natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Otrdien debatēs par 15.-16. oktobrī notikušo Eiropadomi Francijas prezidents Nicolas Sarkozy uzsvēra, ka Krievijas un Gruzijas karš un finanšu krīze ir apstiprinājums tam, ka Eiropai jābūt vienotai, reaģējot uz globālām problēmām.
At a debate with MEPs on the EU summit of 15-16 October, EU President-in-Office Sarkozy said the Russo-Georgian war and the financial crisis had strengthened the case for a united European response to major world problems.
Prezidents uzsvēra, ka nav pieņemams, ka krīžu dēļ ES atsakās no saistībām klimata pārmaiņu risināšanā.
He rejected any idea that the EU should backtrack on its climate change commitments because of the crisis.
EP politiskās grupas kopumā atbalstīja N.Sarkozy nostāju, lai gan daži deputāti norādīja, ka finanšu krīzes cēloņi radušies jau krietnu laiku iepriekš.
While the main EP political groups broadly supported him, some felt the roots of the financial crisis went back a long way and queried the role of unbridled free markets.
EP priekšsēdētājs Hans-Gert PÖTTERING atklāja debates: "Eiropa, risinot pēdējā laika krīzes, ir parādījusi savu spēju rīkoties koordinēti un vienoti.
Introducing the debate, the President of Parliament, Hans-Gert Pöttering , said that in the recent crises, Europe under the leadership of President Sarkozy had shown its ability to take coordinated, collective action.
Bez šādas rīcības un, ja nebūtu ieviests eiro, mēs būtu ļoti smagā situācijā".
Without such action - and without the existence of the euro - "we would have been in a disastrous situation".
Pirmais temats, kam pievērsās ES prezidējošās valsts Francijas prezidents Nicolas Sarkozy , bija Krievijas-Gruzijas karš.
The first subject considered by President Sarkozy , speaking on behalf of the European Council, was the Russo-Georgian war.
Nosaucot Krievijas reakciju kā "nesamērīgu", viņš arī uzsvēra, ka tā bija "reakcija" uz iepriekšēju "neatbilstošu" darbību.
While regarding the Russian reaction as "disproportionate", he also stressed it was a "reaction" to a previous "inappropriate" action.
N.Sarkozy aprakstīja mieru veicinošās aktivitātes, ko viņš īstenojis Eiropas Padomes vārdā.
He then described the peace-making efforts carried out by himself on behalf of the EU.
Viņš akcentēja Eiropas lomu konflikta risināšanā, norādot, ka "Eiropa nevēlas vēl vienu auksto karu".
He emphasised "it is Europe that has brought about peace", adding "it is a long time since Europe has played this sort of role in this kind of conflict".
Pasaules finanšu krīze: kā novērst atkārtošanos
World financial crisis: how to prevent a recurrence
Runājot par pasaules finanšu krīzi un pašreizējo situāciju, N.Sarkozy sacīja, ka "tā, kas bija nopietna krīze, kļuva par sistēmas krīzi" brīdī, kad sabruka "Lehman Brothers".
Turning next to the world financial situation, Mr Sarkozy said "what was a serious crisis became a systemic crisis" with the collapse of Lehman Brothers.
Meklējot risinājumu, viens no galvenajiem jautājumiem bija: "Kā novērst šādu krīžu atkārtošanos?".
Moreover, the solutions now being found - in which Europe had taken the lead - simply amounted to "crisis management".
Viņš pauda viedokli, ka mērķis ir "pamatīgi pārbaudīts kapitālisms", kas veidots, nevis apšaubot tirgus ekonomikas ideju, bet gan ievērojot noteiktus principus, piemēram, bankas, kas strādā ar valsts naudu, nedrīkst darboties nodokļu oāzēs (beznodokļu vai zema nodokļa valstis/teritorijas); visām finanšu institūcijām jābūt pakļautām finanšu regulācijai un jāizvērtē monetāro sistēmu.
The aim must be to "overhaul capitalism", not "by questioning the idea of a market economy" but observing certain principles: no bank working with state money must work with tax havens, all financial institutions must be subject to financial regulation, traders' bonus structures must not push them to take undue risks and the monetary system must be rethought.
N.Sarkozy norādīja, ka no novembra ASV un ES piedāvājušas organizēt samitu sēriju par globālo pārvaldi, iesaistot vispirms G8 valstis un pēc tam piesaistot G5 valstis (Brazīlija, Indija, Ķīna, Meksika, DĀR).
The USA and the EU had proposed a series of "summits on global governance", starting in November, involving first the G8 and then adding the G5, at which, he stressed, "Europe must speak with one voice".
N.Sarkozy uzsvēra, ka šajos samitos Eiropai jābūt vienotai nostājai un jārunā vienā balsī.
Elsewhere in his speech, Mr Sarkozy returned to the financial crisis, saying it was undoubtedly now leading to an economic crisis and this too would require a "united European response".
Trupinot uzrunu, N.Sarkozy norādīja, ka finanšu krīze neapšaubāmi izraisa ekonomisko krīzi, kuras risināšanai arī nepieciešama vienota Eiropas pieeja.
Among ideas he floated were measures to ensure that "European companies are not bought up by non-European capital while their stock exchange values are low" and the creation of sovereign wealth funds by each EU country.
Starp idejām, ko viņš minēja, bija pasākumi, lai nodrošinātu, ka Eiropas uzņēmumus nepārpērk, kamēr to biržu vērtība ir zema, un katras ES valsts neatkarīgu nodrošinājuma fondu izveidošana.
At a later point in the debate he pointed the finger at hedge funds and questioned the competence and independence of ratings agencies, pointing out that the latter were mainly US-based and perhaps Europe needed its own ratings agencies.
Turpmākajā diskusijā viņš norādīja, ka iespējams Eiropai ir vajadzīgas pašai savas vērtēšanas un reitingu aģentūras.
He also believed that "the eurozone cannot continue without clear economic governance".
N.Sarkozy pauda viedokli, ka Eiropas Centrālajai Bankai jābūt neatkarīgai un vienlaikus spējīgai risināt sarunas ar "ekonomisko valdību" valstu/valdību līmenī.
The European Central Bank must be independent but must be able to hold discussions with "an economic government" at head of state/government level.
Enerģijas/klimata pārmaiņu vadība
No backsliding on energy/climate change
N.Sarkozy uzsvēra, ka nav pieņemama pat doma par to, ka "finanšu krīzes dēļ vajadzētu darīt mazāk uzsāktajā cīņā pret klimata pārmaiņām".
He rejected any idea "that the world should do less to combat climate change because of the financial crisis", saying "Europe must set an example" to the world.
Viņš pauda viedokli, ka Eiropai jārāda piemērs pasaulei.
He recognised the difficulty some European countries were facing, especially those that are 95% dependent on coal, but some flexible solution must be found.
Prezidents norādīja, ka apzinās grūtības, ar ko sastopas dažas Eiropas valstis, īpaši tās, kurām ir 95% atkarība no akmeņoglēm, tāpēc aicināja rast elastīgus risinājumus.
Turning to the EU Immigration Pact, the French president said this was "a great example of European democracy" as, despite initial differences, the EU had agreed on a joint policy.
Runājot par Lisabonas līgumu, N.Sarkozy uzsvēra, ka nesenā krīze Gruzijā un finanšu tirgos apstiprina, ka "būtu liela kļūda neturpināt institucionālo reformu [..], jo Eiropai bieži jāsniedz ātra un vienota atbilde".
Lastly, the president argued that the recent crises with Georgia and the financial markets showed that "it would be a major mistake not to proceed with institutional reform" since Europe often needs "a powerful, rapid and united response", something which was difficult, for example, with the EU's six-month rotating presidency.
Eiropas Komisijas priekšsēdētājs José Manuel Barroso
Commission President Barroso
Eiropas Komisijas priekšsēdētājs José Manuel BARROSO uzsvēra faktu, ka Eiropa tagad strādā roku rokā ar ASV, lai atrisinātu krīzes.
President of the European Commission José Manuel Barroso said Mr Sarkozy's handling of the crisis had shown him as "dynamic as only he can be" and welcomed the fact that Europe was now working hand in hand with the US.
J.M.Barroso norādīja, ka Eiropa piedzīvo tās ekonomikas procesu palēnināšanos, kas iespaido nodarbinātību, ražošanas apjomus un ienākumus.
He also signalled his forthcoming visit to China for talks saying: "The goal should be to devise a system of global financial governance adapted to the challenges of the 21 st century – in terms of efficiency, transparency and representation."
Viņš akcentēja, ka "tikai nacionālā jeb valstu līmenī nav iespējams atrisināt šo krīzi. [..].
He went on to say: " There is no national road out of this crisis...we will swim or sink together.
Mēs nedrīkstam noslēgties un pakļaut riskam ES vienoto tirgu".
We must not turn our backs on globalisation or put our single market at risk."
Viņš uzsvēra, ka atbalsts nepieciešams arī Eiropas pilsoņiem, īpaši sociāli neaizsargātām grupām.
He said that "European citizens need support - especially the vulnerable".
Lai pārvarētu ekonomikas procesu palēnināšanās radītās sekas, viņš aicināja atbalstu sniegt pārdomāti, lai atrisinātu uzreiz vairākus jautājumus.
To deal with the slowdown he called for "smart support" that would hit two targets at once.
Piemēram, atbalstīt celtniecības nozari, bet veicinot enerģētiski efektīvo māju celtniecības segmentu.
For example: " Helping the construction industry...but doing this by promoting an energy-efficient housing stock....Helping key industries like cars...but preparing them for tomorrow's markets of clean cars."
Tas ir mūsu uzdevums turpmākajās nedēļās, ko vēlos uzņemties kopā ar EP."
And it is a task I want to tackle together with the European Parliament."
EP politisko grupu viedokļi
Political group speakers
Joseph DAUL (EPP - ED, FR), pauda viedokli, ka šovasar Eiropas vienota darbība palīdzēja risināt gan Gruzijas, gan finanšu tirgu krīzi.
For the EPP-ED group, Joseph DAUL (FR) believed that Europe working together had twice over the summer helped show the way through major crises: Georgia and the financial markets.
Viņaprāt, Eiropas Parlaments jau ir veicis pamatdarbu finanšu situācijas uzlabošanai, sniedzot ieteikumus par regulāciju, uzraudzību un reformām.
Parliament had already done key work on the financial situation with recommendations on regulation and surveillance, reform and an end to golden parachutes.
J.Daul norādīja, ka brīvajam tirgum ir jāseko noteikumiem un regulējumam.
He said "It is in economic crises that we develop rules for the future.
"Ja tādi ir bijuši līdz šim, tad tie netika atbilstoši izmantoti," norādīja deputāts.
Free markets have to be accompanied by rules and regulations If they existed previously they were not properly applied"
J.Daul norādīja, ka nedrīkst aizmirst par cilvēkiem, jāatbalsta mazie un vidējie uzņēmumi.
Mr Daul did not want to see the efforts of the little people in Europe wiped out.
Viņš uzsvēra nepieciešamību pēc iespējas ātrāk ratificēt Lisabonas līgumu.
He asked for all to ratify the Lisbon Treaty as soon as possible so that Europe could run more smoothly.
Martin SCHULZ (PES, DE) pauda uzskatu, ka līdz gada beigām jāizstrādā jauni noteikumi bankām.
For the Socialist group, Martin SCHULZ (DE) was impressed by the recent resolute action of both President Sarkozy and Barroso.
Viņš pauda bažas par vienkārša pilsoņa, nodokļu maksātāja un mazo uzņēmumu situāciju krīzes laikā.
Finally, in this crisis he emphasised that we must not forget rights and keep the question of fundamental values on the agenda.
Graham WATSON (ALDE, AK) apsveica Eiropas vienotās aktivitātes, lai risinātu finanšu krīzi.
Thank you for these warm and encouraging words about working hand in hand", said Graham Watson (UK), for the ALDE group, "but why do the Council conclusions refer only to the Commission and the Council?
Viņš tomēr pauda nožēlu, ka samits nepaguva izstrādāt plānus efektīvam uzraudzības mehānismam, tādam kā Eiropas finanšu pakalpojumu pārraudzība.
Mr Watson nonetheless regretted that the summit had failed to produce plans for an effective supervisory regime, such as a European financial services authority.
Viņš uzsvēra ka ES jāieņem valdoša loma, apspriežot šādu mehānismus ieviešanu pasaulē, gan sadarbojoties ar ASV, gan patstāvīgi.
Finally, Mr Watson acknowledged that Mr Sarkozy's role as a "man of action" in managing the crises underlined the EU's need for a permanent President.
Daniel COHN-BENDIT (Zaļie/ALE, DE) aicināja Eiropas līderiem būt paškritiskākiem.
"Energy and willpower are required in politics, and are good for Europe", agreed Daniel Cohn-Bendit (Greens/EFA, DE), for his group.
Viņš pauda uzskatu, ka Eiropai ir vajadzīgs "sociālais un vides tirgus, kas rosina pārdomāt to, kā mēs ražojam un kā mēs dzīvojām".
What Europe needs is a "social and environmental market", which entails "rethinking the way we manufacture, and the way we live".
Deputāts mudināja N.Sarkozy piespiest finanšu institūcijas, kas darbojas tā saucamajās nodokļu paradīzes, deklarēt valstis, no kurām ir nākuši noguldījumi.
Finally, subjecting climate change proposals to unanimity in the Council "will put you at the mercy of countries that are backsliders" in December, he warned Mr Sarkozy.
Cristiana MUSCARDINI (UEN, IT) izteica atbalstu N.Sarkozy piedāvājumiem un pateicās Padomei par imigrācijas un patvēruma paktiem.
For the UEN group, Cristiana MUSCARDINI (IT) said she agreed 100% with the statements and proposals made by French President Nicholas Sarkozy and thanked the Council for the immigration pact and the asylum pact, "common sectors which are important to us all".
Deputāte norādīja, ka vienota Eiropa var izvirzīt stratēģiju krīzes atrisināšanai, kuru viņa nosauca par sistemātisku, un tās risināšanai nepieciešama jauna sistēma.
Mrs Muscardini said a united, if not equal, Europe, would help to pinpoint strategies to solve the crisis, which she called "systemic" and "in order to combat a systemic crisis we need a new system".
Viņa mudināja N.Sarkozy "pārveidot globālo kapitālismu", lai būtu droši, ka "tirgus brīvība nav bezlimita liberālisms".
She called on Nicholas Sarkozy to recast global capitalism and maybe even go further to make sure that "market freedom is not untrammelled liberalism".
C.Muscardini piebilda, ka "Eiropas Centrālā Banka varēja darīt vairāk, lai palīdzētu bankām, kuras sabruka un turpina brukt".
She added that the European Central Bank "could have done more" to help banks that have and are "failing".
Francis WURTZ (GUE/NLG, FR), izteica brīdinājumu, ka "sliktākais vēl mūs tikai sagaida šajā multi - dimensiju krīzē".
Francis WURTZ (FR), on behalf of the GUE/NGL group, warned that the "worst is still to come" of this "multidimensional crisis of such scale and seriousness".
Deputāts pauda atbalstu nepieciešamībai ieviest jaunu sistēmu, kas līdzinātos Bretonvudas sistēmai, tādējādi risinot problēmu tās saknē.
The "shock" of this crisis is being felt everywhere and "we have a drop in public expenditure and plans for privatising public services are ahead," he said.
Nigel FARAGE (IND/DEM, AK), norādīja, ka Sarkozy uz Gruziju devies kā Francijas prezidents un "nerīkojās kā ES pārstāvis [..], jo nebija nekādas sanāksmes".
According to Nigel FARAGE (UK) of the Independence and Democracy group, when President Sarkozy went to Georgia he was "not acting for the EU" as "there had been no meeting".
Deputāts pauda uzskatu, ka valstīm jārīkojas savās nacionālās interesēs.
We haven't had a lack of regulation, we have a blizzard of regulation and this has not protected a single investor.
Bruno GOLLNISCH (FR), kas runāja pie politiskam grupām nepiederošo EP deputātu vārdā, uzsvēra, ka diskusija ir par finanšu krīzes detaļām, nevis cēloņiem.
The speaker from the non-aligned MEPs, Bruno GOLLNISCH (FR), said "We are looking at part of things here but we are quiet on the causes.
Pievēršoties ārējai politikai viņš pauda uzskatu, ka Kosovas neatkarības atzīšana noveda pie notikumiem Dienvidosetijā.
Turning to foreign affairs, he said "You don't see that Kosovo's unilateral declaration of independence paved the way to South Ossetia."
20081020IPR40025 Debates EP plenārsesijā par Eiropadomes sanāksmi (21.10.2008. - stenogramma) EP pieņemtie teksti (meklēt pēc datuma) audio, Francijas prezidenta Nicolas Sarkozy uzstāšanās (EN) audio, Eiropas Komisijas priekšsēdētāja Jose Manuel Barroso uzstāšanās (EN) audio, EP politisko grupu uzstāšanās (EN)
20081020IPR40025 Presidency Conclusions - Brussels European Council - 15-16 October 2008 Joint motion for a resolution on the European Council 15-16 October 2008 audio, 33:23 - 21/10/2008 - Council statement (French President Nicolas Sarkozy) - EN audio, 14:12 - 21/10/2008 - Commission statement (Commission President Jose Manuel Barroso) - EN audio, 37:13 - 21/10/2008 - Political groups - EN
-//EP//TEXT MOTION P6-RC-2008-0543 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT MOTION P6-RC-2008-0543 0 NOT XML V0//EN
Regula par starptautisku laulību šķiršanu
Divorce for international couples: MEPs back bid to clarify the legal options
Šodien Parlaments ar nesaistošiem grozījumiem atbalstīja regulu, kuras mērķis — samazināt strīdus par to, kurā valstī jānotiek laulības šķiršanas procesam.
Parliament today backed by an overwhelming majority (522-89, with 35 abstentions) a proposed Regulation seeking to reduce the number of disputes about the country in which divorce proceedings should take place.
Priekšlikums neparedz izveidot vienotu standarta laulību šķiršanas sistēmu ES, bet novērst neskaidrības konfliktu un pretrunu gadījumā.
The proposal does not create a standard EU-wide divorce system, but it does attempt to help the 170,000 couples affected to choose which country's law will apply for their divorce.
Priekšlikuma mērķis ir ļaut pārim savstarpēji vienojoties izvēlēties dalībvalsti, kurā tas vēlas šķirties.
MEPs suggest adding the country where the marriage took place, subject to the chosen legal system being in conformity with fundamental rights.
Izvēles pamatā varētu būt tādas saites ar valsti kā laulības slēgšanas vieta, dzīves vieta, valsts piederība vai pēdējā pastāvīgā dzīvesvieta.
However, MEPs are proposing amendments emphasising the need to inform couples of the practical repercussions of their choices, and seeking to ensure that they receive full, reliable information before signing any act.
Lai regula stātos spēkā visā Eiropas Savienībā, nepieciešams 27 dalībvalstu atbalsts.
Moreover, for it to come into force, it still requires the unanimous approval of the other 26 Member States.
Šobrīd deviņas valstis — Francija, Itālija, Spānija, Rumānija, Austrija, Ungārija, Grieķija, Slovēnija un Luksemburga — ir izteikušas gatavību regulas noteikumus pieņemt un ieviest bez pārējo ES valstu dalības, izmantojot īpašu (ciešākas) sadarbības procedūru.
At this stage, nine countries (Bulgaria, Italy, Spain, Romania, Austria, Hungary, Greece, Slovenia and Luxembourg) have agreed to use the so-called "enhanced cooperation" method, which would enable them to proceed on their own.
Eiropas Parlaments nobalso par "Erasmus Mundus" programmu studentu un mācībspēku mobilitātei
MEPs back new Erasmus Mundus Programme for student mobility and university exchanges
Šodien, 21.oktobrī Eiropas Parlamenta (EP) deputāti nobalsoja par Eiropas Savienības (ES) augstskolu sadarbības un studentu mobilitātes programmas "Erasmus Mundus" darba periodu 2009.-2013. gadam.
MEPs today gave the green light to a second funding period for the EU's Erasmus Mundus Programme, which aims to promote the EU as a centre of academic excellence.
"Erasmus Mundus" programmas mērķi ir nodrošināt Eiropas augstskolām iespējas piesaistīt studentus un uzaicināt mācībspēkus no valstīm ārpus Eiropas un sekmēt Eiropas augstākās izglītības kvalitāti.
Parliament's rapporteur Marielle de Sarnez (ALDE, FR) said, during Monday evening's debate in Strasbourg: ""It is a good programme, and considering the difficult times we are going through, this is giving a positive image of Europe in the rest of the world."
Programmas plānotais budžets pieciem gadiem ir 950 miljoni eiro.
She underlined the importance of ensuring a balanced participation in both gender and the countries the students come from.
Salīdzinoši pašreizējai programmai budžets 2004.-2008. gadā bija tikai 230 miljoni.
For the moment, she pointed out, there is a majority of students coming from Asia, and more should be done to ensure that more students from other parts of the world participate.
EP deputāti debatēs norādīja, ka vairāk jādomā par to, kā nodrošināt sabalansētu studentu pārstāvniecību no dažādām valstīm.
Following today's vote and agreement with the Council of Ministers, the new Programme should be able to begin as planned at the start of 2009.
Deputāti arī mudināja Eiropas Savienības dalībvalstis vienkāršot vīzas iegūšanas procedūras studentiem no trešajām valstīm.
In the debate on Monday evening, Commissioner Figel said: "As soon as the legislative procedure is finalised, we will launch our call for proposals, in order to ensure the smooth continuation of existing courses and the selection of new programmes".
Stipendijas Eiropas studentiem
European students also to gain scholarships
Eiropas Savienība vēlas piesaistīt augsti kvalificētus mācībspēkus un studentus no trešajām valstīm, piedāvājot augstas kvalitātes maģistrantūras vai doktorantūras programmas, ko, sadarbojoties konsorcijā, izstrādājušas augstskolas no vismaz trīs dažādām valstīm.
The Erasmus Mundus programme seeks to attract the best-qualified students and academics from non-EU countries by offering high-quality masters or doctoral programmes created by consortia of universities from at least three different countries.
"Erasmus Mundus" vēlas veicināt sadarbību starp augstskolām Eiropā un ārpus tās, kā arī popularizēt Eiropas augstāko izglītību starptautiskā mērogā.
The programme also seeks to create partnerships between universities within and beyond Europe, as well as promoting European higher education internationally.
Studenti no trešajām valstīm var iegūt stipendijas, lai mācītos maģistrantūras vai doktorantūras programmās, ko piedāvā universitātes, kas iesaistījušās "Erasmus Mundus".
Students from non-EU countries can obtain scholarships for Masters or doctorate programmes offered by the participating universities.
Eiropas studenti arī varēs pieteikties "Erasmus Mundus" maģistrantūras studiju stipendijām.
For the first time in the new funding stream from 2009, European students will also be able to apply for scholarships to participate in Erasmus Mundus Masters programmes, though the majority of scholarships will still go to students and academics from countries outside the EU.
EP deputāti ierosina vienkāršot vīzu procedūras
MEPs suggest simplified visa procedures
EP deputāti uzsver nepieciešamību "Erasmus Mundus" otrajā darba periodā (2009-2013) pievērst uzmanību labāko mācībspēku un studentu piesaistei.
To facilitate exchanges within the programme, the European Parliament adopted amendments to the programme encouraging Member States to consider simplifying their visa procedures.
Tāpēc deputāti mudina dalībvalstis apsvērt vīzu procedūru vienkāršošanu, lai atvieglotu studentu un mācībspēku apmaiņu programmas ietvaros.
MEPs also stressed that students should be informed of their initial study destination as soon as the decision has been taken so they have the time to obtain visas.
Lingvistiskā dažādība un pieeja visiem
Linguistic diversity and access for all
Ņemot vērā to, ka valodu dažādība augstākajā izglītībā ir Kopienas prioritāte, EP deputāti uzstāja, ka maģistrantūras un doktorantūras programmām vajadzētu nodrošināt studiju iespējas vismaz divās ES valodās un ka studentiem vajadzētu piedāvāt valodu sagatavošanas kursus.
As linguistic diversity is a high priority for the Community in higher education, MEPs have insisted that the Masters and doctoral programmes should provide for the use of at least two EU languages, and the students should be offered language preparation.
EP deputāti arī vēlas atvieglot pieeju programmai saskaņā ar vienādu iespēju un nediskriminēšanas principiem un nodrošināt salīdzsvarotu dalību gan dzimuma, gan arī valstiskas piederības ziņā.
MEPs also wish to facilitate access to the programme in accordance with the principle of equal opportunities and non-discrimination and to ensure a balanced participation, in terms of both gender and the countries of origin of those participating.
Mācību maksas
Background notes