natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā tiks iesniegts jauns priekšlikums, aizstājot Komisijas priekšlikumu Padomes pamatlēmumam par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu, kā arī cietušo aizsardzību.
Following the entry into force of the Lisbon Treaty, a new proposal will be put forward to replace the Commission's proposal for a Council Framework Decision on preventing and combating trafficking in human beings, and protecting victims.
Vai Padome piekrīt, ka ES rīcībai šajā jomā vajadzētu pamatoties uz cilvēktiesībām, tai jābūt holistiskai un jākoncentrējas uz ārējām attiecībām, atpakaļnosūtīšanas un reintegrācijas politiku, sociālajiem jautājumiem, sociālo integrāciju, migrāciju un patvēruma politiku un ka par pamatu jāizmanto šādi galvenie elementi:
Does the Council agree that the EU’s approach to action in this field should be human rights centred, holistic and focus on external relations, return and reintegration policies, social affairs, social inclusion, migration and asylum, and that the following key elements should be taken as a basis:
a) sodiem un sankcijām, ko piemēro personām, tostarp juridiskām personām, kas iedzīvojas no cilvēku tirdzniecības, jāatspoguļo šā nozieguma nopietnība, un šīm sankcijām un sodiem jābūt atturošiem;
a. the level of penalties and sanctions for those, legal persons included, who make a profit from trafficking in human beings should reflect the seriousness of the crime and have a dissuasive effect;
b) turpmākajai rīcībai jākoncentrējas uz cietušo aizsardzību, īpaši ņemot vērā nepilngadīgo situāciju, kā arī, cita starpā nodrošinot, ka palīdzība cietušajiem tiek sniegta bez jebkādiem nosacījumiem un ka nav nozīmes cietušo piekrišanai viņus ekspluatēt;
b. further action should focus on protecting the victim, taking the situation of minors into due consideration, by, inter alia, ensuring that assistance to victims is unconditional and that the consent of a victim to exploitation is always irrelevant;
c) lai mazinātu pieprasījumu, turpmākajā rīcībā īpaši jāpievēršas arī to pakalpojumu ņēmējiem, kurus sniedz cilvēku tirdzniecībai pakļautās personas;
c. in order to discourage demand, further action could also focus on users of the services of trafficked people;
d) jebkādi kompetences jautājumi jāsaskaņo ar pamatlēmumu par strīdu novēršanu un izšķiršanu saistībā ar jurisdikcijas īstenošanu kriminālprocesā?
d. any provision on jurisdiction should be coordinated with the draft Framework Decision on prevention and settlement of conflicts of exercise of jurisdiction in criminal proceedings?
Vai Padome plāno uzlabot informācijas koordināciju, aicinot Eirojustu, Eiropolu un Frontex saziņā ar ES Pamattiesību aģentūru (FRA), Dzimumu līdztiesības institūtu un nevalstiskām organizācijām ik gadu publicēt kopīgu ziņojumu par cilvēku tirdzniecību, kā ar atbalstot kopīgas pamatsistēmas izstrādāšanu attiecībā uz visām dalībvalstīm un trešām valstīm to datu vākšanai, kas saistīti ar cilvēku tirdzniecību?
Does the Council aim to improve the coordination of information by asking Eurojust, Europol and Frontex, in consultation with the FRA, the Gender Institute and NGOs, to publish every year a joint report on trafficking in human beings, and by supporting the development of a common template for Member States and third countries for the collection of data relating to trafficking in human beings?
Kādu konkrētu pasākumu Padome plāno, lai veicinātu cilvēku tirdzniecības novēršanu?
What concrete action does the Council envisage in order to step up prevention of trafficking in human beings?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0149/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0149/09
Cilvēku tirdzniecība un verdzības mūsdienīgs izpausmes veids un ārkārtīgi ienesīga nodarbošanās organizēto noziedznieku grupām.
Trafficking in human beings is a modern form of slavery and an extremely profitable business for organised crime.
Vai Komisija piekrīt, ka ES rīcībai šajā jomā vajadzētu pamatoties uz cilvēktiesībām, tai jābūt holistiskai un jākoncentrējas uz ārējām attiecībām, atpakaļnosūtīšanas un reintegrācijas politiku, sociālajiem jautājumiem, sociālo integrāciju, migrāciju un patvēruma politiku un ka par pamatu jāizmanto šādi galvenie elementi:
Does the Commission agree that the EU’s approach to action in this field should be human rights centred, holistic and focus on external relations, return and reintegration policies, social affairs, social inclusion, migration and asylum, and that the following key elements should be taken as a basis:
Vai Komisija plāno uzlabot informācijas koordināciju, aicinot Eirojustu, Eiropolu un Frontex saziņā ar ES Pamattiesību aģentūru (FRA), Dzimumu līdztiesības institūtu un nevalstiskām organizācijām ik gadu publicēt kopīgu ziņojumu par cilvēku tirdzniecību, kā ar atbalstot kopīgas pamatsistēmas izstrādāšanu attiecībā uz visām dalībvalstīm un trešām valstīm to datu vākšanai, kas saistīti ar cilvēku tirdzniecību?
Does the Commission aim to improve the coordination of information by asking Eurojust, Europol and Frontex, in consultation with the FRA, the Gender Institute and NGOs, to publish every year a joint report on trafficking in human beings, and by supporting the development of a common template for Member States and third countries for the collection of data relating to trafficking in human beings?
Kādu konkrētu pasākumu Komisija plāno, lai veicinātu cilvēku tirdzniecības novēršanu?
What concrete action does the Commission envisage in order to step up prevention of trafficking in human beings?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0150/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0150/09
Temats: Eiropas stratēģija Donavas reģionam
Subject: European Strategy for the Danube Region
Donava savā apmēram 3000 km tecējumā no Švarcvaldes (Vācijā) uz Melno jūru šķērso desmit Eiropas valstis, no kurām sešas ir ES dalībvalstis.
The Danube links ten European countries, six of them EU Member States, over its course of some 3000 km from the Black Forest (Germany) to the Black Sea.
2009. gada 18. un 19. jūnija Eiropadome aicināja Komisiju līdz 2011. gadam izstrādāt Eiropas stratēģiju Donavas reģionam.
The European Council of 18-19 June 2009 called on the Commission to draw up, by 2011, a European strategy for the Danube region.
Sadarbībai Donavas reģionā ir sena vēsture — 1856. gada 30. martā dibinātā Eiropas Donavas Komisija, kas sākotnēji atradās Galacā (Rumānijā) bija viena no pirmajām Eiropas līmeņa iestādēm; tagad tā atrodas Budapeštā (Ungārijā).
There is a long history of cooperation in the Danube region: the European Danube Commission, founded on 30 March 1856 and originally based in Galati (Romania), was one of the very first Europe- wide institutions, and is currently based in Budapest (Hungary).
ES ir jākonsolidē un jāintegrē reģionā esošās sadarbības programmas, lai izveidotu tādu Eiropas stratēģiju Donavas reģionam, kas būtu līdzīga ES stratēģijai Baltijas jūras reģionam.
The EU needs to consolidate and integrate the existing cooperation programmes in the region so as to create European strategy for the Danube Region that could follow the model of the EU Strategy for the Baltic Sea Region.
Donavas reģiona stratēģijai ir jāpārņem priekšrocības, ko sniedz Donavas upes reģiona valstu teritoriālā sadarbība, un jāizveido visaptveroša pieeja, koncentrējoties uz tādām prioritārām jomām kā sociālā un ekonomiskā attīstība, vides aizsardzība (īpaši aizsargājamās dabas teritorijas, veselība un dzeramais ūdens), transports (tostarp savienojumi ar Reinu, ko nodrošina Reinas—Mainas –– Doanavas kanāls), ilgtspējīgs tūrisms, zinātniskā apmaiņa, kā arī Donavas upes baseina kultūras mantojums un valodu daudzveidība.
The strategy for the Danube Region, taking advantage of inter-territorial cooperation between countries along the Danube river, should develop a coherent approach and should concentrate on priority areas such as social and economic development, environmental protection (especially protected nature areas, and healthy drinking water), transport (including the connection with the Rhine, through the Rhine-Main-Danube Canal) and sustainable tourism, scientific exchange as well as cultural heritage and linguistic diversity in the Danube basin.
Iepriekšējā sasaukumā EP atbalstīja ES Donavas reģiona stratēģijas izveidi; 2008. gada septembrī TRAN komiteja nosūtīja delegāciju uz Donavas reģionu, lai veicinātu šīs lielās Eiropas upes un tās krastos esošo reģionu potenciālu.
Since the last parliamentary term the EP has supported the creation of the EU Danube strategy: in September 2008, the TRAN Committee sent a delegation to the Danube region in order to promote the potential of this great European river and its surrounding regions.
Viens no galvenajiem šīs delegācijas rezultātiem bija EP Donavas reģiona sadarbības grupas izveide.
One of the main conclusions of this delegation was the creation of an EP Danube Intergroup.
Donavas reģiona sadarbības grupa cieši sadarbosies ar augstākajiem valstu pārstāvjiem, kas atbild par Donavas reģionu, Donavas krastā esošo reģionu un pilsētu pārstāvjiem, Eiropas Komisijas un citu Eiropas un starptautisko iestāžu pārstāvjiem, kā arī Donavas upes reģionam prioritāro projektu koordinatoriem.
The Danube Intergroup will work closely with the top-level national representatives for the Danube, with the representatives of the regions and cities along the Danube river, with the European Commission and other European and international institutions, as well as with the coordinators of the priority projects for the Danube basin region.
Ņemot vērā to, cik svarīga ir visaptveroša Donavas reģiona stratēģija, vai Komisija var sniegt informāciju par situāciju attiecībā uz ES stratēģijas Donavas reģionam izstrādi, tās prioritātēm, to projektu atlases galvenajiem kritērijiem, kuri tiks iekļauti rīcības plānā, tostarp par to, kā tiks noteikta teritorija, uz kuru attieksies ES stratēģija Donavas reģionam, kā arī attiecīgo pasākumu īstenošanas grafiku?
In view of the importance of a coherent strategy concerning the Danube region, can the Commission provide information on the state of play regarding the elaboration of the EU strategy for the Danube region, its priorities, the principal criteria for selecting projects to be included in the action plan, including defining the territory to be targeted by the EU strategy for the Danube region, together with a timetable for the relevant actions?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0151/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0151/09
Temats: Pieredze, piemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 852/2004, (EK) Nr. 853/2004 un (EK) Nr. 854/2004 higiēnas jomā
Subject: Experience gained in applying the food hygiene Regulations of the European Parliament and the Council (EC) No 852/2004, (EC) No 853/2004 and (EC) No 854/2004
2009. gada 28. jūlijā Eiropas Komisija publiskojusi paziņojumu par stāvokli tā dēvētās higiēnas tiesību aktu paketes īstenošanā.
On 28 July 2009 the Commission published a communication on progress in implementing the 'Food Hygiene Package'.
Sakarā ar šīm problēmām, kā arī balstoties uz to, ka noticis pārejas periodu pagarinājums, rodas daži jautājumi.
These problems and the extension of the transitional periods that ensued raise a number of questions.
Uzdodu Komisijai šādus jautājumus:
In view of the above, will the Commission say:
Ieviešanas periodā no 2006. gada līdz 2009. gadam daudzās valstīs tika ziņots par sarežģījumiem, akreditējot mazos un vidējos uzņēmumus.
During the initial period 2006-2009 there were reports in many countries about problems in licensing small and medium-sized undertakings.
Kā Komisija vērtē rezultātus šajā sakarībā, un cik daudzus vidējus uzņēmumus nevarēja akreditēt (lūdzu, sistematizēt pa valstīm)?
How does the Commission judge the result in this connection and how many small and medium-sized enterprises were refused a licence (arranged by country)?
Regula (EK) Nr. 852/2004 , (EK) Nr. 853/2004 un (EK) Nr. 854/2004 pieļauj augstu elastīguma līmeni, it īpaši, piemērojot riska analīzes un kritisko kontrolpunktu noteikšanas (HACCP) kritērijus.
Regulations (EC) No 852/2004 , (EC) No 853/2004 and (EC) No 854/2004 allow a high degree of flexibility, particularly in applying the HACCP criteria.
Kādi pasākumi ir paredzēti, lai, pielietojot šo elastīguma principu, vietējām valsts varas iestādēm tiktu nodrošināta juridiskā noteiktība?
Which measures were introduced to ensure legal certainty for the public authorities on the ground in applying this flexibility?
It īpaši būtu jānodrošina, ka vietējo valsts varas iestāžu priekšstati atbilst Eiropas Veterinārā dienesta Dublinā nostājai.
In particular, the public authorities on the ground and the European Food and Veterinary Office in Dublin should adopt a similar approach.
Informācija, ko satur pārtikas produktu marķējums, regulās ir noteikta ļoti stingri.
Information on the food chain in the Regulations is interpreted very narrowly.
Vai Komisija piekrīt viedoklim, ka, grozot regulas, šajā jautājumā būtu jāpanāk atvieglojumi?
Does the Commission agree that the Regulations should be amended to make them less restrictive?
Vai Komisija uzskata par nepieciešamu pārskatīt Regulā (EK) Nr. 853/2004 un (EK) Nr. 854/2004 reglamentētās oficiālās pārbaudes lopkautuvēs, lai konstatētu vai tās tiešām efektīvi uzlabo pārtikas nekaitīgumu?
Does it consider that the official slaughterhouse inspections provided for in Regulations (EC) No 853/2004 and (EC) No 854/2004 should be examined to determine their effectiveness in improving food safety?
Regulā (EK) Nr. 882/2004 ir paredzēta obligāta laboratoriju akreditācija.
Regulation (EC) No. 882/2004 calls for the accreditation of laboratories.
Vai Komisija piekrīt viedoklim, ka 12. panta 2. punktā paredzētie Eiropas standarti no vietējām pašvaldībām prasa lielus ieguldījumus, un tādēļ šie standarti būtu jāpārskata, nosakot, ka akreditācijas piešķiršanā lielāka nozīme jāpiešķir profesionālajai kompetencei, kuru pārbauda, veicot neregulāras kontroles, un šai akreditācijai nav jābūt atkarīgai no celtniecības pasākumiem, kas prasa lielus ieguldījumus?
Does the Commission agree that the European Standards set out in Article 12 (2) require a high level of investment by municipalities and that they should be reviewed with a view to making accreditation more dependent on technical competence, verified by spot checks, than on building measures requiring a high level of investment?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0152/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0152/09
, EFD grupas vārdā
, on behalf of the EFD Group
Temats: subsidiaritātes principa aizsardzība
Subject: Defence of the principle of subsidiarity
– jaunā Eiropas Savienības līguma, kas nupat stājies spēkā, 6. panta 2. punktā noteikts tiesiskais regulējums attiecībā uz ES pievienošanos Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai;
– Article 6(2) of the new Treaty of European Union (TEU), which has just entered into force, defines the legal framework for EU accession to the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms (ECHR).
– saskaņā ar šā panta 3. punktu ar Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju garantētās un no konstitucionālajām tradīcijām, kas kopīgas visām dalībvalstīm, izrietošās pamattiesības kā vispārēji principi ir daļa no Eiropas Savienības tiesībām;
– Paragraph 3 of that article states that fundamental rights, as guaranteed by the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms and as they result from the constitutional traditions common to the Member States, constitute general principles of the Union's law.
Vai Komisija uzskata, ka Eiropas Cilvēktiesību tiesas nolēmums ir nopietns subsidiaritātes pamatprincipa pārkāpums?
Does the Commission regard the ruling of the European Court of Human Rights as a serious violation of the fundamental principle of subsidiarity?
Vai šis nolēmums ir saderīgs ar to, ka ES respektē dalībvalstu un to reģionālo pamatstruktūru nacionālo identitāti, kā noteikts 4. panta 2. punktā?
Is that ruling compatible with the requirement for the EU to respect the national identities of Member States and their constituent regions, as stated in Article 4(2) of the TEU?
Kā Komisija, pamatojoties uz Lisabonas līgumā paredzēto ES tiesisko regulējumu turpmāk, kategoriski apstrīdēs šāda nolēmuma un šādu likumu nepiemērojamību?
How will the Commission explicitly challenge the applicability of such a ruling and such law in the future legal framework of the EU under the Treaty of Lisbon?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0153/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0153/09
Temats: Eiropas mēroga koordinējoša narkotiku apkarošanas iestāde
Subject: Control at EU level in the fight against drugs
Ņemot vērā Eiropas Parlamentam nesen sniegtos Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra datus;
The European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction recently set out its data before Parliament.
uzsverot, ka ES stratēģija narkotiku apkarošanai aptver laikposmu no 2005. līdz 2012. gadam un tās īstenošanai ir vajadzīga vienotāka un konkrētāka pieeja;
The EU drugs strategy covers the period 2005-2012 and it is clear that a more uniform and assertive approach is required.
uzskatot, ka novēršanas un rehabilitācijas politiku, it īpaši narkotiku jomā, vajadzētu saskaņot ar risku ierobežošanas un kaitējuma samazināšanas politiku;
We believe that the prevention and rehabilitation policy, in particular with regard to drugs, should be coordinated with a risk limitation and damage reduction policy.
norādot, ka nepieciešamās rīcības saskaņotību var panākt, paredzot izveidot koordinējošu ES iestādi un sākot tai darboties, lai nodrošinātu stingrāku šīs jomas pārvaldību, vai arī izstrādāt sistēmu informācijas apmaiņai un regulārai izvērtēšanai starp LIBE komiteju, Eiropas Komisiju, Eiropolu, Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru un dalībvalstīm;
In order for the required action to be uniform, the EU should first set up a 'control room' to ensure firmer governance of the issue or, alternatively, establish a system whereby information circulates between the LIBE Committee, the Commission, Europol, the EMCDDA and the Member States, and is regularly evaluated.
1) pastiprināt sadarbību ar kompetentajām dalībvalstu ministrijām, reģioniem un pilsonisko sabiedrību, lai labāk izprastu šo jautājumu, un izstrādāt atbilstīgas iniciatīvas;
1. strengthen cooperation with the ministries responsible in the Member States, with the regional authorities and with civil society, with a view to better understanding the issue and obtaining guidance on which to base its measures;
2) pārskatīt narkomānijas apkarošanas, novēršanas un rehabilitācijas politiku, it īpaši toksikomānijas jomā;
2. review its policy to combat, prevent and rehabilitate, in particular with regard to drug addiction;
3) izveidot koordinējošu Eiropas mēroga iestādi, lai novērstu saskaņotas darbības trūkumu, vai arī izstrādāt sistēmu informācijas apmaiņai starp apsvērumos minētajām struktūrvienībām.
3. set up a coordinating body at EU level to improve the lack of coordination or, alternatively, establish a system to ensure that information circulates between the above-mentioned bodies?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0154/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0154/09
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0155/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0155/09
Temats: Procesuālās tiesības kriminālprocesā
Subject: Procedural rights in criminal proceedings
Eiropas Parlaments jau ilgu laiku aicina ieviest juridisku instrumentu attiecībā uz procesuālajām tiesībām krimināllietās.
The European Parliament has been calling for a legal instrument on procedural rights in criminal matters for a long time.
Eiropas Komisija 2004. gadā iesniedza priekšlikumu pamatlēmumam šajā jomā, taču dalībvalstis nav panākušas vienošanos.
A proposal for a Framework Decision in this field was presented by the European Commission in 2004 but no agreement was reached by the Member States.
Sarunas par 2009. gadā ierosināto pamatlēmumu par tiesībām uz mutisku un rakstisku tulkojumu un pievienoto priekšlikumu bija produktīvas, taču ir apstājušās, ņemot vērā ar Lisabonas līgumu ieviesto jauno institucionālo regulējumu, lai gan ir pieņemta rezolūcija par ceļvedi aizdomās turamu vai apsūdzētu personu procesuālo tiesību stiprināšanai kriminālprocesā.
Negotiations on the 2009 proposed Framework Decision on rights to interpretation and translation and the accompanying recommendation, while fruitful, have been paused in view of the new institutional framework introduced by the Treaty of Lisbon, although the resolution on a roadmap for strengthening procedural rights of suspected or accused persons in criminal proceedings was adopted.
Zviedrijas prezidentūra apliecināja apņēmību gūt panākumus šajā jomā.
The Swedish Presidency has shown its commitment to making progress on this subject.
Vai Padome piekrīt Eiropas Parlamentam attiecībā uz to, ka darba turpināšanai šajā jomā būtu jāpiešķir prioritāte?
Does the Council agree with the European Parliament that work should continue on this subject as a priority matter?
Kādas iniciatīvas attiecībā uz procesuālajām tiesībām tā uzņemsies vai veicinās un kāda būs piemērošanas joma un grafiks?
What initiatives will it pursue or encourage on procedural rights, with what scope and on what timetable?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0156/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0156/09
Sarunas par 2009. gadā ierosināto pamatlēmumu par tiesībām uz mutisku un rakstisku tulkojumu un pievienoto priekšlikumu bija produktīvas, taču ir apstājušās, ņemot vērā ar Lisabonas līgumu ieviesto jauno institucionālo regulējumu, lai gan ir pieņemta rezolūcija par ceļvedi aizdomās turamu vai apsūdzētu personu procesuālo tiesību stiprināšanai krimināllietās.
Negotiations on the 2009 proposed Framework Decision on rights to interpretation and translation and the accompanying recommendation, while fruitful, have been paused in view of the new institutional framework introduced by the Treaty of Lisbon, although the resolution on a roadmap for strengthening procedural rights of suspected or accused persons in criminal proceedings was adopted.
Kā Komisija pašlaik paredz rīkoties?
What does the Commission now intend to do?
Vai tā paredz iesniegt priekšlikumu direktīvai par virkni procesuālo tiesību?
Does it envisage tabling a proposal for a directive on a range of procedural rights?
Kāda šādā gadījumā būs piemērošanas joma un iesniegšanas termiņš?
If so, what would be its scope, and what is the target date for presenting it?
Vai Komisija arī paredz saglabāt pakāpenisku pieeju saskaņā ar ceļvedī noteikto?
Alternatively, does the Commission intend to keep to a step-by-step approach in the spirit of the 'roadmap'?
Vai Komisija atkārtoti iepazīstinās ar pasākumu attiecībā uz mutisko un rakstisko tulkojumu saistībā ar priekšlikumu direktīvai?
Will it resubmit the measure on interpretation and translation as a proposed directive?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0157/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0157/09
Temats: ES noslēgtie atpakaļuzņemšanas nolīgumi ar trešām valstīm
Subject: EU readmission agreements with third countries
Eiropas Savienība patlaban ir parakstījusi vienpadsmit atpakaļuzņemšanas nolīgumus ar trešām valstīm (ar Honkongu, Šrilanku, Makao, Albāniju, Krieviju, Ukrainu, Bosniju un Hercegovinu, Melnkalni, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Serbiju un Moldovu) un drīzumā plāno parakstīt divpadsmito nolīgumu ar Pakistānu.
The European Union has, to date, signed 11 readmission agreements with third countries (Hong Kong, Sri Lanka, Macao, Albania, Russia, Ukraine, Bosnia and Herzegovina, Montenegro, FYROM, Serbia and Moldova) and is soon going to sign its 12th with Pakistan.
Taču Eiropas Parlaments līdz šim nav saņēmis apkopotu informāciju, kas cita starpā raksturotu šo nolīgumu īstenošanas konkrētos rezultātus.
However, no information has been gathered and communicated to the European Parliament concerning - among other matters - the concrete impact of their implementation.
Vai Komisija varētu sniegt Parlamentam ziņas par trešo valstu valstspiederīgo skaitu, kuri tikuši nosūtīti atpakaļ uz izcelsmes vai tranzīta valsti, piemērojot katru no līdz šim parakstītajiem vienpadsmit nolīgumiem?
Can the Commission inform the European Parliament how many third country nationals have been returned to countries of origin or transit in application of each of the 11 agreements already signed?