natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jūsu ziņojuma izejas punkts ir Eiropas Komisijas Pārredzamības iniciatīva, kurā viss griežas ap lobistu reģistru.
Ahead of the report's release we spoke to the man who will draft it - Finnish MEP Alexander Stubb (EPP-ED).
Šobrīd, pēc nodarbošanās ar šo jautājumu, daudz un dažādu viedokļu uzklausīšanas un anketu nosūtīšanas eirodeputātiem man ir tāda sajūta, ka vajadzīgi pārredzamāki un nedaudz stingrāki noteikumi.
After listening to a lot of people and sending questionnaires to all MEPs, my feeling is we need to have more transparent and slightly stricter rules.
Iemesls, kādēļ izveidota šāda sistēma ir tas, ka politisko aktivitāšu finansēšana ir ļoti cieši saistīta ar lobēšanu.
The reason for that system is that political funding is very closely linked to lobbying.
Ir arī cita galējība, kas patlaban novērojama vairumā ES dalībvalstu, kur nav vispār nekādu noteikumu par lobēšanu.
Then you have another extreme which we actually have in most EU Member States where there are no lobby rules whatsoever.
Vairāki parlamenti uzklausa tā dēvētos „ekspertus”… kas, protams, ir lobisti.
Various parliaments listen to so-called "experts" who are of course lobbyists.
Tagad rodas jautājums — ko darīt ar Parlamenta reģistru…
The question now is what we should do with our Parliament register…
Vai Jūs domājat, ka Parlamentam un Komisijai vajadzētu izveidot kopēju reģistru?
… do you think there should be a common register with the European Commission?
Sākumā es biju skeptiski noskaņots par iespējām to paveikt administratīvā līmenī.
In the beginning I was sceptical about the administrative feasibility of this.
Pēc ilgām un garām pārdomām esmu nonācis pie secinājuma, ka tā nebūtu nemaz tik slikta ideja.
Having thought about it long and hard, I don't think it is such a bad idea after all.
Lobēšana abās institūcijās tomēr atšķiras.
Lobbying in the two institutions, however, differs.
Šeit, Parlamentā, jūs saņemat caurlaidi un varat brīvi pastaigāties; Komisijā jums šāda veida caurlaidi nedod.
Here at the Parliament you get a badge and you walk around freely, in the Commission you can’t get a badge to walk around.
Tāpēc es vispirms vēlētos noskaidrot, kā to izdarīt praksē.
Therefore, I would first want to see how we can do this in practice.
Vai jāreģistrējas būtu visiem lobistiem?
Would the register apply equally to all lobbyists?
Es domāju, ka pret visiem lobistiem jāizturas vienādi.
I think that all lobbyists were created equal.
Manās acīs rūpniecības un arodbiedrību pārstāvji, kas nodarbojas ar lobēšanas aktivitātēm, ir lobisti.
For me the representatives of industry and the representatives of trade unions are lobbyists when they are engaged in lobbying activity.
Viņi visi aizstāv kāda intereses.
They are all pushing for a vested interest.
Es uzskatu, ka reģistrācijai būtu jābūt brīvprātīgai.
I believe that the register should be voluntary.
Pretējā gadījumā, ja, piemēram, kāds no Polijas lauksaimnieku apvienības vēlas tikties ar kādu eirodeputātu — vai viņš to drīkst darīt, ja reģistrācija ir obligāta?
This is because otherwise if somebody for instance from the agricultural union in Poland just wants to come and see an MEP: is he allowed to do that if the register is mandatory?
Tas ietu mazliet par tālu… Taču ja jūs vēlaties būt nopietns lobists, jūs reģistrēsieties tik un tā.
That might be going a little too far…but if you want to be a serious lobbyist, you will register anyway.
Cik lielā mērā vajadzētu publiskot finanšu datus?
How far do you think financial disclosure should go?
Es domāju, ka zināmai finansiālai atklātībai jābūt, jo tā veicina pārredzamību.
I feel that there should be a certain amount of financial disclosure, because that improves transparency.
Privāti uzņēmumi varētu darīt zināmu, cik lielu ienākumu daļu viņi procentuāli velta lobēšanai.
Private companies could tell the percentage of their revenue spent on lobbying.
Es uzskatu, ka profesionālām lobēšanas organizācijām būtu jāatklāj, kas ir to klienti, bet nevalstiskajām organizācijām — no kurienes nāk to finansējums.
I think professional lobby organizations should tell who their clients are, and NGOs where their funding comes from.
Pārredzamība darbojas abos virzienos, arī eirodeputātu darbībai jābūt pārredzamai.
Transparency works both ways - the MEPs have to be transparent as well.
Tāpēc es ierosināšu ieviest sistēmu, kurā Parlamenta ziņojumu autoriem zemteksta piezīmē būs jānorāda visi eksperti un lobisti, kas uzklausīti ziņojuma sagatavošanas laikā.
For this reason I am going to propose a system, where as the Parliament’s rapporteur, you should indicate in a footnote all the different people and lobbyists that you have heard in the process.
Es to saucu par „likumdošanas pirkstu nospiedumu”.
I call it the "legislative fingerprint".
Es domāju, ka lobēšana ir kaut kas pozitīvs un nepieciešams; tai vienīgi jābūt pārredzamai.
I think that lobbying is something positive and essential, but it just has to be transparent.
Kāda ir lobistu nozīme Parlamentā?
In what ways are lobbyists important for the Parliament?
Vislabāk instruētā persona Briselē ir eirokomisārs, jo viņam aiz muguras atrodas simtiem valsts darbinieku.
My argument is that the best briefed person in Brussels is the Commissioner, because he has hundreds of civil servants behind him.
Otrā vislabāk instruētā persona ir ministrs ES Padomē, jo viņam vai viņai atkarībā no ministrijas vai valsts izmēriem aiz muguras atrodas 100 līdz 1000 valsts darbinieku.
The second best briefed person is the Minister who comes to the Council, because he or she has between 100 and 1,000 civil servants behind him, depending on the size of the ministry and the country.
Eirodeputātam ir tikai daži palīgi, parasti viens līdz trīs.
An MEP has only a few assistants, usually between one and three.
Tāpēc eirodeputātam ir vajadzīgs zināms kontaktu tīkls, un es uzskatu, ka, piegādājot pamatinformāciju, lobisti veic labu darbu.
So, as an MEP you need to have a certain network, and I think in providing basic information the lobbyists are good.
Viņi likumdošanas procesam ir nepieciešami.
They are necessary for the legislative process.
Ja mēs, piemēram, izskatām jautājumu par divu vai trīs riteņu motorizētu transporta līdzekļu spidometriem, būtu smieklīgi apgalvot, ka šajā jomā esmu speciālists.
If for instance we are dealing with the speedometers of two to three wheeled motor vehicles, it would be ridiculous for me to say that I am a specialist in the field.
Vai lobisti jums ir izteikuši ierosinājumus attiecībā uz ziņojumu par lobēšanu?
Have you been approached by lobbyists for your report on lobbying?
Jā, noteikti, lobisti mani lobē arī par lobēšanu.
Yes, definitely, I have been lobbied by lobbyists on lobbying.
Pārredzamības labad es savā blogā esmu uzskaitījis visus tos lobistus, kas mani līdz šim uzmeklējuši.
For the sake of transparency I have actually written down in my blog all the different lobbyists that have seen me.
Mēs, somi, varbūt dažkārt esam pārāk pārredzami dažu gaumei.
We Finns are perhaps a bit too transparent for the liking of some.
Es pats attiecībā uz lobistiem esmu diezgan stingrs — es viņiem dodu 15 minūtes laika, lai tie izklāstītu savu viedokli un atstātu dokumentus, tad pasaku viņiem „paldies” un „uz redzēšanos” un pēc tam izdaru pats savus secinājumus.
I am quite strict with lobbyists myself in the sense that I give lobbyists 15 minutes in and out: make your case, leave me your papers, thank you, good-bye and then I draw my own conclusions.
Es domāju, ka ierobežotā laika dēļ darba pusdienas vai vakariņas ir laika šķērdēšana, taču tas ir tikai mans personīgais viedoklis.
Due to time constraints, I think that working dinners or lunches are a waste of time, but that is just me.
Paredzams, ka ziņojums par lobēšanu Konstitucionālo jautājumu komitejā tiks pieņemts decembrī, savukārt plenārsesijā tas tiks izskatīts decembrī.
The adoption of the report on lobbying by the constitutional affairs committee is expected for December, and plenary vote in January.
20071105STO12638 Apspriež lobistu reģistrācijas sistēmu Eirodeputāti un eksperti diskutēs par lobēšanas pārredzamību Alexander Stubb: profils EP Konstitucionālo jautājumu komiteja
20071105STO12638 MEPs put EU lobbying under spotlight ahead of report: 8 October 07 Shedding (more) light on Brussels lobbies: 16 October 07 Profile MEP Alex Stubb: Constitutional Affairs Committee
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071012STO11624 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071008STO11293 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071008STO11293 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071012STO11624 0 NOT XML V0//EN
Eiropas pilsētas: Boloņa
Ragu, lasagne, higher education - it must be Bologna!
Ceļojumā pa Eiropu šoreiz apstāsimies Boloņā.
They and other students probably enjoyed ragu, tortellini and lasagne along the way.
Šajā Itālijas pilsētā, kuras pirmsākumi meklējami tūkstoš gadus pirms mūsu ēras, jau kopš gadsimtiem kūsā kulturālā un sabiedriskā dzīve.
The town also lends its name to the EU's efforts to ensure that higher education qualifications are recognized from one state to the next.
1088. gadā tajā tika nodibināta vecākā vēl pastāvošā universitāte Eiropā, kura varēja lepoties ar tādiem studentiem kā Dante, Petrarhs, Roterdamas Erasms un Koperniks.
By allowing qualifications to be more readily recognised outside the county where they were gained, the hope is that it will increase the likelihood of people working and studying abroad.
Boloņas kultūras mantojums, iespējams, iedvesmoja ES līderus 1999. gada 19. jūnijā pieņemt Boloņas deklarāciju. — Boloņas procesa pamatdokumentu.
Launched by EU leaders in 1999 the "Bologna process" for higher education has three main goals: to introduce a three level system of degrees (bachelor/master/doctorate), ensure a high level of quality assurance and recognising qualifications and periods of study.
Boloņas deklarācijā pausta apņemšanās līdz 2010. gadam izveidot vienotu Eiropas augstākās izglītības sistēmu.
It aims to create a European Higher Education Area by 2010.
Boloņas procesa mērķis ir veicināt iedzīvotāju nodarbinātību un mobilitāti, kā arī palielināt Eiropas augstākās izglītības konkurētspēju pasaulē.
When they say "European" it means not just EU members but 46 countries across Europe.
Oktobra sākumā Eiropas Parlaments rīkoja atklātu semināru, lai izvērtētu Boloņas procesa nestos augļus.
On 4 October the European Parliament's Culture Committee organised a public hearing on the Bologna process and what has been achieved and what needs to be done.
Tajā piedalījās eirodeputāti un ES dalībvalstu ministri, kā arī Eiropas Konservatoriju apvienības un Eiropas Universitāšu apvienības pārstāvji.
It brought together MEPS, Academics from across Europe's Universities and education ministers from EU members.
Seminārā gūtos secinājumus iniciatīvas ziņojumā iekļaus vācu deputāte Doris Pack (Eiropas Tautas partijas grupa).
One of the key issues discussed was ways in which students and staff could be encouraged to move around Europe more easily.
Oktobra plenārsesijā Eiropas Parlaments plaši atbalstīja Eiropas Kvalifikāciju ietvarstruktūras izveidošanu.mūžizglītībai, kas balstītos uz Boloņas procesa principiem.
In late October in Strasbourg MEPs voted to back the "European Qualifications Framework" for lifelong learning, built on the achievements of the Bologna process.
Tā mērķis — uzlabot dažādu kvalifikācijas apliecību izmantošanas pārredzamību, salīdzināmību un pārnesamību dažādās dalībvalstīs.
The report was drafted by Italian MEP Mario Mantovani (EPP-ED) and aims to improve "transparency, comparability and transferability of national qualifications".
Gadsimtu gaitā Boloņa saukta gan par „skoloto” ( la dotta ), atsaucoties uz tās slaveno universitāti, gan arī par… „trekno” ( la grassa ) — dēļ tās virtuves.
The city of Bologna - capital of Emilia-Romagna region is known as one of the most beautiful Italian cities.
Boloņa ir slavena dēļ tās kulinārijas tradīcijām, un daži to pat uzskata par Itālijas pavārmākslas galvaspilsētu.
Its famous arcades are the longest in the world and it has the second biggest medieval historic city centre in Europe, after Venice.
Tās vārdā nosaukta „Boloņas mērce”, kas pagatavota no gaļas un tomātiem un Itālijā tiek dēvēta par „ ragù ”.
Its global fame however rest on the famous Bolognese sauce which is eaten the world over.
Tās vēsturiskais centrs, ko pārrauga divi torņi, ir otrais lielākais Eiropā, tūlīt pēc Venēcijas, un tā arkādes — garākās pasaulē.
This culinary heritage may explain why one of its nicknames is "la grassa" (the fat one) although Bologna residents probably prefer its other nickname of "la dotta" - (the learned one).
Eiropas apvienošanās pilsēta Hāga, starptautisko tiesību un tiesu pilsēta Mario Mantovani: Eiropas kvalifikācijas pamatdokuments uzlabos mobilitāti Skaista ir jaunība — Erasmus programmai aprit 20 gadi Boloņas deklarācija Boloņas tīmekļa vietne
Cities of Europe: Lisbon Cities of Europe: Berlin Cities of Europe: Den Haag European Qualifications Framework Discover Bologna (IT/EN)
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070323STO04514 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070323STO04514 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823STO09818 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823STO09818 0 NOT XML V0//EN
Pirmā kino balva „LUX” tiek Turcijas un Vācijas kopprodukcijas filmai „Otrā pusē"
EP's first Lux cinema prize goes to Turkish-German Co-Production
Turcijas un Vācijas kopprodukcijas filma "Otrā pusē" ("Auf der anderen Seite")Režisora Fatih Atkin filma tika izraudzīta no trīs finālistu vidus.
Turkish-German production Auf der anderen Seite (the Edge of heaven) by Fatih Akin was chosen by MEPs from a short list of three.
Ceremonijā, kas daudzējādā ziņā līdzinājās Oskara pasniegšanai, Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs Hanss-Gerts Poterings balvu pasniedza filmas producentam Klaus Maeck .
After an Oscar-style ceremony complete with sealed envelope containing the winner's name, EP President Hans-Gert Pöttering presented the prize to the film's producer Klaus Maeck in the Parliament's debating chamber in Strasbourg.
Ar balvu finansēs filmas subtitrēšanu 23 oficiālajās Eiropas Savienības valodās un pārnešanu 35 mm formātā demonstrācijai kinozālēs.
As well as a standing ovation from the assembled MEPs, the winner gets a trophy and the film will be subtitled in all 23 official European Union languages.
Filmas oriģinālversija tiks pielāgota nedzirdīgu un cilvēku ar dzirdes traucējumiem vajadzībām.
Read more about the inaugural Lux prize and enjoy interviews with Mr Maeck and renowned film director Cedric Klapisch.
Kad Vācijā dzīvojošais turku izcelsmes atraitnis Ali pierunā pārvākties pie viņa uz dzīvi prostitūtu Jeteru, viņa dēls Nedžats ir aizkaitināts.
Despite the misgivings of his son Nejat, Ali, a widower, decides to move in with Yeter, a prostitute who shares his Turkish origin.
Filma runā par nāvi, samierināšanos un piedošanu.
She meets Nejat and they become flat-mates.
Galvenais varonis mācās dzīvot no mirušajiem.
The main message of the film is death, reconciliation and then forgiveness.
Kā balva var palīdzēt Eiropas filmu veidotājiem?
It's because the protagonist learns from those who died how to live How can the LUX Prize help European film makers?
[1] Šī filma pievēršas autoritātes spēkam, seksualitātei un modernās sabiedrības iespēju robežām.
Press release about the release of the Lux prize EP Culture Committee
Eiropas Parlamenta LUX filmu balva piešķirta Fatih Akin filmai "Otrā pusē" (Auf der anderen Seite)
Leading Director Cédric Klapisch warns of "crisis" for European film
Cédric Klapish Eiropas Parlamentā Eiropas Parlamentā no 16. līdz 18. oktobrim notikušo Kultūras daudzveidības dienu vadošā tēma bija Eiropas kino un tā vieta politikā, kultūrā un cilvēku identitātes izjūtā.
This week saw European "Cultural Diversity Days" at the European Parliament focusing on the European film industry and its contribution to society.
Jūs filmas „Eirokokteilis” („ L´Auberge Espagnole ”) galvenais varonis Ksavjers mūk no „birokrātiskās” Eiropas.
You have warned that European film will deteriorate over the next three years.
Jā, es uz „birokrātisko” Eiropu burtiski atskrēju, un es neesmu vienīgais.
I am looking at the political side of things because I am concerned for young film makers.
Mūsu ir vesela grupa; mēs to darām, jo esam sapratuši, ka tas ir svarīgi.
Creativity is not being helped in Europe.
Mēs apjēdzam, ka notiek sacensība par peļņu un redzam, kādu ļaunumu tas nodara kino un cilvēkiem.
If one doesn't help people create, creativity will be lost.
Mēs sākam iesaistīties kino politiskajā pusē, jo apzināmies, ka situācija būs vēl neapmierinošāka pēc trijiem vai četriem gadiem.
It is not easy today for a young film maker to launch into the market but I want to do it for them because if no one had helped me I would not be where I am today.
Digitālās revolūcijas dēļ.
Eighty years ago to the day, the first full-length movie with synchronized sound was released.
Es pievēršos lietu politiskajai pusei, jo esmu nobažījies par jaunajiem filmu veidotājiem.
Today, the "seventh art" is arguably the first, with film central to cultural identity and experience across the planet.
Ja negribam palīdzēt radīt, tad jaunrade izzudīs.
In recognition of this, the European Parliament has created the LUX Prize.
Jaunajiem filmu veidotajiem šodien nav viegli iespraukties tirgū, taču es gribu to izdarīt viņu vietā — ja man neviens nebūtu palīdzējis, es šodien nebūtu tur, kur esmu.
From 800 European films released between 1 May 2006 and 1 June 2007, three were short-listed for the Prize, awarded 24 October.
C. Klapisch intervija EbS
MEPs chose the winner.
Balva „LUX”: Eiropas Parlaments iesaistās kultūras dzīvē
This is the first year of the prize.
Balva "LUX" Pirms astoņdesmit gadiem pirmoreiz tika izrādīta pilnmetrāžas filma ar sinhronizētu skaņu.
The winner received a trophy and financial aid to subtitle the film into all 23 EU official languages.
Šodien savulaik „septītā māksla” kļuvusi par pirmo — kino ieņēmis svarīgu vietu mūsdienu kultūras dzīvē.
The original version of the winning film will be adapted to people with special needs and if the film is already being screened across Europe, money will be made available to put the film on DVD.
Atzīstot tā svarīgo lomu, Parlaments izveidoja balvu „LUX”.
The short-listed films were:
No 800 Eiropas filmām, kas iznākušas starp 2006. gada maiju un 2007. gada jūniju eirodeputāti izraudzīja trīs finālistes.
German-Turkish Auf der anderen Seite (the Edge of heaven) by Fatih Akin Romanian "4 luni, 3 septamini si 2 zile" (4 Months, 3 Weeks, 2 Days) by Cristian Mungiu Franco-Portuguese film honouring Bunuel "Belle toujours" by Manoel de Oliveira
Parlamenta priekšsēdētāja vietnieks Gérard Onesta saka: „Pirms 50 gadiem bieži tika citēts Žans Monē [i] : „Ja mums viss būtu jāsāk no gala, mums būtu jāsāk ar kultūru.”
The EU as a cultural project EP Vice-President Gérard Onesta is the driving force behind the prize.
Eiropa ir kultūras projekts, kurā Eiropas Parlaments spēlē svarīgu lomu.”
He sees Europe as a cultural project, with the European Parliament playing an essential part.
Pārvarot barjeras Kā norāda G. Onesta , „ES visbiežāk tiek asociēta ar tehnokrātiju.
"Fifty years ago Monnet is often quoted as saying: 'If we had to do everything again, we would have to start with culture.'"
Mēs vēlamies Eiropu, kas tuva iedzīvotājiem.
"The EU is mostly associated with technocracy.
Mēs, eiropieši, kaut ko tādu nespēsim izdarīt valodas barjeru dēļ.”
We want an intimate Europe, one close to the citizen," said Mr Onesta.
LUX balvas mērķis ir pietuvināt Eiropu cilvēkiem caur kino un otrādi, radot „brīvu kino kustību”.
The US understood this a century ago with Hollywood, but it is more difficult in Europe because of linguistic barriers and national markets.
Uzvarētājs saņems "trofeju" — filmas rulli Bābeles torņa veidolā, taču bez tās viņam pienāksies arī finansiāls atbalsts subtitru tulkojumam 23 ES oficiālajās valodās.
The prize aims to bring Europe closer to the citizens via cinema and to make high quality non-elitist films for the public.
Filmas oriģinālā versija turklāt tiks pielāgota, lai to varētu noskatīties arī cilvēki ar īpašām vajadzībām.
To be eligible a film must represent at least one of the following criteria:
Šīgada kandidātes Šogad izvirzītās finālistes ir filmas, kas jau tiek izrādītas Eiropas kinoteātros:
The trophy represents a positive version of the tower of Babel, like the European Parliament, a symbol of linguistic and cultural diversity, said Mr Onesta.
vācu režisora Fatih Akin filma „Auf der anderen Seite” („Otrā pusē”),
More about the Lux prize Audio, 30:03
Un uzvarētājs ir… Eiropas kino!
European cinema!
Eiropas filmu izplatīšanu kavē valodu dažādība un tulkošanas izmaksas 2007. gada Kannu kino festivālā Zelta palma tika pasniegta rumāņu filmai „4 mēneši, 3 nedēļas un 2 dienas”.
A film about two students dealing with unwanted pregnancy in Communist Romania received the prestigious Palme d'Or award at Cannes.
Sākot no šī rudens, Eiropas Parlaments pasniedz balvu „LUX”, piedāvājot uzvarētājam filmas subtitru tulkojumu 23 ES valodās.
A new film award by the European Parliament will from this autumn offer the winner the chance to subtitle their film in the EU's 23 languages.
Filma „4 mēneši, 3 nedēļas un 2 dienas” ir pirmā rumāņu filma, kas ieguvusi Kannu balvu.
Directed by Cristian Mungiu "4 months, 3 weeks and 2 days" is the first Romanian film ever to receive the coveted award.
Tā ir viena no 862 filmām, kas Eiropas Savienībā producēta 2006. gadā.
It is one of 862 films produced in the EU in 2006 - a substantial increase from the previous year.
Viņš uzskata, ka subtitri nojauks valodu barjeras un ievērojami atvieglos filmu izplatīšanu. „Tas pierādīs, ka dažādība ir iespēja, nevis šķērslis,” viņš mums paskaidroja.
He commented that the European film industry was "fragile" given its fragmentation in different languages and states.
Kannās nominētas 11 MEDIA finansētas filmas 11 no Kannu festivālā nominētajām filmām bija filmas, ko finansējusi ES programma MEDIA.
Cannes - 11 MEDIA funded films nominated At the recent Cannes film festival a total of 11 films nominated were funded by the MEDIA programme.
Programma MEDIA Parlaments apstiprina MEDIA finansējumu
Media - the EU's audiovisual support programme
Eiropas Savienība — izmirstoša sabiedrība?
Ageing and shrinking Europe - what's the answer?
Kas sagaida nākamās paaudzes?
old and young hand in hand
Eiropas Savienība ir labklājības un miera oāze vētrainā pasaulē, kas pēdējo gadu desmitu laikā aizvien pletusies plašumā.
It's an old adage that "none of us are getting any younger".
Taču Eiropas iedzīvotāju skaits atšķirībā no citām valstīm, kurām neiet tik labi, pastāvīgi samazinās.
However, in the coming decades this is an issue the EU will have to face.
Vai tas ir nenovēršami un vai tam ir liela nozīme?
The current average age in Europe is 39, current trends could push this to 49 by 2050.
Eiropas Parlaments šis jautājumam nākamo gadu laikā veltīs lielu uzmanību.
This means more pensioners and less people of working age.
Lēš, ka pasaules iedzīvotāju skaits, kas 1950. gadā bija 2,5 miljardi un šobrīd — 6,6 miljardi, 2050. gadā sasniegs 9,1 miljardus.
MEPs have already given serious consideration to this issue and the Employment Committee is currently working on a report on demography in response to proposals from the Commission.
Iedzīvotāju skaits turpretim strauji palielinās jaunattīstības valstīs, kuru demogrāfiskās izaugsmes īpatsvars pasaulē jau tagad veido 95%.
This is due not only to rising populations in other parts of the world, but also to the fact that Europe has a declining population.
Ardievas bērnu bumam
Bye, bye baby boom!
Šībrīža rādītājs tomēr ir tikai 1,52 bērni uz sievieti.
Across the EU women have an average of 1.52 children.
Protams, šī tendence saistīta arī dzīves kvalitātes paaugstināšanos.
This is below the 2.1 child threshold needed to replace the population.
Ekonomiska, sociāla un medicīniska progresa rezultātā paredzamais dzīves ilgums laika posmā no 2004. līdz 2050 gadam pieaugs par sešiem gadiem vīriešiem un par pieciem gadiem sievietēm.
As the post-war baby boomers reach retirement age and life expectancy increases, the number of people in employment and paying tax (to support to the pension and healthcare system) will be comparatively smaller.