natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vai tiks sagatavoti priekšlikumi par noteikumu izpildes efektīvas nodrošināšanas metodēm, piemēram, ekonomiskām sankcijām gadījumos, kad dalībvalsts atsakās sadarboties?
Will proposals for effective ways of enforcing provisions be brought forward, such as economic sanctions in the event of a Member State refusing to cooperate?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0202/10
ORAL QUESTION H-0202/10
Temats: Eiropas sporta tirgus kontroles iestāde
Subject: A European body for monitoring sports
Pašlaik, kad sporta tirgus atkal kļūst aktīvāks, rodas daudzi jautājumi par sportistu transfēru pārredzamību, piemēram, par sportistu aģentu atalgojumu.
Now that the season for transferring players is starting up, questions abound over the lack of transparency in sports transfers, as in the payment of players' agents.
Vai Komisija uzskata, ka Eiropas Savienībai šādu jautājumu risināšanai būtu lietderīgi izveidot neatkarīgu Eiropas iestādi pēc Francijas Valsts direktorāta pārvaldības kontrolei vai Pasaules Antidopinga aģentūras parauga?
Does the Commission consider it desirable for the European Union to propose setting up an independent European body to monitor these activities, based on the French model of the National Management Control Directorate (DNCG) or the World Anti-Doping Agency?
Vai Komisija piekristu izveidot paplašinātu struktūru, kas darbotos Eiropas Padomes dalībvalstīs un nodrošinātu finanšu uzraudzību, lai novērstu neatbilstības un atšķirības dažādās procedūrās, kas rada nevienlīdzīgus konkurences apstākļus starp klubiem?
Would the Commission support the establishment of a body open to the Member States of the Council of Europe, which would be responsible for monitoring financial transparency in order to prevent abuse and unequal treatment resulting in distorted competition between clubs?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0203/10
ORAL QUESTION H-0203/10
Temats: Vadošo euro zonas dalībvalstu nolīgums par atbalsta mehānismu
Subject: Agreement by leading euro area members regarding aid mechanism
Vadošo euro zonas dalībvalstu paziņojumā par Grieķijas ekonomiku ir neatbildēti daudzi jautājumi gan par ieteikto darbības virzienu, gan par atbalsta mehānisma būtību.
The statement issued by the leading euro area members regarding the Greek economy leaves unanswered a number of questions regarding both the recommended course of action and the substance of the aid mechanism.
Paziņojumā teikts, ka „euro zonas dalībvalstis ir gatavas dot ieguldījumu saskaņotos divpusējos aizdevumos”, un tālāk tajā ir teikts: „Mēs ceram, ka euro zonas dalībvalstis piedalīsies, pamatojoties uz savu attiecīgo ECB kapitāla atslēgu.”
The agreement states that ‘euro area member states are ready to contribute to coordinated bilateral loans’ and goes on to say: ‘We expect euro member states to participate on the basis of their respective ECB capital key.’
Vai tās ir cerības vai saistības?
Does this express a hope or a commitment?
Mehānisma mērķis ir „radīt stimulus, lai atgrieztos pie tirgus finansēšanas (..) nosakot atbilstīgas riska cenas”.
The objective of the mechanism is to ‘set incentives to return to market financing …by risk adequate pricing’.
Uz ko gulsies atbildība par riska novērtējumu?
Where will responsibility for risk assessment lie?
Nolīgumā ir arī teikts: „Procentu likmes būs nekoncesionālas, proti, tās nesaturēs nekādu subsīdiju elementu.”
The agreement also states: ‘Interest rates will be non-concessional, i.e. not contain any subsidy element.’
Šobrīd Grieķijas parādzīmju izplatība sasniedz jau gandrīz 400 bāzes punktu.
As this question is being written, Greek bond spreads are verging on 400 basis points.
Kāda procentu likme teorētiski tiktu uzskatīta par pieņemamu, ņemot vērā to, ka tā „nesatur nevienu subsīdiju elementu”?
What interest rate would theoretically be considered acceptable in so far as it did ‘not contain any subsidy element’?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0204/10
ORAL QUESTION H-0204/10
Temats: Atbalsts valsts sektorā strādājošajiem, kuri ir zaudējuši darbu
Subject: Support for public sector workers who have lost their jobs
2010. gada februārī bezdarba līmenis ES bija sasniedzis 10 %, un Starptautiskā Darba organizācija ir prognozējusi, ka tas nesamazināsies līdz 2011. gada pirmajiem mēnešiem.
In February 2010, the unemployment rate in the EU stood at 10%, and ILO forecasts show that this figure will not decrease until early 2011.
Ekonomikas krīze dramatiski ietekmēja privāto sektoru, un tūkstošiem uzņēmumu nācās pamatīgi samazināt darbinieku skaitu vai pārtraukt darbību.
The economic crisis has had a dramatic impact on the private sector, with thousands of enterprises either making swingeing job cuts or having to stop operating.
Lai atbalstītu cilvēkus, kas zaudējuši darbu, ekonomikas un finanšu krīzes skartie uzņēmumi var izmantot gan Eiropas Sociālo fondu, gan Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu.
Enterprises hit by the economic and financial crisis can use both the European Social Fund and the European Globalisation Adjustment Fund to support people who have lost their jobs.
Attiecībā uz valsts sektoru ES rīcībā nav atbilstošu instrumentu, lai atbalstītu cilvēkus, kas, ekonomikas un finanšu krīzes rezultātā krietni samazinoties valsts budžetam, zaudējuši darbu valsts iestādēs vai sabiedriskas nozīmes struktūrās.
When it comes to the public sector, the EU does not have sufficient instruments at its disposal to support people who have lost their jobs at public institutions or with public-interest entities owing to cuts in national budgets arising from the economic and financial crisis.
Turklāt vienošanās, ko dažas dalībvalstis noslēgušas ar Starptautisko Valūtas fondu un Eiropas Komisiju, lai novērstu ekonomikas krīzi, paredz ievērojami samazināt valsts sektorā nodarbināto personu skaitu.
Moreover, the undertakings entered into by some Member States with the International Monetary Fund and the European Commission, aimed at escaping the economic crisis, entail massive cutbacks in public sector staff.
Vai Padome izskatīs iespēju izveidot Eiropas mēroga instrumentu, lai atbalstītu valsts sektorā strādājošos, kas ekonomikas un finanšu krīzes dēļ ir zaudējuši darbu?
Will the Council consider the possibility of creating a European instrument to support public sector workers who have lost their jobs as a result of the economic and financial crisis?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0205/10
ORAL QUESTION H-0205/10
Temats: Turcijas un ES 2009. gada 5. novembra kopējās deklarācijas termiņš
Subject: Unresolved issues in the Turkey-EU Joint Statement of 5 November 2009
Ņemot vērā
Bearing in mind:
kopējo deklarāciju, ko 2009. gada 5. novembrī parakstīja Turcijas Iekšlietu ministrs B. Atalay , Komisijas priekšsēdētāja vietnieks J. Barrot un Padomes priekšsēdētājs T. Billström , un jo īpaši tās 3. punktu, kurā ir minēta oficiālo sarunu atsākšana par nolīguma noslēgšanu ar mērķi atsākt Turcijas un ES attiecības, kā arī tās 5. punktu, kurā norādīts, ka tehniskā līmenī ir noslēgts nolīgums starp Turciju un Frontex ;
the Joint Statement issued by Mr Atalay, the Turkish Minister of the Interior, Mr Barrot, Vice-President of the Commission, and Mr Billström, representing the EU Council Presidency, on 5 November 2009, in particular point (3) which refers to the resumption of the formal negotiations on the Turkey-EC readmission agreement and point (5) which states that agreement has now been reached at technical level on the working arrangement between Turkey and Frontex;
pastāvīgo spiedienu, ko uz Frontex gaisa transporta līdzekļiem izdara Turcijas gaisa spēki, vai Komisija varētu atbildēt uz turpmāk minētajiem jautājumiem.
the constant harassment of Frontex aircraft by Turkish aircraft;
Kā noris kopējās deklarācijas 3. punktā minētās sarunas?
Will the Commission say: What stage has been reached in negotiations on point (3) of the Joint Statement?
Vai ir iespējams, ka tās pārklājas ar sarunām, kuras notiek ar Frontex ?
Is there any linkage with the discussions with Frontex?
Vai uz Frontex gaisa satiksmes līdzekļiem izdarītais spiediens ir saistīts ar Turcijas atteikšanos oficiāli atzīt ES robežas Egejas jūrā?
Is the harassment of Frontex aircraft linked to Turkey's refusal explicitly to recognise the EU's Aegean borders?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0206/10
ORAL QUESTION H-0206/10
Temats: Burka, nikābs un drošības politika
Subject: Burqa, niqab and security policies
Ņemot vērā, ka daži sabiedrības drošības aspekti ir kļuvuši nozīmīgi starptautiskā mērogā un ka, sekojot paradumam pilnībā nosegt sievietes ķermeni ar burku vai nikābu, tiek acīmredzami pārkāptas sieviešu pamattiesības, kuras ES būtu jāgarantē, cik lielā mērā, pēc Komisijas domām, jautājumu par burkas/nikāba valkāšanu Eiropā varētu iekļaut drošības politikas un dzimumu līdztiesības politikas jomā?
Considering that some aspects of public security have gained supranational relevance, and that the total covering of the woman’s body by the burqa or niqab clearly appears as a practice breaching women’s fundamental rights which the EU is supposed to guarantee, to what extent, according to the Commission, could the issue of the burqa/niqab in Europe fall within the framework of security and gender equality policies?
Vai Komisija plāno veicināt jebkādus ar šo jautājumu saistītus pasākumus, lai apmierinātu drošības un sieviešu pamattiesību ievērošanas prasības ES?
Does the Commission intend to promote any measure related to the issue, in order to meet the demands for security and respect of women’s fundamental rights in the EU?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0207/10
ORAL QUESTION H-0207/10
Temats: Mājokļi Flandrijā
Subject: Housing in Flanders
Saskaņā ar plašsaziņas līdzekļu sniegto informāciju Komisija pašreiz izskata četrus ES tiesību iespējamu pārkāpumu gadījumus saistībā ar mājokļu pieejamību Flandrijā.
According to media reports, the Commission is currently investigating four allegations of EU law infringement regarding access to housing in Flanders.
Divas sūdzības attiecas uz flāmu zemes un īpašuma dekrēta noteikumiem par dzīvošanu paša reģionā, savukārt divas pārējās sūdzības ir saistītas ar pašvaldības noteikumiem, kas piemērojami attiecīgi Zaventemā un Vilvordē.
It appears that two of the complaints relate to provisions of the Flemish Land and Property Decree concerning living in one’s own locality and two others concern the municipal regulations applicable in Zaventem and Vilvoorde respectively.
Cik sūdzības saistībā ar mājokļu pieejamību šobrīd izskata Komisija?
How many complaints concerning access to housing are currently being investigated by the Commission?
Vai Komisija varētu saistībā ar katru sūdzību īsi izklāstīt sūdzības iesniedzēja izvirzītos juridiskos argumentus, norādīt, kāds procesa posms ir sasniegts un kādi ir nākamie soļi un posmi, kā arī pateikt, kad tā cer pabeigt izmeklēšanas?
Regarding each of the complaints, can the Commission briefly outline the legal arguments advanced by the complainants, indicate what stage has been reached by the proceedings and what are the next steps and stages and say when it hopes to conclude its investigations?
Vai Komisija uzskata, ka viens no iespējamajiem rīcības variantiem varētu būt pārkāpumu tiesvedība pret Beļģiju?
Does it consider infringement proceedings against Belgium to be a possible course of action?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0208/10
ORAL QUESTION H-0208/10
Temats: Situācija eirozonā - Grieķijas problēma
Subject: The situation in the euro zone and the problems in Greece
Grieķijas nesenās problēmas liecina par stingras finanšu kontroles un uzraudzības trūkumu vai nepietiekamību eirozonā.
The problems recently experienced by Greece show the consequences of abandoning or neglecting strict controls and financial supervision in the euro zone.
Ekonomikas un finanšu krīze ir smagākais uzdevums, kāds risināms Eiropas vienotās valūtas zonā kopš tās izveides.
The economic and financial crisis is the greatest challenge faced by the common European currency system since its inception.
Šī krīze pilnībā uzrādījusi līdz šim apslēptos trūkumus.
It has ruthlessly exposed irregularities that had remained hidden for some time.
Gan dalībvalstu, gan ES iestādes ir pārkāpušas Stabilitātes un izaugsmes paktu, kura mērķis ir nodrošināt konverģences kritēriju izpildi.
The Stability and Growth Pact, which is intended to ensure the fulfilment of the convergence criteria, has been recklessly disregarded by national and EU bodies.
Vai Komisija plāno veikt pasākumus, lai eirozonā nodrošinātu pilnīgu atbilstību Stabilitātes un izaugsmes paktam nolūkā novērst pašreizējās situācijas atkārtošanos nākotnē?
In light of the above, does the Commission intend to take steps to ensure full compliance with the Stability and Growth Pact in the euro zone, with a view to avoiding any future repeat of the current situation?
Kādus konkrētus pasākumus Komisija plāno veikt?
Exactly what action does the Commission intend to take?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0209/10
ORAL QUESTION H-0209/10
Temats: Sadarbība ar valstu parlamentiem
Subject: Cooperation with national parliaments
Saskaņā ar Lisabonas līgumu valstu parlamentiem pirmoreiz ir piešķirta būtiska nozīme Eiropas Savienības jautājumu risināšanā.
Under the Treaty of Lisbon, national parliaments have for the first time been given an important role in dealing with European Union questions.
Līdz ar to valstu parlamenti tiek mudināti aktīvi iesaistīties ES politikas veidošanās procesa sākumposmā.
Thus national parliaments are being encouraged to take an active part in the EU policy-making process at an early stage.
Ir ļoti būtiski, lai visi parlamentu sadarbības veidi atbilstu diviem pamatprincipiem: palielinātai efektivitātei un parlamentu demokratizācijai.
It is very important that all forms of interparliamentary cooperation accord with two underlying principles: increased efficiency and parliamentary democratisation.
Es vēlētos uzsvērt, ka ir svarīgi atbalstīt valstu parlamentus tiesību aktu projektu pārbaudēs, pirms tos izskata Savienības likumdevējs, kā arī šo valstu valdību efektīvās pārbaudēs tad, kad tās darbojas Padomē.
I would emphasise that it is important to support national parliaments in their scrutiny of draft legislation prior to its consideration by the Union legislature, as well as in the effective scrutiny of their governments when they are acting in the Council.
Kādus konstruktīvus pasākumus ir veikusi Padome, lai uzlabotu sadarbību ar dalībvalstīm pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā?
What constructive steps has the Council taken to improve cooperation with the Member States following the entry into force of the Treaty of Lisbon?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0210/10
ORAL QUESTION H-0210/10
Lai gan šī sabiedrība ir sevi apliecinājusi kā vienu no veiksmīgākajiem Īrijas uzņēmumiem apmēram pēdējās divās desmitgadēs, tās taupīgā pieeja ir daudziem ceļotājiem arī devusi negatīvu pieredzi.
Though the company has proven itself to be one of the most successful Irish businesses of the last two decades or so, its frugal approach has also caused notably negative experiences for many travellers.
Tomēr, tā kā „Ryanair” par derīgu identifikācijas dokumentu atzīst tikai pasi un nepieņem valdības izdotu personas apliecību vai vadītāja apliecību, daudzi pasažieri nevarēja doties ceļā.
However, because Ryanair only accepts passports as valid identification and rejects government- issued identity cards or driving licences, many travellers were therefore unable to travel.
Vai „Ryanair” rīkojas likumīgi, atsakoties atzīt valdības izdotu personas apliecību un vadītāja apliecību par derīgu identifikācijas dokumentu lidojumam savos reisos?
Is it legal for Ryanair to reject government-issued identity cards and driving licences as valid proof of identity on its flights?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0211/10
ORAL QUESTION H-0211/10
Temats: Ekonomikas un nodarbinātības pamatnostādnes
Subject: Economic and employment guidelines
ES stratēģijā 2020. gadam Komisija plāno noteikt mazāku skaitu pamatnostādņu nekā iepriekš.
The Commission is planning to issue fewer guidelines on the EU2020 strategy than has previously been the case.
Kā pamatojumu Komisija min to, ka, ja pamatnostādņu skaits ir neliels, tās būs konkrētāk formulētas un precīzākas, ņemot vērā Lisabonas stratēģijas neveiksmi.
The justification given is that, although there will be fewer guidelines, they will be better defined and more precise, in the light of the setbacks suffered by the Lisbon Strategy.
Es uzskatu, ka pamatnostādņu skaita samazināšana patiešām varētu palielināt efektivitāti, ar nosacījumu, ka mēs spējam ne tikai izvirzīt mērķus, bet arī izvērtēt nevēlamās sekas un sagatavoties tām.
In my view, fewer guidelines might indeed be more effective, as long as we are able to assess the unintended as well as the intended effects and to prepare for them.
Papildus ekonomikas un nodarbinātības pamatnostādņu noteikšanai, vai Komisija arī plāno izvirzīt dalībvalstīm pamatkritērijus?
In addition to defining the economic and employment guidelines, will the Commission provide the Member States with yardsticks?
Citiem vārdiem, vai nolūkā novērst (citas) iespējamās nelabvēlīgās un nevēlamās sekas Komisija noteiks kritērijus, lai kopumā virsroku negūtu nevēlamais iznākums, jo īpaši ņemot vērā dažādu dalībvalstu nacionālās īpatnības?
In other words, will it provide reference points to enable the unintended but likely (other) negative effects to be forestalled so that the harmful outcomes will not gain the upper hand overall, particularly with regard to the national characteristics of individual Member States?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0212/10
ORAL QUESTION H-0212/10
Temats: Finansiāls atbalsts ceļotājiem
Subject: Financial support for travellers
Ņemot vērā bezprecedenta traucējumus Eiropas gaisa satiksmē vulkānisko pelnu mākoņa dēļ, vai Padome ir apsvērusi sniegt finansiālu atbalstu ceļotājiem, kas cietuši zaudējumus?
In the wake of the unprecedented travel disruption that occurred across Europe as a result of the volcanic ash cloud, what consideration has the Council given to financial support for those who have suffered losses?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0213/10
ORAL QUESTION H-0213/10
Temats: MVU un darba vietu radīšana
Subject: SMEs and job creation
Plaši tiek atzīts, ka mazie un vidējie uzņēmumi ir galvenie bezdarba samazinātāji Eiropā, tomēr tiem salīdzinājumā ar lielākiem uzņēmumiem tiek uzlikts neproporcionāls normatīvais slogs apjomradītu ietaupījumu dēļ.
It is widely recognised that small and medium-sized enterprises are the key to reducing unemployment in Europe, yet they face a disproportionate regulatory burden when compared to larger companies due to economies of scale.
Ja ikviens MVU rīt radītu vienu jaunu darba vietu, tam būtu ārkārtīgi labvēlīga ietekme uz bezdarba līmeni.
If every SME in Europe could create one job tomorrow, this would have an enormously positive effect on employment levels.
Ko dara Komisija, lai veicinātu darba vietu radīšanu MVU ar, piemēram, regulatīvo reformu un ieguldījumiem?
What is the Commission doing to promote job creation through SMEs with, for example, regulatory reform and investment?
Kādus mērķus ir izvirzījusi Komisija, un kā tā paredz uzraudzīt to īstenošanu?
What targets has the Commission set and how will it propose to monitor these targets?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0214/10
ORAL QUESTION H-0214/10
Temats: Komisijas paziņojums par valsts atbalsta elementiem, publiskajām iestādēm pārdodot zemi un ēkas
Subject: Commission Communication on State aid elements in sales of land and buildings by public authorities
Saskaņā ar Komisijas paziņojumu par valsts atbalsta elementiem, publiskajām iestādēm pārdodot zemi un ēkas (97/C 209/03) , nekustamā īpašuma pārdošana, izmantojot pietiekami plaši publicētu atklātu un beznosacījumu piedāvājuma procedūru, nav valsts atbalsts.
Under the principles laid down in the European Commission Communication on State aid elements in sales of land and buildings by public authorities (97/C 209/03) , the sale of a property is not considered State aid if it is concluded on the basis of a sufficiently well-publicised, open and unconditional bidding procedure.
Piedāvājuma procedūru uzskata par atklātu, ja tā ir publicēta valsts presē vai attiecīgā gadījumā starptautiskā presē.
For a bidding procedure to be deemed open it must, as a minimum requirement, be advertised in the national press, and, where appropriate, in the international press.
Izmaksas, kas saistītas ar piedāvājumu publicēšanu, kā arī ar pienākumu tos vairākkārt paziņot, rada slogu teritoriālo kopienu budžetam.
The cost of placing such advertisements and the obligation to do so repeatedly over a given period represents a significant burden on local authorities' budgets.
Ņemot vērā, ka minēto paziņojumu publicēja pirms 13 gadiem — laikā, kad piekļuve internetam vēl bija ierobežota, — vai Komisija varētu atbildēt uz turpmākajiem jautājumiem?
This communication was published 13 years ago, at a time when access to the internet was still limited.
Vai Komisija varētu paredzēt pilnībā vai daļēji atcelt attiecīgajām iestādēm noteikto pienākumu publicēt piedāvājumus presē?
In light of the above, would the Commission consider, either altogether or partially, abolishing the obligation on the relevant authorities to advertise bidding procedures in the press?
Vai Komisija varētu izskatīt iespēju samazināt noteikto termiņu to piedāvājumu publicēšanai, kas attiecas uz nekustamo īpašumu, kura pārdošanas sākumcena pārsniedz EUR 100 000?
Would it consider shortening the period during which bidding procedures must be advertised in cases where the property being disposed of has a starting price of over EUR 100 000?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0215/10
ORAL QUESTION H-0215/10
Temats: Kopējās lauksaimniecības politikas un lauku attīstības nākotne
Subject: Future of the common agricultural policy and rural development
Ņemot vērā plaša mēroga lauku attīstību, kuru atbalsta ES, globalizācijas tendenci un ekonomikas krīzi, kas parādīja, kā vietēja līmeņa problēmas var izraisīt pasaules mēroga krīzi, vai nevajadzētu sniegt atbalstu mazajām ģimenes lauku saimniecībām, lai saglabātu bioloģisko daudzveidību un attīstītu bioloģisko ražošanu, nodrošinātu kompensācijas pasākumu īstenošanu augu slimību apkarošanai un augu aizsardzībai un garantētu valsts saimniecisko patstāvību?
In view of the widespread rural development being supported by the EU, the trend towards globalisation and the economic crisis which has revealed how local problems can lead to a global crisis, should support not be given to small family farms in order to conserve biodiversity and develop organic production, ensure that compensatory measures are taken in response to plant diseases and for the purpose of plant conservation and secure national self-sufficiency?
Vai Komisija varētu arī norādīt pašreizējās ekonomikas krīzes ietekmi uz dalībvalstu lauksaimniecību, jo īpaši uz sīksaimniecībām, kā arī pasākumus, kurus tā ir iecerējusi veikt?
Can the Commission also indicate the impact of the current economic crisis on agriculture in the Member States, in particular smallholders, as well as the action it intends to take?
MUTISKS JAUTĀJUMS H-0216/10
ORAL QUESTION H-0216/10
Temats: Uzņēmējdarbības efektivitāte jaunajās dalībvalstīs
Subject: Business efficiency in the new Member States
Valstis, kuras pievienojās ES 21. gadsimtā, kopš 2004. gada ir saņēmušas ievērojamu finansiālu atbalstu.
The countries that have joined the EU during the 21st century have received major financial injections since 2004.
Piemēram, Lietuva katru gadu no struktūrfondiem saņēma un turpina saņemt no LTL 4 000 miljoniem līdz LTL 5 000 miljoniem, lai varētu attīstīt sociālekonomisko infrastruktūru, cilvēkresursus un ražošanu un pilnveidot lauku attīstību un zivsaimniecību, kā arī administratīvās spējas.
For example, Lithuania has received, and continues to receive, LTL 4 billion to LTL 5 billion annually from the structural funds to allow it to develop social economic infrastructure, human resources, production, rural development and fisheries, and administrative capacities.
Tomēr, pat saņemot šāda apmēra atbalstu, uzņēmējdarbības jomā daudzās dalībvalstīs pašreiz nav vērojama nekāda aktivitāte — uzņēmumi tiek slēgti, kā rezultātā bezdarba līmenis ir ļoti augsts.
However, even with support on this scale, business in many new Member States is currently stagnating, companies are closing down and as a result the unemployment rate is very high.
Kā Komisija vērtē šo finansiālā atbalsta rezultātu?
How does the Commission assess this result of financial support?