natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Bija pārstāvēta arī Liberāļu un demokrātu (ALDE) grupa, Zaļie, Eiropas Apvienotā kreiso grupa (GUE/NGL), Nāciju Eiropas grupa (UEN) un Neatkarības un demokrātijas grupa.
Also represented were the "Liberal and Democrat" ALDE group, the Greens, the European United Left (GUE/NGL), the Union for Europe of the Nations (UEN) and the Independence and Democracy Group.
Deputātu skaits no jaunajām dalībvalstīm bija rekordliels – 60 %.
A record 60% of the membership was composed of new members.
Šis sasaukums bija jauns, atšķirīgs un daudzējādā ziņā neparedzams.
This was a new, different and, in many ways, unpredictable parliament.
Parlamentam bija jāpārstāv ievērojami paplašinātas Eiropas Savienības pilsoņi laikā, ko raksturoja politiska neskaidrība, satraucoša starptautiskā situācija un, kā parādīja turpmākie notikumi, aizvien skaļāki vēlētāju iebildumi attiecībā uz Eiropas Savienības virzību.
It would have to represent the citizens of greatly expanded European Union in a period of widespread political uncertainty, a worrying global environment and, as time would show, growing fractiousness among voters about the direction of the Union.
2004. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanas
2004 European elections
Padarīt Eiropu darboties spējīgu – pārvalde un demokrātija
Making Europe work: Governance and Democracy
Eirodeputāti pauž viedokli par Konstitūciju Jaunās Komisijas iecelšana
MEPs make their feelings clear on the Constitution Appointment of the new Commission
Jaunais Parlaments nekavējoties izmantoja savas demokrātiskā pārrauga tiesības attiecībā uz izpildiestādi, uzklausot visus komisāru kandidātus.
The new Parliament immediately asserted its role as democratic overseer of the executive, holding in-depth hearings of all the incoming nominee commissioners.
Pēc uzklausīšanas tas izteica šaubas par triju kandidātu piemērotību vai nu amatam Komisijā, vai konkrētajam postenim, vai abiem.
Following these hearings, it expressed doubts as to the suitability of three nominees, either for a post in the Commission, for the designated portfolio, or both.
Viens no šādiem gadījumiem, saistībā ar Rocco Butiglione, plaši atspoguļojās presē visā Eiropā.
One of these cases, that of Mr Rocco Buttiglione, made headlines across Europe.
„Eiropas nākotne” – debates par Konstitucionālo līgumu
The "Future of Europe": the Constitutional Debate
Sasaukuma laika pirmo pusi dziļi ietekmēja Konstitucionālā līguma mainīgā situācija.
The changing fortunes of the Constitutional Treaty profoundly marked the first half-legislature.
Parlamentam bija zināmas bažas attiecībā uz tekstu, taču balsojumā 2005. gada 12. janvārī tas izteica pārliecinošu atbalstu Konstitucionālā līguma projektam (par balsoja 500 Parlamenta deputātu).
Parliament had some concerns about the text but decisively supported the draft Constitutional Treaty in a vote on 12 January 2005 (500 MEP voted yes).
Vairākums (18) ES dalībvalstu pēc tam ratificēja tekstu, tomēr noraidošo balsojumu Francijā un Nīderlandē rezultātā dienas kārtībā izvirzījās nopietni jautājumi ne tikai par Konstitūcijas nākotni, bet arī par Eiropas iestāžu spēju ņemt vērā pilsoņu viedokli par ES virzību un darbību.
A majority (18) of EU members subsequently ratified the text, but the "no" votes in France and the Netherlands set the agenda, posing serious questions not only as to the future of the Constitution, but also the capacity of European Institutions to address the concerns of citizens about the direction and working of the Union.
Tāpēc Parlaments, ieņemot stingru pozīciju, uzsāka vairākas iniciatīvas, tostarp sanāksmes ar plašu iedzīvotāju masu piedalīšanos visā Eiropā, dalībvalstu televīzijas pārraidītās jauniešu debates, kā arī debates Parlamentā ar vairākiem Eiropas valstu vadītājiem.
It therefore launched a series of initiatives to address the issues head-on : numerous events, including public meetings across Europe, nationally televised youth debates and debates in Parliament with several European leaders.
Parlaments secināja, ka tam jāstrādā vairāk, lai pilsoņi reāli izjustu savas „tiesības zināt”, ko Parlaments dara viņu vārdā.
Parliament also realised it had to work harder to make a reality of the citizens' "right to know" what it does in their name.
Tāpēc Parlaments daudz darīja, lai īstenotu lielāku atklātību un pieejamību, izmantojot pilnīgi pārveidotu tīmekļa vietni, novatorisku tīmekļa TV projektu un veidojot jaunu apmeklētāju centru Briselē.
It therefore undertook major efforts to become more open and accessible through a completely revamped website, an innovative WebTV project and a visitors' centre in Brussels.
25 dalībvalstu Parlamenta darba uzsākšana
Making a Parliament of 25 states work
Parādot to, ka, apvienojot deputātus no 25 valstīm un lietojot 20 valodas, iestāde var efektīvi darboties, Parlaments pierādīja, ka pesimistiem nebija taisnība.
Parliament has proved the pessimists wrong by showing that a body integrating members from 25 countries using 20 languages can function effectively.
Turklāt deputāti no jaunajām dalībvalstīm ātri pierādīja, ka ir spējīgi veikt atbildīgus un ietekmīgus pienākumus, trīs no viņiem kļuva par Parlamenta priekšsēdētāja vietniekiem, četri – par komiteju priekšsēdētājiem, seši – par delegāciju priekšsēdētājiem, bet citi sagatavoja normatīvos un citus ziņojumus.
Moreover, members from the new countries moved swiftly into positions of authority and influence, including among their number three vice-presidents of Parliament, four committee chairs, six delegation chairs and many rapporteurs on legislative and other reports.
Eiropas Savienības paplašināšanās
Enlarging the European Union
Eiropas Parlaments 2005. gada 13. aprīlī nobalsoja par Rumānijas un Bulgārijas uzņemšanu Eiropas Savienībā.
On 13 April 2005, the European Parliament voted in favour of admitting Romania and Bulgaria to the European Union.
Balsojumā 2004. gada 15. decembrī Eiropas Parlaments atbalstīja pievienošanās sarunu sākšanu ar Turciju – 407 deputāti balsoja par, 262 bija pret un 29 atturējās.
In a vote on 15 December 2004, the European Parliament supported the opening of accession negotiations with Turkey - 407 members voted in favour, 262 were against and 29 abstained.
Turpmākajos balsojumos, arī nesenajā – 2006. gada 13. decembrī, Parlaments kopumā ir turpinājis atbalstīt Turcijas virzību uz pievienošanos, lai gan jaunākajā balsojumā tas piekrita Komisijas priekšlikumam apturēt sarunas par atsevišķām sadaļām, jo Turcija joprojām atsakās atvērt robežas Kipras kuģiem un lidmašīnām.
In successive votes, most recently on 13 December 2006, Parliament has generally continued to support Turkey's road to accession, although in the latest vote it agreed with the Commission proposal to suspend part of the negotiations because of Turkey's continued refusal to open its borders to ships and planes from Cyprus.
Parlaments ir izteicis savu viedokli arī tad, kad radušās citas problēmas.
Parliament has also spoken out when other problems have arisen.
Piemēram, septembrī Parlaments atbalstīja referenta Camiel Eurling paustās bažas par cilvēktiesību ievērošanu, minoritāšu un sieviešu stāvokli, kā arī daudzos citos jautājumos.
For example, in September, Parliament backed rapporteur Camiel Eurlings' expression of concern on human rights, the position of minorities, the situation of women, and numerous other issues.
Eiropas vieta pasaulē un pasaules vieta Eiropā
Europe's place in the world - the world's place in Europe
Libērijas prezidente Ellen Johnson Sirleaf Tribīne pasaules valstu vadītājiem
Liberia's President Ellen Johnson Sirleaf A stage for world leaders
Šā sasaukuma pirmajā puslaikā būtiska nozīme bija starptautiskiem notikumiem, un pasaules valstu vadītāji aizvien vairāk uzskatīja Parlamentu par starpnieku globalizētajā pasaulē, kur cer, ka ES veiks savus pienākumus.
International events played a considerable part in shaping the first half-legislature, and world leaders look increasingly to the European Parliament as an interlocutor in a globalised world where the EU is expected to live up to its responsibilities.
Starp tiem, kas apmeklējuši Eiropas Parlamentu oficiālā vizītē, minams: Ukrainas prezidents Viktors Juščenko, Bolīvijas prezidents Evo Morales, Libērijas prezidente Elena Džonsone-Sirlīfa, Pakistānas prezidents Pervezs Mušarafs, Palestīniešu pašpārvaldes prezidents Mahmuds Abbas , Libānas premjerministrs Fuāds Siniors , Filipīnu prezidente Gloria Makapagala-Arojo, Katāras emīrs, Gruzijas prezidents Mihails Sakašvili .
Among others, the following made official visits to the European Parliament: President Victor Yushchenko of Ukraine, President Evo Morales of Bolivia, President Ellen Sirleaf Johnson of Liberia, President Pervez Musharraf of Pakistan, President Mahmood Abbas of the Palestinian Authority, Prime Minister Faoud Siniora of Lebanon, President Gloria Macapagal-Arroyo of the Philippines, the Emir of Qatar and President Mikhail Saakashvili of Georgia.
Parlamentu ir apmeklējuši arī Thabo Mbeki no Dienvidāfrikas Republikas, Hamids Karzais no Afganistānas un Rikardo Lagos no Čīles.
Thabo Mbeki of South Africa, Hamid Karzai of Afghanistan and Ricardo Lagos of Chile have also visited the Parliament.
Aleksandrs Milinkevičs decembrī no Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja Ž. Burrelja saņēma Saharova balvu par domas brīvību.
In December, Aliaksandr Milinkevich recieved the Sakharov Prize for freedom of thought from Parliament's President Borrell.
Parlamenta diplomātija un atbalsts demokrātijai
Parliamentary diplomacy and support for democracy
Līdztekus ievērojamu viesu uzņemšanai Parlaments ir īstenojis intensīvu parlamentārās diplomātijas programmu ārpus Eiropas Savienības.
As well as receiving eminent guests, Parliament has maintained an intensive programme of parliamentary diplomacy outside the European Union.
Parlamenta priekšsēdētājs ir devies vairākās oficiālās vizītēs uz valstīm, kuras Eiropas Savienībai ir stratēģiski nozīmīgas, piemēram, uz Indiju un Ķīnu, kur viņu uzņēma valsts augstākās amatpersonas.
The President himself has conducted numerous official visits to countries of strategic importance to the Union, being received for example by the highest political authorities in India and China.
Eiropas Parlamentu ir nodarbinājuši un uztraukuši biežie vardarbīgie un traģiskie notikumi Tuvajos un Vidējos Austrumos.
The often violent and tragic events in the Middle East have preoccupied and concerned the European Parliament.
Šis reģions ir viens no tiem, kur Parlamentam ir skaidri noteikts uzdevums darboties kā objektīvam starpniekam, galvenokārt iesaistoties Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu parlamentārās asamblejas darbā.
The region is one where the Parliament has a clear role as an even-handed broker, most notably thanks to its involvement in the Euromed Parliamentary Assembly.
Tā kā palestīniešu teritorijās pieauga vardarbība, kā arī Libānas dienvidu daļā un Izraēlas ziemeļos izcēlās asiņains konflikts, Parlaments 2006. gada 1. augustā bija viena no pirmajām lielākajām starptautiskajām iestādēm, kas pieprasīja tūlītēju uguns pārtraukšanu.
As violence increased in the Palestinian Territories and a horrific conflict erupted in southern Lebanon and northern Israel, Parliament on 1 August 2006 was one of the first major international institutional players to call for an immediate ceasefire.
Parlamenta priekšsēdētājs Ž. Burreljs 2006. gada vasaras beigās apmeklēja Libānu, savukārt pēc tam Libānas premjerministrs Fuāds Siniors ieradās Strasbūrā un savā runā skaidroja stāvokli Libānā.
In the latter part of summer 2006, President Borrell visited Lebanon, following which Lebanese Prime Minister Siniora visited Strasbourg to address the European Parliament on the situation in his country.
Parlaments ļoti ātri vienojās sniegt praktisku palīdzību Libānai, piešķirot ievērojamu finanšu paketi atbalstam un atjaunošanai.
In very practical terms the Parliament moreover rapidly agreed a substantial aid and reconstruction package to Lebanon.
Finanšu instrumenti
Financial instruments
Eiropas Savienība sniedz apjomīgāko ārējo atbalstu pasaulē.
Europe is the world's foremost donor of external aid.
Tāpēc šā atbalsta sniegšanā izmantojamie finanšu instrumenti ir ļoti svarīgi.
The financial instruments used to deliver this aid are therefore crucial.
Komisija 2004. gada oktobrī ierosināja radikāli pārskatīt ES programmas, 30 tiesību aktus aizstājot ar sešiem.
In October 2004, the Commission put forward radical overhaul of EU programmes, replacing over 30 legislative instruments with six.
Parlaments atbalstīja ierosinājumu par vienkāršošanu, bet uzstāja, ka jāsaglabā atsevišķi tiesību akti attiecībā uz jaunattīstības valstīm, kā arī demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai, lai izceltu šīs politiskās prioritātes (otrajam mērķim paredzētos tiesību aktus piemēroja projektu finansēšanai trešās valstīs pat bez vietējo varas iestāžu piekrišanas).
Parliament agreed with the idea of simplification but insisted on retaining separate instruments for developing countries and for the promotion of democracy and human rights (the latter used to finance projects in third countries even without the consent of the local authorities), in order to ring-fence these political priorities.
Pēc divu gadu sarunām ar dalībvalstīm EP deputāti ar Padomi sekmīgi noslēdza vienošanos, kurā atspoguļojas viņu galvenās prasības šajā jautājumā.
After two years of negotiations with the Member states, MEPs successfully concluded an agreement with the Council reflecting their main demands in this regard.
Vienošanās par attīstības sadarbības finansēšanas instrumentu 2007. –2013. g. tika apstiprināta decembra plenārsesijā.
The deal, which covers the financing instrument for development co-operation for 2007-2013, was approved in plenary in December.
Otrs svarīgs panākums EP deputātiem bija tas, ka Parlaments saglabāja savas koplēmuma pilnvaras, par kurām Komisija bija vēlējusies diskutēt.
Another key point for MEPs is that Parliament preserved its co-decision powers, which the Commission had sought to bring into question.
Eiropas – Vidusjūras reģiona valstu parlamentārā asambleja Ž. Burreljs Libānā
EuroMed- read more President Borrell in Lebanon
Parlaments – īpašs forums svarīgu jautājumu apspriešanai
A privileged forum: the big issue Parliament
Aizvien biežāk Eiropas Parlaments kļūst par vietu, kur tiek apspriesti Eiropai svarīgi jautājumi un nozīmīgas tēmas, kas interesē visplašākos Eiropas sabiedrības slāņus.
Increasingly, the European Parliament became the place where Europe's big issues are played out and the big themes aired for a Europe-wide public.
Ir dzirdēts, ka pasaules valstu vadītāji veido pat rindu, lai varētu uzrunāt Parlamentu, taču arī dažu ES dalībvalstu vadītāji ir bijuši tikpat ieinteresēti izmantot izdevību debatēt ar Eiropas ievēlēto asambleju.
Mention has been made of the succession of world leaders queuing to take the Parliament stage, but some EU leaders have been no less keen to avail themselves of the opportunity to debate with Europe's elected assembly.
Parlamenta izmeklēšana – CIP „pārsūtīšanas” lidojumi
Enquiries by Parliament: CIA “Rendition” Flights
Eiropas sabiedrību dziļi satrauca 2005. gada beigās parādījusies informācija par iespējamām slepenām ieslodzījuma vietām ES teritorijā un par slepeniem pārsūtīšanas lidojumiem no Eiropas lidostām, kuras izmantojusi CIP, lai turētu apcietinājumā un pārvadātu par terorismu aizdomās turētās personas.
European public opinion was deeply concerned at the emergence in late 2005 of the alleged existence of secret prisons on EU territory and secret rendition flights from European airports used by the CIA to detain and transfer individuals it suspected of terrorist activity.
Parlaments atbilstīgi rīkojās un 2006. gada 18. janvārī izveidoja pagaidu komiteju „saistībā ar iespējamo CIP veikto Eiropas valstu izmantošanu, lai pārvadātu un nelikumīgi turētu apcietinājumā gūstekņus”.
Parliament reacted by creating on 18 January 2006 a temporary committee “on the alleged use of European countries by the CIA for the transport and illegal detention of prisoners.”
Šī komiteja, kuras vadītājs ir priekšsēdētājs Carlos Coelho un referents Claudio Fava , sniegs ziņojumu 2007. gada sākumā.
This committee, led by chairman Carlos Coelho and rapporteur Claudio Fava, is due to report at the beginning of 2007.
Komiteja 2006. gada laikā ir nopietni pētījusi šo jautājumu, uzklausot daudzus lieciniekus (tostarp bijušos aizturētos) un ekspertus, veicot faktu vākšanas misijas visā Eiropā un ASV, iepazīstoties ar lielu dokumentu klāstu un izmantojot ļoti dažādus avotus, bieži vien arī konfidenciālu informāciju.
It has spent 2006 digging deep into the affair, holding numerous hearings with witnesses (including ex-detainees) and experts, undertaking fact-finding missions across Europe and in the US, studying a mass of documents and drawing on a wide variety of sources, often of a confidential nature.
Komitejas slēdzienu Parlaments apstiprinās 2007. gada februārī.
Its findings will be adopted by Parliament in February 2007.
Parlamenta izmeklēšana saistībā ar apdrošināšanas sabiedrības „Equitable Life Insurance” skandālu
Enquiries by Parliament Equitable Life insurance scandal
Parlaments reaģēja arī uz citu Eiropas mēroga skandālu, izveidojot īpašu izmeklēšanas komiteju, proti, pagaidu izmeklēšanas komiteju saistībā ar apdrošināšanas sabiedrību „ Equitable Life Insurance ”, lai atklātu faktus, trūkumus un atbildīgās personas, kuru dēļ iestājās šīs sabiedrības sabrukums, kā rezultātā ietaupījumus zaudēja tūkstoši Eiropas iedzīvotāju.
Parliament also reacted to another Europe-wide scandal by creating a special investigative body, this time a temporary committee of inquiry, with a remit to unearth the facts, failings and the responsibilities behind the collapse of the Equitable Life insurance company, which deprived thousands of Europeans of their savings.
Šī komiteja arī sniegs ziņojumu 2007. gada sākumā.
This committee will also report in early 2007.
Pēdējo divu gadu laikā Eiropas Savienība un tās iedzīvotāji citur pasaulē ir sastapušies ar terorisma šausmām, viņi ir vienoti bēdās un apņēmībā uzveikt ekstrēmismu un vardarbību.
The horrors of terrorism visited Europe and its citizens around the world in the last two years, uniting Europeans in grief and determination to defeat extremism and violence.
Parlamenta organizētie piemiņas pasākumi terorisma upuriem 2005. gada martā un 2006. gadā – Madrides uzbrukuma gadadienā – izraisīja īpašu pārdzīvojumu, dažādu tautību jauniešiem piedaloties ceremonijā un apliecinot solidaritāti un pretestības garu.
The Parliament's commemoration of the victims of terrorism in March 2005 and 2006, on the anniversary of the Madrid attacks, took on a particular poignancy as youngsters from various nationalities took part in a ceremony affirming a spirit of resistance and solidarity.
CIP „pārsūtīšanas” lidojumi "Equitable life"
CIA "rendition" flights Equitable life
Likumdošana: Parlamenta darbības kodols
Legislation: the heart of the Parliament's activities
Iespējams, ka sestajā sasaukumā līdz šim ir izskatīts jūtami mazāk Komisijas ierosināto normatīvo priekšlikumu, daļēji tāpēc, ka Parlaments nav viegli iespaidojams.
Maybe partly because of a realisation that the Parliament is no pushover, a feature of the sixth legislature so far has been a marked drop in the legislative initiatives put forward by the Commission.
Attiecībā uz Ostas pakalpojumu direktīvu Parlamenta asais reālistiskais skatījums Komisijai lika saprast, ka likumdošanas aktivitātes kā pašmērķis nav lietderīgas un ka Komisija neievēro ar Parlamenta starpniecību pausto sabiedrības viedokli.
A sharp dose of reality, administered by Parliament on the Port Services directive, has taught the Commission that legislative activism for its own sake won’t wash and that public opinion, expressed through the Parliament, is ignored at its peril.
Arī Padomei Parlaments vienu vai divas reizes likumdošanas procesā ir devis mācību, parādot, ka spēj ieņemt skaidru nostāju un veidot politisku kompromisu acīmredzami labāk nekā otra likumdevēja iestāde.
Parliament has also taught Council a lesson or two in the course of the legislature, showing an ability to forge clear positions and build political compromises in a manner apparently beyond its co-legislator.
Parlamenta spēja risināt problēmas ir ļāvusi tam izstrādāt tiesību aktus atbilstoši savai darba kārtībai un aktivizēt Padomes darbību, īpaši divos sarežģītos gadījumos, proti, saistībā ar REACH regulu un Pakalpojumu direktīvu.
This deal-making capacity has allowed Parliament to shape legislation to its agenda and pull the Council in its wake, most noticeably in two of the hottest cases: REACH and the Services directive.
Turpmāk minētie piemēri ir tikai neliela daļa no Parlamenta darba.
The examples below are necessarily only a small part of Parliament's work.
Palīdzība ceļu satiksmes negadījumos cietušajiem – mehānisko transportlīdzekļu lietošanas civiltiesiskā atbildība
Help for victims of motor accidents: Liability in the use of motor vehicles
Šis tiesību akts, ko pieņēma 2005. gada janvārī referenta Manuel Medina Ortega vadībā, ietekmēs miljoniem Eiropas pilsoņu: nelaimes gadījumos iesaistītos transportlīdzekļu vadītājus un iespējamos cietušos, kā arī apdrošinātājus.
This legislation, adopted in January 2005 under the leadership of rapporteur Manuel Medina Ortega, will affect millions of European citizens: drivers and potential victims of accidents, as well as insurers.
Tas atvieglos apdrošināšanas atlīdzības iegūšanu un uzlabos nelaimes gadījumos cietušo aizsardzību.
It will make it easier for drivers to obtain insurance and will improve the protection of accident victims.
Minimālais apdrošināšanas segums cietušajiem ir paaugstināts no 350 000eiro līdz 1 miljonam eiro.
For victims, it raises the minimum cover from €350,000 to €1 million.
Personas, kuras pārvietojas pāri robežām uz laiku studiju vai profesionālās darbības nolūkā, varēs ceļot savās automašīnās bez apdrošināšanas problēmām.
People moving across borders will be able to take their car with them without insurance problems when they move for temporary stays as students or in their professional lives.
Būs vieglāk arī iegādāties un pārdot mehāniskos transportlīdzekļus ārvalstīs.
It will also be easier for them to buy and sell motor vehicles abroad.
Profesionālā kvalifikācija
Professional qualifications
Saskaņā ar tiesību aktu, kas tika pieņemts Stefano Zappalà vadībā
As a result of this legislation, adopted under the guidance of Stefano Zappalà:
speciālisti var sniegt pakalpojumus ārvalstīs, iegūstot pieredzi un pēc iespējas plašāk iepazīstinot citus ar savām speciālajām zināšanām;
Professionals can provide their services abroad, gaining experience and making their expertise more widely available.
tiks samazināts birokrātisms , jo kvalifikācijas atzīšana tagad notiek automātiski;
Red tape will be cut since recognition is now automatic.
patērētāji būs ieguvēji, jo tiek piedāvāta lielāka izvēle, vienlaikus gūstot labumu no valsts nodrošinājuma (piemēram, no profesionālās darbības civiltiesiskās atbildības apdrošināšanas);
Consumers will benefit from greater choice while benefiting from national safeguards (such as professional indemnity insurance).
profesionālajām organizācijām tiek garantēta lielāka ietekme sistēmas turpmākajā attīstībā.
Professional organisations are guaranteed a greater say in the future development of the system.
Direktīva, ar kuru aizstāj 15 nozaru tiesību aktus, ir „labākas likumdošanas” uzskatāms piemērs.
The Directive is a good example of "better lawmaking" replacing 15 sectoral laws.
Tā ir arī būtiska iekšējam tirgum, jo izveido sistēmu, ar kuras palīdzību pirmoreiz iespējama patiesi automātiska pakalpojumu sniedzēju brīva kustība visā Eiropas teritorijā.
It is also essential to the Internal Market, creating a system which makes, for the first time, the free movement of professionals with in Europe really automatic.
Kuģu izraisīts piesārņojums
Pollution caused by ships
Saskaņā ar direktīvu „kuģu radītu piesārņojošu vielu izplūde jāuzskata par kriminālpārkāpumu, ja to izraisa ar nodomu, aiz neuzmanības vai nopietnas nolaidības”.
Under the directive, ship-source discharges of polluting substances committed with "intent, recklessly or by serious negligence" will be regarded as criminal offences.