natgillin/translations-raw huggingface dataset:
5) darbs pie tā, lai ES rīcība atbilstu tās pārstāvētajām vērtībām, it īpaši attiecībās ar trešajām valstīm.
5) Ensure that the EU acts in line with the values that it espouses, especially with regard to third country relationships.
Vīzija un līderība
Vision and Leadership
Greiems Vatsons ( Graham Watson’s ) uzskata, ka ar 21. gadsimta lielākajiem izaicinājumiem (iedzīvotāju skaita pieaugumu un migrāciju, klimatiskajām izmaiņām un starptautisko noziedzību) var mēroties spēkiem tikai starptautiskajā līmenī, un tādēļ Eiropas institūcijām būtu vairāk jādomā par tiem.
In Graham Watson’s view, the 21 st Century’s biggest challenges (population growth and migration, climate change and international crime) can only be met at a supra-national level, which requires greater awareness on the part of European institutions.
Viņš norāda: " Komisija mums ir devusi "D plānu" dialogam.
As he says: “ The Commission has given us a "Plan D" for dialogue.
Bet mums ir nepieciešams "V plāns" vīzijai un "L plāns" līderībai ."
But we need a "Plan V for vision" and a "Plan L for Leadership."
ALDE vadītājs nepārprotami izskaidroja savas grupas vīziju: " ALDE grupa cenšas veicināt brīvības, taisnīguma, sabiedrības vienotības un likuma varas vērtības gan pašu valstīs, gan arī ārvalstīs.
The ALDE’s leader clearly set out his group’s vision when he said that: "The ALDE group seeks to promote the values of liberty, justice, community and the rule of law, both at home and abroad.
Liberāļu un demokrātu politiskie spēki apvienojas arī tādēļ, lai nodrošinātu ekonomikas dinamikas sniegtās priekšrocības, ievērojot sociālo taisnīgumu. "
The forces of Liberals and Democrats also combine to deliver the benefits of economic dynamism with an agenda for social justice.”
Turpmākajās nedēļās mēs publicēsim detalizētus visu politisko grupu aprakstus.
Over the coming weeks we will continue our series of profiles of the political groups.
10. marts – Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa
10 March – Group of the Greens/European Free Alliance
24. marts – Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa
24 March – Confederal Group of the European United Left-Nordic Green Left
31. marts – Neatkarības/demokrātijas grupa
31 March – Independence/Democracy Group
21. aprīlis – Nāciju Eiropas grupa
21 April – Union for Europe of the Nations Group
20060223STO05640 ALDE tīmekļa vietne Eiropas Parlamenta prezidijs Parlamenta komiteju saraksts EP politisko grupu mājas lapas
20060223STO05640 ALDE website Bureau of the European Parliament List of parliamentary committees Link to all political groups
Parlamenta politiskās grupas: Sociāldemokrātu grupa
Political groups in the Parliament: the Socialist group
Sociāldemokrātu grupas zīmols
The logo of the Socialist group
Solidaritāte, ilgtspēja un sociālais taisnīgums — tie ir tikai daži no principiem, kas sociāldemokrātu, sociālistu un darba partijas pārstāvošajiem Eiropas Parlamenta deputātiem šķiet pašsaprotami.
Solidarity, sustainability and social justice are some of the principles common to the social democrat, socialist and labour members of the European Parliament.
Šajā grupā ir deputāti no 23 ES dalībvalstīm, un tai ir pārstāvji visās pastāvīgajās komitejās, turklāt septiņi grupas deputāti ir arī komiteju priekšsēdētāji.
Their members come from 23 EU countries and have places on all standing committees, with seven of their members chairing committees.
Arī pašreizējais Parlamenta priekšsēdētājs, Spāniju pārstāvošais Josē Borrels ( Josep Borrell ) ir sociāldemokrāts.
The current president of the Parliament, Spain's Josep Borrell, is a Socialist.
Sociāldemokrātu grupai ir piederīgi arī trīs priekšsēdētāja vietnieki un divi kvestori.
In addition, three vice presidents and two quaestors also belong to the Socialist group.
Šajā amatā viņu ievēlēja 2004. gadā, bet EP deputāts viņš ir jau 12 gadus.
He was elected to the position in 2004 but has been an MEP for 12 years.
Tādēļ arī Savienības tuvināšana ES pilsoņiem vēl joprojām ir viens no nozīmīgākajiem Sociāldemokrātu grupas izaicinājumiem. "
Bringing the Union closer to citizens thus remains one of the major challenges for the Socialist group.
Virknē politisko debašu un lēmumu — par paplašināšanos, ķimikālijām, budžeta aprisēm un pat par Komisijas iecelšanu — Sociāldemokrātu grupa ir bijusi galvenais iedzīvotāju interešu aizstāvis Eiropas tiesību aktu izstrādāšanas procesā," sacīja M. Šulcs (Mr Schulz).
"In a series of policy debates and decisions - enlargement, chemicals, the budget framework and even the appointment of the Commission - the Socialist Group has taken the lead on standing up for peoples' interests in shaping European laws," said Mr Schulz.
Visās šajās jomās "Eiropa tomēr uzklausa iedzīvotājus ".
These are all examples of areas where "Europe does listen to people."
Turpmākajās nedēļās mēs publicēsim detalizētus visu grupu aprakstus.
Over the coming weeks we will continue our series of profiles of the political groups.
3. marts – Eiropas Liberāļu un Demokrātu apvienības grupa
3 March - Group of the Alliance of Liberals and Democrats for Europe
10. marts – Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa
10 March - Group of the Greens/European Free Alliance
24. marts – Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa
24 March - Confederal Group of the European United Left - Nordic Green Left
31. marts – Neatkarības/demokrātijas grupa
31 March - Independence/Democracy Group
21. aprīlis – Nāciju Eiropas grupa
21 April - Union for Europe of the Nations Group
20060224STO05692 Sociāldemokrātu grupas Eiropas Parlamentā oficiālā tīmekļa vietne
20060224STO05692 The official website of the Socialist group in the European Parliament
ES spēka pielietošana ārpus tās robežām
The EU’s use of force outside its borders
Vai ES sūtīs karavīrus uz Kongo Demokrātisko Republiku?
Is the EU going to send soldiers to the Democratic Republic of the Congo?
Drīz gaidāms lēmums.
A decision is due soon.
Eiropas Savienībai šī nebūs pirmā šāda veida misija, jo ES nesenā pagātnē jau ir iesaistījusies militārās operācijās ārpus savām robežām.
This wouldn’t be the first European mission of this type, as the EU has intervened militarily outside its borders in the recent past.
Kāds attaisnojums ir ES spēka pielietošanai?
What is the justification for the EU’s use of force?
Kādi ir intervences sākšanas kritēriji?
What are the criteria for intervening?
Kāda ir Parlamenta loma?
What is Parliament’s role?
Šos jautājumus uzdeva Parlamenta Drošības un aizsardzības apakškomitejas organizētajās publiskajās debatēs.
These were the questions raised during a public hearing organised by Parliament’s Security &amp; Defence Subcommittee.
Kopš 1992. gada Eiropas Savienībai ir kopēja drošības politika (EKDP) un kopš 1999. gada — arī drošības un aizsardzības politika (EDAP).
The European Union has had a common security policy (ECSP) since 1992 and, since 1999, it has also had a security and defence policy (ESDP).
Tātad politikas ES ir izveidotas, bet kopējas aizsardzības spējas joprojām trūkst.
The EU thus has the policies but what is still missing is, in a nutshell, a common defence capability.
Tomēr ES kā pasaules līmeņa ekonomiskai lielvarai un politiskai vienībai ir svarīga loma uz pasaules politikas skatuves, kur tai jāaizstāv savas intereses, vērtības un nostājas.
However, by virtue of being a world economic power and a political entity, it is a major player on the world stage with its interests, values and positions to defend.
Vēl nesen tai šādu iespēju nebija.
Until recently, it didn’t really have the means of doing so.
1990. gadā karš bijušajā Dienvidslāvijā apliecināja, ka šādos konfliktos ES nespēj atbilstoši reaģēt.
It was the war in the former Yugoslavia in the 1990s which brought home the stark realisation that the EU was incapable of providing an adequate response to conflicts like this.
Tā rezultātā 1999. gadā Helsinku sammitā dalībvalstis nolēma nodrošināt " neatkarīgu rīcības spēju, ko atbalstītu pārliecinoši militārie spēki ".
As a result, at the 1999 Helsinki Summit, Member States decided to establish “an independent capacity for action backed by credible military forces.”
Tomēr noteiktais mērķis – spēt uz krīzes punktiem nosūtīt līdz pat 60 000 militārpersonu – vēl nav sasniegts.
However, the goal of having the capability to deploy up to 60,000 military personnel has not been reached.
Pašlaik ES ārējo iejaukšanos īsteno, izmantojot bruņotas vienības, kas pazīstamas kā "kaujas grupas" un kurās ir no 30 līdz 1500 militārpersonām.
At the present time, the EU intervenes externally through units known as “battle groups”, which are made up of between 30 to 1500 personnel.
Kopš 2003. gada EDAP izmanto gan civilo, gan arī militāro krīžu pārvarēšanai.
Since 2003, the ESDP has been in operation for both civilian and military crisis management.
Tādējādi ES ir spējusi īstenot dažādu veidu intervences Bosnijā–Hercegovinā, Maķedonijā, Kongo, Gruzijā, Sudānā, Irākā, Indonēzijā, Palestīnā un Gazā, kā arī uz Moldovas un Ukrainas robežas.
Thus the EU has been able to intervene in various ways in Bosnia-Herzegovina, Macedonia, the Congo, Georgia, Sudan, Iraq, Indonesia, in Palestine and Gaza and on the border between Ukraine and Moldova.
Kāpēc un kādēļ
The whys and wherefores
Pieaugot ES ekonomiskajai un politiskajai ietekmei starptautiskajā arēnā, tai ir arvien lielāki pienākumi, un dažkārt, lai tos varētu pildīt, ir būtiska spēja pielietot spēku.
As the EU’s economic and political weight increases on the international scene, its responsibilities become greater and the use of force is sometimes essential when assuming these responsibilities.
Kā atzīmēja vēstnieks Francis Cede ( Franz Cede ), 23. februārī notikušajās Parlamenta debatēs runājot Austrijas ES prezidentūras vārdā, ES rīcībai jāatbilst ANO statūtiem.
As Ambassador Franz Cede, who spoke on behalf of the Austrian EU Presidency, said during the 23 February parliamentary hearing, EU action has to conform to the UN Charter.
Lai gan šie statūti aizliedz spēka lietošanu, tas var būt pieļaujams kopējas aizsardzības un pašaizsardzības gadījumā.
While the Charter bans the use of force in principle, it can be justified in cases of collective and self-defence.
ES var arī doties tā saucamajās Pētersbergas misijās (evakuācijas un humanitārās misijas, miera uzturēšanas misijas un kaujas misijas miera atjaunošanai).
The EU can also undertake so-called Petersberg Missions (evacuation and humanitarian missions, peacekeeping missions and combat missions to restore peace).
Bet ne vienmēr viennozīmīgi var atšķirt novēršanu no intervences.
But it is not always easy to make a clear distinction between prevention and intervention.
Kā atzīmēja Stefāno Silvestri ( Stefano Silvestri) , Romas Starptautisko attiecību institūta priekšsēdētājs, visi krīzes uzraudzības pasākumi ir atkarīgi no tā, kā krīze veidojas.
As Stefano Silvestri (President of the Institute of International Affairs in Rome) noted, all crisis-control measures depend on how the crisis evolves.
Viņaprāt, " ideja par nogaidīšanu, līdz krīze sākas, ir pašnāvnieciska un izraisīs biežāku, mazāk kontrolētu un neefektīvāku spēka izmantošanu ".
In his view, “the idea of waiting until a crisis erupts is suicidal and will lead to a more frequent, less controlled and less effective use of force.”
Niansēta pieeja iesaistīšanās pasākumiem (civilās un militārās sankcijas un intervence) ir dabiska, jo tā atbilst dažādiem konflikta posmiem.
An incremental approach in terms of measures taken (civil and military sanctions and intervention) is natural since it corresponds to the different stages of a conflict.
Konfliktu pētniecības centra pārstāvis Johanness M. Bekers ( Johannes M. Becker ) sacīja, ka vairumā gadījumu tieši krīzes novēršanas nolūkā jākoncentrējas uz attīstību un sociālajiem jautājumiem — tā vietā, lai pielietotu spēku, jo " 80% karu nerodas vis etnisku vai reliģisku domstarpību dēļ, bet gan vispārējas nevienlīdzības dēļ ".
Johannes M. Becker, of the Centre for Conflict Studies, said that in the majority of cases it is precisely for reasons of prevention that there is a need to focus on development and social issues rather than the use of force, because “80% of wars do not arise from ethnic or religious differences but from global inequalities in the distribution of wealth.”
Darbības tiesiskais pamats un pilnvaras
Framework and mandate
ES vārdā īstenotās iesaistīšanās pēc būtības nav pārnacionālas, par tām lēmums jāpieņem Padomē.
Interventions made on behalf of the EU are not supranational in nature, they are subject to the decision of the Council.
Beļģijas Karaliskās militārās akadēmijas profesors Anrī Dimulēns ( André Dumoulin ) atzīmēja, ka intervences patiesā leģitimitāte vienmēr izriet no valsts.
André Dumoulin, professor at the Belgian Royal Military Academy, pointed out that the real legitimacy for intervention always springs from the nation state.
Vairāki runātāji secināja, ka dalībvalstis ievēro ANO statūtu principus, bet ne vienmēr sagaida ANO rezolūciju, pirms uzsāk iejaukšanos.
Several speakers concluded that, while abiding by the principles of the UN Charter, Member States do not always wait for a UN resolution before intervening.
Šajā jautājumā Parīzē izvietotā ES Drošības izpētes institūta pētnieks Mārtins Ortega ( Martin Ortega ) uzsvēra atšķirību starp intervences likumību un leģitimitāti.
In this regard, Martin Ortega, a researcher at the Paris-based EU Institute for Security Studies, highlighted the distinction between the legality and the legitimacy of an intervention.
Eiropas Komisijas pārstāvis Stefāno Sannino ( Stefano Sannino ) uzskata, ka rīcība var būt leģitīma pat tad, ja tās juridiskais pamats nav skaidrs.
According to Stefano Sannino of the European Commission, action can be legitimate even if its legal status is unclear.
Runātāji vairākkārt pieminēja jutīgo jautājumu par Eiropas aizsardzības spēku līdzāspastāvēšanu Ziemeļatlantijas alianses spēkiem.
The sensitive issue of a future European defence force co-existing with the Atlantic Alliance came up on several occasions.
Piemēram, Polijas Starptautisko attiecību institūta direktors Romāns Kuzņars ( Roman Kuzniar ) noraidīja pieņēmumu, ka NATO un ES darbojas saskaņoti.
For example, Roman Kuzniar, Director of the Polish Institute of International Affairs, rejected the assumption that NATO and the EU work in concert.
NATO darbības principus nosaka ASV, bet kulturālās, strukturālās un varas atšķirības ASV un ES starpā ir pārāk lielas, lai abu partneru pieeja būtu līdzīga.
The USA sets the tone for NATO and cultural, structural and power differences between it and the EU are too great to expect the two partners’ attitudes to be identical.
NATO pārstāvis Džeimijs Šī ( Jamie Shea ) šajā jautājumā norādīja, ka " mēs neesam Džekils un Haids – ES un Alianse sadarbojas arī civilā jomā, un šo sadarbību mēs turpināsim ".
Responding to this, the NATO representative, Jamie Shea, said that ”we are not Dr Jekyll and Mr Hyde – the EU and the Alliance also co-operate at the civilian level and we can carry on doing so.”
Demokrātiska kontrole
Democratic control
Sēdē EP deputāti pievērsās arī jautājumam par intervenču demokrātisku kontroli.
The MEPs who spoke during the session also raised the issue of the democratic control of interventions.
Vācijas Kristīgo demokrātu partijas pārstāvis un Drošības un aizsardzības apakškomitejas priekšsēdētājs Karls fon Vogau ( Karl von Wogau ) kritizēja pašreizējo situāciju, norādot, ka Parlamenta lomai lēmumu pieņemšanā par bruņotu vienību nosūtīšanu un ES misiju pārraudzību nav nekāda sakara ar demokrātiskiem standartiem, ko piemēro valstīm.
Karl von Wogau, the German Christian Democrat who chairs the Security and Defence Subcommittee, criticised the current state of affairs, saying that Parliament’s role in the decision to send troops and in the oversight of EU missions bore no relation at all to the democratic standards applicable to a nation state.
20060306STO05772 EP deputāti debatē par spēka pielietošanu starptautiskajās attiecībās Pārskats par Eiropas Drošības stratēģiju (2003. gada decembris) Eiropas Aizsardzības aģentūra Eiropas Parlamenta Ārlietu komiteja Eiropas Parlamenta Drošības un aizsardzības komiteja Brošūra par Eiropas Savienības ārējām attiecībām: "Dalībnieks pasaules arēnā"
20060306STO05772 The European Union’s external relations: a player on the world stage European Defence Agency European Parliament Foreign Affairs Committee MEPs debate the use of force in international relations Security and Defence Committee
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060220IPR05419 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060220IPR05419 0 NOT XML V0//EN
EP deputāti aicina cīnīties pret piespiedu prostitūciju
MEPs call for action to combat forced prostitution
Kampaņa pret piespiedu prostitūciju "Sarkanā kartiņa"
EP shows the red card to forced prostitution
Atzīmējot Starptautisko sieviešu dienu, Eiropas Parlamenta Sieviešu tiesību komiteja ielūgusi nevalstiskās organizācijas, sporta un politikas pārstāvjus piedalīties seminārā, kura mērķis ir informēt sabiedrību un diskutēt par veidu, kā apkarot piespiedu prostitūciju starptautisku sporta notikumu laikā.
To mark International Women’s Day Wednesday, the European Parliament’s Committee on Women’s Rights has invited representatives from NGOs, sports and politics to a seminar aiming to raise awareness and discuss strategies to tackle forced prostitution on the fringes of major international sports events.
Nākamās nedēļas plenārsesijā par to debatēs viss Parlaments.
Next week the full House will debate the issue in plenary.
EP deputātes A. Zaborska , H. Breijere un K. Pretsa izsaka savu viedokli par šī mūsdienu verdzības veida apkarošanu.
MEPs Záborská, Breyer and Prets give us their views on the importance of tackling this modern form of slavery.
Lielu pasākumu, piemēram, sporta notikumu un izstāžu laikā, būtiski pieaug pieprasījums pēc seksuāliem pakalpojumiem, tādējādi pieaug arī piespiedu prostitūcijas apmēri.
Big events such as sports events and fairs are said to provoke a sharp increase in the demand for sexual services including an increase in forced prostitution.
Sieviešu tiesību komitejas priekšsēdētāja Slovākijas Kristīgo demokrātu pārstāve Anna Zaborska ( Anna Záborská ) un komitejas locekles Hiltrūde Breijere ( Hiltrud Breyer ) (Zaļo grupa, Vācija) un Krista Pretsa (Sociāldemokrātu grupa, Austrija) stāsta, kādēļ, viņuprāt, ir pēdējais laiks pievērst uzmanību piespiedu prostitūcijai pasaules sporta notikumu kontekstā.
Chairwoman, Slovak Christian Democrat Anna Záborská, and two members of the Women’s Rights Committee, German Green Hiltrud Breyer and Austrian Socialist Christa Prets, tell us why they believe it is high time to turn the spotlight on forced prostitution in the framework of world sports events.
100 000 sievietes — piespiedu prostitūcijas upuri Eiropā
100,000 women victims of human trafficking in Europe
K. Pretsa, kas sagatavoja pērn Parlamentā pieņemto ziņojumu par sieviešu un bērnu tirdzniecības novēršanas stratēģijām, skaidro: „I k gadu Eiropā aptuveni 100 000 sieviešu kļūst par cilvēku tirdzniecības upuriem.
Ms Prets, who drafted a report on strategies to prevent trafficking in women and children for sexual purposes, adopted by the Parliament earlier this year, explains that “every year around 100,000 women are victims of human trafficking in Europe.
Vācijā Pasaules futbola čempionāta laikā (no 9. jūnija līdz 9. jūlijā) piespiedu seksuālajai izmantošanai pakļaus vairākus tūkstošus meiteņu un sieviešu ”.
Several thousand girls and women are going to be forced into sexual exploitation in Germany for the World Cup (9 June-9 July)”.
H. Breijere, kam pieder ideja pievērst šim jautājumam uzmanību Starptautiskajā sieviešu dienā, saka: „ Ir ļoti būtiski pievērst lielāku uzmanību seksuālajā tirdzniecībā izmantoto sieviešu liktenim.
Ms Breyer, who is behind the idea to raise awareness about this topic on International Women’s Day, says "it is essential to focus more attention on the fate and misery of women trafficked for sexual exploitation.
Godīgs sports nozīmē arī atteikšanos no pakalpojumiem, kurus pret pašu gribu piedāvā prostitūtas! ”
Fair play in sport also goes with the refusal of forced prostitution!”
A. Zaborskas uzskata, ka šis pasākums ir laba iespēja informēt sabiedrību par sievietes cieņu un cilvēktiesībām — forums, kurā apmainīties viedokļiem par labākajiem veidiem piespiedu prostitūcijas apkarošanai.
Ms Záborská sees the initiative as an important opportunity to launch a universal message about respect of women's dignity and human rights, while providing a venue to exchange views about best practices to combat forced prostitution.
Problēma, kurai nav robežu
A problem without borders
A. Zaborska cer, ka šis ir tikai sākums kampaņai pret piespiedu prostitūciju un uzsver, ka ir jārīkojas gan Eiropas, gan valstu līmenī.
Ms Záborská hopes this is only the start of a campaign against forced prostitution, which she underlines requires action at European and national level.
H. Breijere atzīst, ka seminārs paredzēts kā „ sākums cīņai pret piespiedu prostitūciju visā ES ”, arvien vairāk pievēršoties sieviešu tirdzniecības problēmai.
According to Ms Breyer the seminar aims to be the “kick-off event in the EU-wide combat against forced prostitution”, putting trafficking on the agenda more strongly.
Viņa ir pārliecināta, ka, cīnoties pret cilvēku tirdzniecību, jāpievēršas gan tās novēršanai, gan upuru aizsardzībai.
She is clear that actions to combat human trafficking must put the emphasis on both the prevention and protection of victims.
Piespiedu prostitūcija „ pārkāpj cilvēktiesības un ES likumus ”, atzīmē K. Pretsa, kura cer, ka seminārs liks saprast, ka cilvēku tirdzniecība nav „atsevišķu valstu, bet gan starptautiska problēma ”, kuras novēršanai vajadzīga kopīga rīcība.
Forced prostitution “violates human rights and infringes EU-law," notes Ms Prets, who hopes the seminar will raise consciousness that trafficking is “not a national but an international concern”, which calls for common measures within the EU.
Astotā marta semināra turpinājums būs Parlamenta plenārsesija no 13. līdz 16. martam, kad tiks pieņemta rezolūcija Eiropas mēroga kampaņai ar mērķi izglītot un informēt sabiedrību par piespiedu prostitūciju pasaules sporta notikumu laikā.
The 8 March seminar will be followed up during the 13-16 March Parliamentary plenary session by discussion of a resolution for a European-wide campaign to inform and educate the general public about forced prostitution during world sports events.
Eiropas Parlaments vairākus gadus ir aktīvi īstenojis kampaņas pret cilvēku tirdzniecību un vardarbību pret sievietēm.
The European Parliament has been active for many years in campaigns to prevent trafficking of human beings and violence against women.
Nesens piemērs ir K. Pretsa sagatavotais ziņojums.
A recent example is Ms Prets' report.
Uz tā pamata pieņemtā rezolūcija izraisīja „ svarīgākās debates plašsaziņas līdzekļos un dažādās organizācijās, palīdzot mums atbrīvoties no šīs tēmas tabu statusa ”, sacīja K. Pretsa .
This resolution caused “the most important debate in media and different organisations and helped to free us from taboos of this topic”, says Ms Prets.
EP Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja Anna Zaborska (Anna Záborská) (ETP–ED grupa, Slovākija) Hiltrūde Breijere (Hiltrud Breyer) (Zaļo/EBA grupa, Vācija) Krista Pretsa (Christa Prets) (Sociāldemokrātu grupa, Austrija)
20060307STO05868 Background note "Showing the red card to forced prostitution" (01.03.2006) Committee on Women's Rights and Gender Equality - International Women's Day Anna Záborská (EPP-ED, SK) Hiltrud Breyer (Greens/EFA, DE) Christa Prets (PSE, AT)
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060301BKG05724 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060301BKG05724 0 NOT XML V0//EN
Parlaments izmeklē liecības par CIP darbību Eiropā
Parliament probes alleged CIA activities in Europe
Pagaidu komitejas priekšsēdētājs Karloss Koelho un ziņotājs Klaudio Fava
Committee Rapporteur Claudio Fava and Chairman Carlos Coelho