natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šis jautājums ir cieši saistīts ar tiesībām uz veselību, izglītību, pārtiku, apģērbu, mājokli un darbu.
This issue is very directly linked to the right to health, education, food, clothing, housing and work.
Aptuveni vienam miljonam iedzīvotāju joprojām nav dzeramā ūdens, vairāk nekā 2,5 miljardi iedzīvotāju dzīvo apstākļos, kuros netiek sniegti ūdens attīrīšanas pakalpojumi, un ik pēc astoņām sekundēm mirst viens bērns no slimībām, kuras izplatās pa ūdeni.
Nonetheless, nearly one million people still do not have access to safe drinking water, more than 2 500 million do not have access to sanitation and a child dies every eight seconds from water-related sicknesses.
Saskaņā ar Pasaules Bankas datiem pieprasījums pasaulē pēc ūdens 2030. gadā pārsniegs piedāvājumu par 40 %.
A World Bank report says that by 2030 global demand for water will exceed supply by 40 %.
Vai Padome uzskata, ka tiesību uz ūdensapgādi un ūdens attīrīšanas pamatpakalpojumiem noteikšana par vispārējām pamattiesībām varētu veicināt šīs situācijas uzlabošanos?
Does the Council think that recognising access to safe drinking water and basic sanitation as a universal human right can contribute to improving this state of affairs?
Vai Padome paredz atbalstīt rezolūciju, kurā tiesības uz ūdensapgādi un ūdens attīrīšanas pamatpakalpojumiem ir noteiktas kā pamattiesības un kuru šobrīd izskata Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālajā asamblejā, un vai tā ir iecerējusi veicināt šīs rezolūcijas pieņemšanu?
Is the Council intending to support and work towards approval of the resolution on ‘The Human Right to Water and Sanitation’ being examined at present by the UN General Assembly?
Jautājums jautājumu laikam H-0382/2010
Question for Question Time H-0382/2010
(ALDE) Temats: Haiti humanitārā krīze
(ALDE) Subject: The humanitarian crisis in Haiti
Vai Padome var sniegt atjauninātu novērtējumu par Haiti humanitārās krīzes apjomiem?
Can the Council provide an updated assessment outlining the extent of the humanitarian crisis in Haiti?
Jautājums jautājumu laikam H-0383/2010
Question for Question Time H-0383/2010
(ALDE) Temats: Padomes secinājumu publicēšana īru valodā
(ALDE) Subject: The publication of Council conclusions in Irish
Vai Padome plāno publicēt visu Padomes sanāksmju secinājumus īru valodā?
Does the Council intend to publish conclusions of all Council meetings in the Irish language?
Jautājums jautājumu laikam H-0384/2010
Question for Question Time H-0384/2010
(ALDE) Temats: Jauniešu bezdarbs un ilgtermiņa bezdarbs Eiropā
(ALDE) Subject: Youth and long-term unemployment in Europe
Ko pašlaik dara Komisija, lai cīnītos pret jauniešu bezdarbu un ilgtermiņa bezdarbu Eiropas Savienībā?
What initiatives is the Commission pursuing at present to combat youth and long-term unemployment in the European Union?
Jautājums jautājumu laikam H-0385/2010
Question for Question Time H-0385/2010
(ALDE) Temats: Gaidāmā ES un Āfrikas augstākā līmeņa sanāksme
(ALDE) Subject: The forthcoming EU-Africa Summit
Vai Komisija varētu nākt klajā ar paziņojumu par galvenajām politiskajām problēmām, kas tiks apspriestas gaidāmajā ES un Āfrikas augstākā līmeņa sanāksmē, un kas pēc Komisijas ieskatiem šajā politiskajā augstākā līmeņa sanāksmē tiks sasniegts?
Can the Commission make a statement outlining the key political issues that will be discussed at the forthcoming EU-Africa Summit and what does the Commission expect to be achieved at this political summit?
Jautājums jautājumu laikam H-0386/2010
Question for Question Time H-0386/2010
(PPE) Temats: Bēgļi no Čagosu arhipelāga
(PPE) Subject: Chagos refugees
Čagosu arhipelāga iedzīvotājus Apvienotās Karalistes valdība izlika no viņu mājām — Indijas okeāna Britu teritorijas laika posmā no 1968. līdz 1973. gadam, šīs operācijas mērķis bija pilnīgi atbrīvot no iedzīvotājiem visas 65 arhipelāga salas.
The Chagos islanders were removed from their home, the British Indian Ocean Territory (BIOT), between 1968 and 1973 by the UK government, in order to clear all 65 islands of the archipelago of its population.
Apvienotā Karaliste bija piešķīrusi vienu no šīm salām — Diego Garcia ASV militārajiem spēkiem gaisa un jūras karabāzes izveidei, šīs bāzes būvniecība sākās 1971. gada martā.
The UK’s purpose was to give one of these islands, Diego Garcia, to the US military for an air and naval base, construction of which began in March 1971.
Tā rezultātā visi iedzīvotāji tika sadzīti uz kravas laivām un aizvesti uz Maurīciju un Seišela salām, aptuveni 1000 km no viņu mājām.
In consequence, the entire population was forced onto cargo boats and set down in Mauritius and Seychelles, over 1 000 km from their homeland.
Viņi un viņu pēcnācēji ir dzīvojuši trimdā Maurīcijā un Seišela salās.
They and their descendants have lived in exile in Mauritius and Seychelles.
Patlaban kopienā ir aptuveni 5000 cilvēku, no kuriem tikai 750 ir izdzīvojuši pieauguši arhipelāga pamatiedzīvotāji.
The community now consists of approximately 5 000 people, with only 750 surviving adult natives.
Viņi visi ir Apvienotās Karalistes valstspiederīgie un līdz ar to Eiropas Savienības pilsoņi.
All are British citizens and therefore citizens of the European Union.
Daļa ir emigrējuši un patlaban dzīvo Apvienotajā Karalistē un Francijā.
Some have emigrated and now live in the UK and France.
Vai Padome uzskata, ka tas būtu taisnīgi un godīgi atļaut Čagosu arhipelāga iedzīvotājiem atgriezties viņu dzimtenē, un ko Padome ir gatava darīt, lai rastu pienācīgu risinājumu šai ieilgušajai problēmai?
Does the Council feel that it would be fair and just to allow the Chagossians to return to their homeland, and what is the Council prepared to do to find an appropriate solution to this long-standing issue?
Jautājums jautājumu laikam H-0387/2010/pārsk.1
Question for Question Time H-0387/2010/rev.1
(PPE) Temats: Augstākā līmeņa sanāksme par Tūkstošgades attīstības mērķiem
(PPE) Subject: Millennium Development Goals Summit
Gaidāmās Ņujorkas augstākā līmeņa sanāksmes par Tūkstošgades attīstības mērķiem (TAM) galvenais uzdevums ir progresa paātrināšana, lai sasniegtu visus TAM līdz 2015. gadam.
The primary goal of the upcoming Summit on the Millennium Development Goals (MDGs) in New York is the acceleration of progress towards the achievement of all MDGs by 2015.
Kādi ir Komisijas, kura pārstāv ES augstākā līmeņa sanāksmē, īpašie mērķi un vai Komisija ir pārliecināta, ka ANO var vienoties no jauna apstiprināt 2000. gadā pieņemtās saistības?
As the EU's representative at the Summit, what are the specific aims of the Commission and is the Commission confident that the UN can agree to reaffirm the commitments made in 2000?
Vai Komisija turklāt var apliecināt Apvienoto Nāciju Organizācijai, ka Eiropas Savienība neatkāpjas no savām saistībām līdz 2015. gadam oficiālajai attīstības palīdzībai tērēt 0,7 % no NKI?
Furthermore, will the Commission assure the United Nations that the European Union remains committed to spending 0.7% of GNI on official development assistance by 2015?
Jautājums jautājumu laikam H-0388/2010
Question for Question Time H-0388/2010
(PPE) Temats: Bīstamo atkritumu glabātava Holboulainā, Korkas grāfistē Īrijā
(PPE) Subject: Hazardous waste dump, Haulbowline, Co.Cork, Ireland
Šos atkritumus 50 gados, ražojot tēraudu, radījuši uzņēmumi Irish Steel Limited un ISPAT .
The waste is a product of over 50 years of steel manufacturing by the companies Irish Steel Limited and ISPAT.
Glabātava pieder Īrijas valstij, un tā ir pilnībā atbildīga par šo vietu, jo uzņēmums ISPAT ir likvidēts.
The Irish State owns the site and has had full responsibility and liability for the site since ISPAT went into liquidation.
Toksisko atkritumu glabātava desmit gadus ir bijusi pamesta, un Īrijas valdība ir teikusi, ka tā neveiks ietekmes uz veselību pamatpētījumu.
The toxic dump has been lying idle for ten years and the Irish Government has said it will not be conducting a baseline health study.
Īrijas vēža reģistrs ir pierādījis, ka Kouvas salā ir viena no augstākajām saslimstībām ar vēzi valstī — 37%.
The Irish Cancer Registry has proved that the island of Cobh has one of the highest cancer rates in the country: 37%.
Starp bīstamajiem atkritumiem ir arī Hroms (VI).
Some of the hazardous waste includes chromium VI.
Vai Komisija varētu informēt Parlamentu par to, vai var uzskatīt, ka Īrijas valdība pārkāpj ES tiesību aktus vides jomā?
Can the Commission inform this House if the Irish Government is in breach of EU environmental law?
Jautājums jautājumu laikam H-0389/2010
Question for Question Time H-0389/2010
(S&D) Temats: Emisiju samazināšanas mērķi
(S&D) Subject: Emission reduction targets
Maija beigās Komisijas pētījumā tika sniegti secinājumi, ka siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana ES par 30 % (salīdzinājumā ar stāvokli 1990. gadā) ir pieņemama un tehniski iespējama.
At the end of May a Commission study concluded that a reduction in emissions of greenhouse gases in the EU by 30% (compared with 1990) was affordable and technically feasible.
Tomēr Komisija (to pārstāvēja atbildīgais Komisārs) pauda nostāju, ka vēl nav pienācis laiks vienpersoniski risināt šo vērienīgākā mērķa jautājumu.
However, the Commission - represented by the Commissioner responsible - took the view that the time was not yet ripe to proceed unilaterally with this more ambitious target.
Trīs lielākās dalībvalstis 15. jūlijā tomēr aicināja Komisiju paaugstināt ES mērķi attiecībā uz emisiju samazināšanu, nosakot 30 %.
On 15 July the three biggest Member States called, however, on the Commission to increase the EU's target for reducing emissions to 30%.
Tas ir vajadzīgs, lai stimulētu nepieciešamos ieguldījumus zaļajās tehnoloģijās un noturētu pārdodamo emisijas tiesību vērtību pietiekoši augstā līmenī, kas aicinātu mainīt uzvedību.
That is needed in order to stimulate the necessary investment in green technology and to keep the value of tradeable emission rights high enough to encourage a change in behaviour.
Vai Komisija uzskata, ka tagad ir labvēlīgi apstākļi tam, lai, ņemot vērā klimata sarunas Kankunā, pastāvētu uz mērķi samazināt emisijas par 30 %?
Does the Commission consider that circumstances are now favourable, with a view to the climate negotiations in Cancun, for pressing ahead with an emission reduction target of 30%?
Kā Komisija rīkosies?
What steps will it take?
Kā arī — kāda loma šeit, pēc Komisijas domām, būtu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmai?
And what role does it see in this for the emissions trading system?
Jautājums jautājumu laikam H-0390/2010
Question for Question Time H-0390/2010
(PPE) Temats: Ārējo robežu drošība
(PPE) Subject: Security of external borders
Kādas darbības veic Padome, lai turpinātu nostiprināt ārējo robežu drošību, paplašināt Frontex un, ja iespējams, uzsāktu papildu pasākumus patiesas Eiropas robežapsardzes izveidošanai?
What steps is the Council taking for the further reinforcement of security on the EU’s external borders, to develop Frontex and, if possible, to move closer to the establishment of a real European border protection force?
Jautājums jautājumu laikam H-0391/2010
Question for Question Time H-0391/2010
(PPE) Temats: Zemnieku lauksaimniecība Āfrikā
(PPE) Subject: Small-scale farming in Africa
Kādus pasākumus veic Komisija, lai Āfrikā nostiprinātu zemnieku saimniecību lauksaimniecību, ar kuru nodarbojas ģimenes uzņēmumi vai ciemu kopienas, lai tādējādi mazinātu cilvēku bēgšanu no lauku apvidiem un novērstu arvien plašāku teritoriju pamestību?
What is the Commission doing to support small-scale farming in Africa, typified by family farms and village communities, and thus to combat the depopulation and desertification of large areas?
Jautājums jautājumu laikam H-0392/2010
Question for Question Time H-0392/2010
(GUE/NGL) Temats: Amerikas Savienoto Valstu joprojām īstenotā politiskā vajāšana pret aktīvistu Sean Garland
(GUE/NGL) Subject: Continued political persecution by the US of activist Sean Garland
Piecus gadus pēc nelikumīga aresta un apcietinājuma 2005. gadā par nepamatotām apsūdzībām „komunistu sazvērestībā graut dolāra vērtību” Īrijas Darba partijas vadītājs Sean Garland joprojām tiek politiski vajāts.
Five years after the arrest in 2005 of Sean Garland, the leader of the Workers' Party of Ireland, on trumped-up charges involving 'a Communist conspiracy to undermine the dollar', he continues to face political persecution.
Īrijas aktīvistam, kuru otrreiz arestēja 2009. gada janvārī, neskatoties uz apsūdzību nepamatotību un spēcīgo starptautiskās sabiedrības solidaritātes kustību, kas sevi apliecināja visu šo gadu laikā, nemitīgi draud izdošana Amerikas Savienotajām Valstīm.
The Irish activist who was arrested for the second time in January 2009 lives under the constant threat of extradition to the US, despite the fact that the charges against him are without foundation and the strong international climate of solidarity for his cause during all these years.
Fakti liecina, ka tiek veikta acīmredzama politiska vajāšana pret strādnieku kustību un tiem, kas cīnās pret imperiālismu un aizstāv sabiedrības intereses.
Events confirm that this is a case of blatant political persecution directed against the workers' movement and all those fighting imperialism and defending the interests of the people.
Vai Padome nosoda Sean Garland nepieņemamo arestu un politisko vajāšanu, kas kārtējo reizi apdraud personas demokrātiskās tiesības un brīvības?
In view of the above, will the Council condemn the unacceptable arrest and political persecution of Sean Garland which is a blow against both democratic rights and popular freedoms?
Jautājums jautājumu laikam H-0393/2010
Question for Question Time H-0393/2010
(GUE/NGL) Temats: Grieķijas banku pārņemšana un privatizācija
(GUE/NGL) Subject: Takeover and privatisation of Greek Banks
Visas Grieķijas bankas ir labumguvējas, ko nodrošina atbalsta pakete 28 miljardu euro vērtībā, kā arī jauna 10 miljardus euro vērta papildu pakete, ko piešķīra ES un SVF uz ļoti stingiem nosacījumiem un par ko Grieķijas tautai nāksies dārgi maksāt.
All Greek banks have benefited massively from the €28 billion aid package, together with the new supplementary EU and IMF €10 billion package, which was accorded subject to very stringent conditions and for which the Greek people will be required to pay dearly.
Par GLB un PK apvienošanos un privatizāciju, kas nesīs milzu peļņu, maksās algota darba ņēmēji un sevišķi nelabvēlīgas sekas tā atstās uz smagos parādos nonākušiem maziem un vidējiem lauksaimniekiem, kā arī ražošanas un pārstrādes uzņēmumiem, kuriem ir konti GLB, turklāt cietīs banku nozares darbinieki.
The merger and privatisation of the ABG and TT, which will generate massive banking profits, will be paid for by wage earners and will have particularly unfavourable consequences for deeply indebted small and medium-sized farmers and processing companies holding accounts with the ABG, as well as bank employees.
Ņemot vērā, ka saskaņā ar saprašanās memoranda noteikumiem ieņēmumi no valsts daļu pārdošanas tiek lēstas viena miljarda euro apmērā katrā no nākamajiem gadiem, vai banku pārņemšana/ privatizācija ir saskaņā ar saprašanās memoranda noteikumiem, par kuriem vienojās PASOK valdība, ES, ECB un SVF?
Given that, under the terms of the Memorandum of Understanding, the proceeds from the sale of state assets are estimated to be €1 billion annually in the immediate future, is the takeover/privatisation of banks in accordance with the terms and conditions of the Memorandum of Understanding agreed between the PASOK government and the EU, ECT and IMF?
Jautājums jautājumu laikam H-0394/2010/pārsk.2
Question for Question Time H-0394/2010/rev.2
(GUE/NGL) Temats: Eiropas naftas uzņēmumu darbības Sudānas dienvidos
(GUE/NGL) Subject: Activities by European oil companies in South Sudan
Sudānā 2011. gada janvārī ir paredzēts referendums, ko īpaši atbalsta Eiropas Savienība, par valsts dienvidu daļas atdalīšanos.
A referendum in Sudan concerning the secession of the southern part of the country is, with the support of the EU, being scheduled for January 2011.
Vairāku valstu lieliem naftas uzņēmumiem ir būtiska ietekme šajos plānos.
Major oil companies from various countries are playing a significant role in this connection.
Piemēram, Zviedrijas naftas uzņēmums Lundin Petroleum ir vienojies ar Sudānas bruņotajiem spēkiem un sniedzis tiem atbalstu kriminālu darbību īstenošanai un Sudānas dienvidu iedzīvotāju daļas padzīšanai no viņu dzīves vietas, lai nodrošinātu kontroli pār naftas atradnēm.
Specifically, the Swedish company ‘Lundin Petroleum’ has been accused of complicity in the actions of the Sudanese armed forces and the displacement of part of the population of South Sudan so as to secure control of petroleum deposits.
Vai Padome joprojām atbalsta referenduma rīkošanu Sudānas dienvidos?
Does the Council still support the holding of a referendum in South Sudan?
Kāda ir Padomes nostāja attiecībā uz apsūdzībām par Eiropas naftas uzņēmumu rīcību Sudānā?
What view does it take of the allegations concerning the actions of European oil companies in Sudan?
Jautājums jautājumu laikam H-0395/2010
Question for Question Time H-0395/2010
(GUE/NGL) Temats: Norises, kas apdraud cilvēku tiesības uz sabiedrisku bezmaksas veselības aprūpi
(GUE/NGL) Subject: Profiteering at the expense of general entitlement to a free public health service
Grieķijā Panhelēnistiskās sociālistu kustības ( PASOK ) valdība, kura, atsaucoties uz memorandu, kas parakstīts ar Eiropas Savienību, Eiropas Centrālo banku un Starptautisko Valūtas fondu, ir krasi samazinājusi valsts veselības aprūpes izdevumus, apdraud iedzīvotāju veselību un liek darba ņēmējiem izmantot privātos veselības aprūpes un apdrošināšanas pakalpojumus, kas ir ļoti ienesīga joma starptautiskajiem uzņēmumiem.
By drastically cutting public expenditure on health services under the terms of the Memorandum of Understanding with the EU, ECT and IMF, the Greek PASOK government is endangering public health and driving wage earners towards private health and insurance schemes, an extremely lucrative sector for multinationals.
Saistībā ar privatizāciju un pakalpojumu tirgus liberalizēšanu Eiropas Savienība un grieķu valdības (gan PASOK , gan Jaunā demokrātija) konkurences veicināšanas vārdā likvidēja visus attiecīgos valsts pakalpojumus pašās slimnīcās.
As a result of privatisation and the deregulation of services in the name of competition, the EU and the Greek PASOK and ND governments have effectively blocked public services from the hospitals in question.
Kā Komisija vērtē politizēto veselības pakalpojumu privatizāciju un aprūpes kvalitātes un nosacījumu pazemināšanu?
What view does the Commission take of privatisation of the health services and the deterioration in health care standards?
Kāda ir tās nostāja attiecībā uz publiskotajām apsūdzībām par „Siemens” darījumiem Grieķijā un vairākās citās valstīs?
What is its position regarding allegations concerning transactions with Siemens in Greece and other countries?
Jautājums jautājumu laikam H-0396/2010
Question for Question Time H-0396/2010
(ALDE) Temats: LGBT tiesības
(ALDE) Subject: LGBT rights
No 79 Āfrikas, Karību reģiona un Klusā okeāna valstīm (ĀKK), kas ar Kotonū nolīgumu ir saistītas ar ES, 49 valstīs homoseksuālisms tiek uzskatīts par noziegumu, paredzot ieslodzījumu līdz 14 gadiem, un 5 valstīs lesbietēm, gejiem, biseksuāļiem un transpersonām (LGBT) piespriež nāvessodu.
Of the 79 African, Caribbean & Pacific (ACP) states linked to the EU through the Cotonou Agreement, 49 criminalise homosexuality, with penalties ranging up to 14 years in jail, and as many as five punish lesbian, gay, bisexual and transgender (LGBT) people with death.
Tomēr pārskatītajā Kotonū nolīgumā nav ietverts aizliegums diskriminēt seksuālās orientācijas dēļ, lai gan pieaug valstu atbalstīta homofobija.
The revised Cotonou Agreement does not, however, specifically cover non-discrimination on grounds of sexual orientation, despite an increasing incidence of state-sponsored homophobia.
Ņemot vērā, ka Kotonū nolīgumā, diemžēl, nav ietverta atsauce uz LGBT tiesībām, kā Komisija, pildot saistības ievērot vispārējās cilvēktiesības, plāno garantēt LGBT drošību ĀKK valstīs, ar kurām ES ir partnerattiecības?
Given this regrettable absence of reference to LGBT rights in the Cotonou Agreement, how does the Commission intend to ensure, through observance of the general human rights obligations in that agreement, that the human rights of LGBT people are safeguarded in the ACP countries with which the EU has this partnership?
Jautājums jautājumu laikam H-0397/2010
Question for Question Time H-0397/2010
(Verts/ALE) Temats: Komisijas prasība attiecībā uz dzelzceļa līniju slēgšanu Grieķijā
(Verts/ALE) Subject: Closure of railway lines in Greece imposed by the Commission
Memorandā, ko par Grieķijai piešķirtā aizdevuma nosacījumiem parakstījusi arī Komisija, tiek nepārprotami prasīta nerentablu dzelzceļa līniju slēgšana.
The Memorandum of Understanding regarding terms of credit for Greece, to which the Commission is a signatory, specifies the closure of loss-making railways.
Grieķijas valdības desmitiem gadu laikā nav sistemātiski pildījušas savas finansiālās saistības attiecībā uz Grieķijas Dzelzceļu sabiedrību ( OSE ), tādējādi spiežot sabiedrību segt izdevumus ar valsts garantētiem aizdevumiem.
For decades, successive Greek governments have systematically failed to meet their financial obligations towards the Greek Railways Organisation (OSE) forcing it to have recourse to state-guaranteed loans.
Aizdevumi nosedza arī lielu daļu no saistībā ar līdzfinansētiem OSE projektiem piešķirtās valsts iemaksas, kādu nepiešķīra citām transporta infrastruktūrām.
National contributions to co-funded rail projects have also largely taken the form of loans which has not been the case for other transport infrastructures.
Dzelzceļa līniju slēgšana ir rezultāts praksei ne tikai nomaksāt par labu OSE deviņu miljardu euro valsts parādu, bet arī negodīgas konkurences praksei attiecībā uz dzelzceļiem.
The closure of railway lines is the result of practices designed to attribute to the OSE a public debt of €9 billion and of unfair competition at the expense of the railways.
Vai Komisijas izteiktā prasība attiecībā uz Eiropas Savienības līdzfinansētu dzelzceļa līniju slēgšanu atbilst ES tiesību aktiem?
Is the closure of EU-funded railway lines being sought by the Commission in accordance with EU rules?
Jautājums jautājumu laikam H-0398/2010
Question for Question Time H-0398/2010
(ECR) Temats: Savienības klimata un energoapgādes drošības politika
(ECR) Subject: The EU's climate policy and energy security
Eiropas Savienības klimata un energoapgādes drošības politika ir galvenie mērķi, kas ir definēti Zaļajā grāmatā „Eiropas stratēģija ilgtspējīgai, konkurētspējīgai un drošai enerģija” (2006. gada 8. martā).
The European Union’s climate policy and its energy security are the key goals set out in the Green Paper entitled ‘A European strategy for sustainable, competitive and secure energy’ of 8 March 2006.
Valstīs, kur energoavotu sadalījums ir tāds, ka enerģētikā galvenokārt tiek izmantotas ogles, vienādas CO2 emisiju ierobežošanas normas piemērošana ir saistīta ar lielāku atkarību no gāzes importa.
In countries whose energy mix is made up to a large extent of coal in terms of energy, applying a uniform standard for limiting CO2 emissions will mean increasing dependence on gas imports.
Atšķirībā no Rietumeiropas valstīm, Viduseiropas valstīm nav raksturīga energoapgādes diversifikācija un līdzsvars, savukārt tām ir raksturīgs faktisks Krievijas uzņēmuma „Gazprom” eksporta monopols.
Unlike countries in Western Europe, those in Central Europe do not enjoy a sustainable diversification of supply but instead have to face the virtual monopoly on exports of the Russian Gazprom company.
Tas būtiski mazina Savienības energoapgādes drošību.
This places an appreciable restriction on the EU’s energy security.
Kā Komisija paredz šo problēmu atrisināt?
How does the Commission intend to solve to this problem?
Vai mērķis ir saglabāt vienādus CO2 emisiju noteikumus pilnīgi atšķirīgās kopējā tirgus teritorijās ?
Is the aim to have uniform rules for CO2 emissions for completely different parts of the Common Market?