bank is capable of managing the euro in times of crisis very effectively.
Manas gaidas nav attaisnojušās attiecībā uz citu Eiropas politiku veidošanu, nav panākts vajadzīgais progress.
My expectations have not been met in the construction of other European policies, not sufficient progress has been made.
ES rīcība vēl joprojām ir nepietiekama.
So we are still in a condition where the action of the EU is insufficient.
Taču tas nekādā ziņa neattiecas uz eiro.
But this does not apply to the euro in any sense.
Eiro un ASV dolārs pasaules tirgos sacenšas par vadošās valūtas vietu.
The euro and the US dollar are competing on world markets to be the leading currency.
Kura no šīm valūtām ilgtermiņā gūs virsroku?
Who will get the upper hand in the long term?
Valūtas sistēmas nākotne ilgtermiņā ir ļoti nenoteikta.
Well, the outlook of the currency system in the long-term is very uncertain.
Manuprāt, tā kā pasaule kļūst globālāka un tai ir vairākas ekonomikas lielvaras, vienas valsts vai reģiona valūtai kļūst aizvien grūtāk ieņemt pasaules valūtas pozīcijas.
I think that as the world becomes more global and has a number of very big economic actors it is increasingly difficult for the currency of just one country or one region to be the world currency.
Tas tā ir dolāra gadījumā, taču varētu attiekties arī uz eiro.
This is true for the dollar but it would be even true for the euro.
Ir jāattīsta jauns starptautiskās monetārās sadarbības paveids; tas jāizdomā pilnīgi no jauna un līdz tam mums vēl tālu.
So what is necessary is to develop a new form of international monetary cooperation which is however entirely to be invented, we are still very far from that.
Vēl joprojām dzirdamas skeptiskas balsis, kas apgalvo, ka eiro beigu beigās cietīs sakāvi.
There are still many sceptical voices saying that the euro will eventually fail.
Vai iemesls tam ir uzticēšanās trūkums vai arī pastāv reāli riska faktori, kas varētu sagraut eiro?
Is this a lack of faith or are there real risks which may endanger the common currency?
Manuprāt, neviens nopietni nedomā, ka ES ir jebkāda veida briesmās.
I think that nobody really thinks that the euro is in any sense in danger.
Protams, plaša mēroga debatēs vienmēr dzirdami vairāki viedokļi, taču es nezinu nevienu autoritāti, kas prognozētu kaut ko tamlīdzīgu, un arī neredzu attiecīgas pazīmes.
There are of course, in a very wide debate, always various voices, but I see nobody with authority who predicts anything like that and I do not see any sign of that.
Tieši otrādi, šajā brīdī pastiprinās apziņa par to, ka eiro ir kopējs spēka elements.
On the contrary I see that precisely in this moment there is a growing awareness of the fact that the euro is a common element of strength to which everybody is committed to.
20100312STO70508 EP Ārlietu komiteja Tomaso Padoa-Skiopa Notre Europe
20100312STO70508 Foreign Affairs Committee Notre Europe Tommaso Padoa-Scioppa - Wikipedia ECB
Orgānu pārstādīšana: veicinās dalībvalstu sadarbību
Making organ transplants easier
ķirurgs izņem aknas no ledus iepakojuma. ©BELGA_SCIENCE Gaidot uz orgānu pārstādīšanu, ES ik dienu mirst 12 pacienti.
A surgeon removes a donor liver from ice packaging.
Jauniem ES noteikumiem, kurus pagājušonedēļ apstiprināja Eiropas Parlamenta Vides un veselības komiteja, jāpadara ziedošanas un pārstādīšanas process vienkāršāks, ātrāks un drošāks.
The donor liver is stored in cooled saline (salt and water) solution in which it can be preserved for up to 8 hours. ©BELGA Shorter waiting times give those in need of an organ transplant a better chance to survive, yet all too often patients die while still waiting for a suitable donor.
Jaunie noteikumi izveidos Eiropas orgānu pārstādīšanas zonu, saskaņojot kvalitātes nodrošināšanas sistēmas, uzlabojot sadarbību starp dalībvalstīm un palielinot donoru skaitu ar īpašu kampaņu un administratīvu procedūru palīdzību.
Common European rules on organ transplants, approved by the EP Environment and Public Health Committee last week, should make transplants easier, faster and safer.
„[Noteikumu] mērķis ir nodrošināt vairāk orgānu vairāk pacientiem,” paskaidroja Eiropas Parlamenta referents Miroslavs Mikolašiks (Eiropas Tautas partijas grupa, Slovākija)
Almost 60,000 patients are on waiting lists EU-wide and every day 12 of them die still waiting for a transplant.
Nepietiekama orgānu pieejamība
Over 80% of Europeans support the donor card but only around only 12% actually have one.
Patlaban uz orgānu pārstādīšanu ES gaida gandrīz 60 000 pacientu.
There are also huge differences in donor numbers between member states.
Lai gan 81% eiropiešu izsakās par labu donora kartei, tomēr tikai aptuveni 12% pašiem tāda ir.
In Spain there are 34.6 donations per million people compared with 0.5 per million in Romania
Attiecībā uz donoru skaitu vērojamas arī lielas atšķirības starp dalībvalstīm: Spānijā uz vienu miljonu iedzīvotāju ir aptuveni 35 ziedojumi, bet Rumānijā — mazāk par 1.
Trying to match donors and recipients separately in each member state seriously limits options, also leading to phenomena like organ trafficking.