natgillin/translations-raw huggingface dataset:
„Viņai ir liela taisnīguma izjūta, varbūt tādēļ, ka pati piedzīvojusi netaisnību — jo īpaši netaisnību no vareno puses,” saka Bekaria. „Viņa ir dzimusi samērā pieticīgā vidē un dzīvojusi gan Norvēģijā, gan Francijā, kurā ir spēcīga sociālo kastu sistēma.
She has a deep sense of justice "above all about the injustice of the powerful", according to Mr Beccaria.
Viņai par lielu pārsteigumu izrādījās, ka tie, kas bija pie varas, ne vienmēr noteikti bija paši interesantākie un inteliģentākie cilvēki, stiprāki par pārējiem.
She was born to a modest background and has made many study trips, to Norway and France, a country with a strong social caste system.
Tieši otrādi — tie bija vienkārši cilvēki, kam piederēja vara.”
She was very surprised to find that those in power were not necessarily the most intelligent, interesting or strongest on the contrary they were simply people who had power. "
Cīnītāja Eiropas Parlamentā
A fighter in the EP
Vai tāda struktūra kā Eiropas Parlaments ir piemērota tādai cīnītājai kā E. Žolī?
Is the consensual structure of the EP suitable for a fighter like Eva Joly?
Burdons uzskata, ka „tādai institūcijai kā Eiropas Parlaments ir vajadzīgas netipiskas, apņēmīgas personības, kas prot nojaukt barjeras — tādas kā Eva Žolī”.
Mr Bourdon thinks that "an institution like the EP needs atypical personalities who know how to move the lines like Eva Joly.
Bekaria piebilst, kas fakts, ka deputāte ir nonākusi savas sabiedriskās karjeras galā, viņai dod lielu brīvību.
Laurent Beccaria adds that the fact that it is towards the end of her public career gives her greater freedom.
Bekaria un Burdons ir vienisprātis, ka viena no viņas prioritātēm būs cīņa pret nodokļu oāzēm. „1990. gados viņa savu darbību uzsāka ar daudz centriskākiem uzskatiem, taču tagad viņa ir lielāka aktīviste ar radikālāku nostāju.”
Beccaria and Bourdon believe that the fight against tax havens will be a priority for Ms Joly.
Attiecībā uz attīstības palīdzību, ir nepieciešams, lai tiesa tiktu spriesta arī varenajiem.
Regarding development aid, it is essential that justice is also exercised against the powerful.
Ja viņa to realizēs, tas var lietas nostādīt pavisam citā gaismā.”
If she can encapsulate that, she may create a new vision of things."
Paraugs piecdesmitgadniecēm
"The career of Ms Joly: a great lesson for older women"
Tas ir skaists piemērs, kurš parāda, ka jaunā sieviešu paaudze var paveikt lieliskas lietas vecumā, kad citi domā par iešanu pensijā.
It is a great lesson to show that the new generation of women can do great things at an age when some people are already thinking of retiring.
Šis piemērs ir iespaidīgs!”
It's an impressive example!"
20091207STO66064 Eva Žolī: CV EP Attīstības komiteja EuroparlTV
20091207STO66064 Eva Joly Commission du développement Europarltv portrait Portrait of Ms Joly
Intervija: Tuvalu premjerministrs par klimata pārmaiņu sekām
PM warns about Tuvalu being submerged due to climate change
Ja nekas netiks darīs, tad valsts, kuru veido vairākas Klusā okeāna salas, visticamāk, pazudīs no zemes virsas, ceļoties jūras līmenim.
If nothing is done, this country of several islands in the Pacific Ocean, is likely to disappear as the sea level rises.
Premjerministrs Apisai Ielemia, kurs ceturtdien Briselē tikās ar Eiropas Parlamenta deputātiem, pauž cerību, ka Kopenhāgenas samits vainagosies ar juridiski saistošu vienošanos par siltumnīcefekta gāzu izmešu daudzuma samazināšanu.
Prime Minister Apisai Ielemia, was in Parliament Thursday and spoke to us about his hopes that the Copenhagen summit will get an agreement on cutting greenhouse gas emissions.
Kādas sekas klimata pārmaiņas atstājušas jūsu valstī?
What consequences has climate change had in your country?
Jūras līmeņa celšanās un klimata pārmaiņas „grauž” mūsu mazītiņās salas.
Our islands are tiny and they are being eroded by the rising sea level and climate change.
Turklāt pēdējo dažu gadu laikā esam piedzīvojuši daudz ciklonu un vētru.
There are a lot of the cyclones and strong winds during the last few years.
Spēcīgi, milzīgi viļņi augsnē atstāj daudz sāls.
There are strong, big waves going into the land and they've been leaving a lot of salt in the soil.
Tie iekļūst līdz šim neskartās vietās, nonāvējot veģetāciju, kokus, laukus un dārzus ap mājām.
They are reaching places they never have before and have killed vegetation, trees, crops and gardens.
Kas ir visļaunākais, kas var notikt?
What is the worst case scenario for the future?
Ņemsim cunami piemēru.
Our islands could be submerged.
Tas ir pietiekoši liels vilnis, lai pāršalktu pāri visai valstij — mūsu salas ir zemas, ļoti mazas un ļoti šauras, dažviet tikai jūdzi platas.
If we get a tsunami, a wave big enough to go over the land, because we are low lying islands, we are very tiny, very narrow, only about a mile or so in some places.
Kad no okeāna vienā pusē nāk vilnis, tas pārplūst pāri salai uz otru pusi.
If a wave comes it will go right across the whole island, that is the worst-case scenario.
Ko jūs sagaidāt no Kopenhāgenas klimata konferences un no ES?
What do you expect from the climate change conference in Copenhagen and from the EU?
Es sagaidu, ka tiks parakstīts juridiski saistošs nolīgums.
I expect a legally-binding agreement to be signed.
Es došos uz turieni, lai to parakstītu, un sagaidu, ka visi līderi darīs to pašu.
I am going there to sign it and I want all the leaders to do the same.
Tādēļ es lūdzu Eiropas Savienību, visas ES valstis, sadarboties ar Tuvalu, lai nodrošinātu juridiski saistoša nolīguma parakstīšanu.
So, I am asking the EU, all the countries in the EU, to work with Tuvalu to make sure that there is a legally binding agreement to be signed.
Tādēļ esmu šeit, tādēļ runāju ar viņiem.
That is why I am here, that is why I am talking to them.
Es mēģinu viņus pārliecināt sadarboties ar mani, ar visām neaizsargātajām valstīm, valstīm, kuras klimata pārmaiņas apraud visvairāk.
I am trying to tell them that they have to work with me, and with all vulnerable countries, the countries most at risk from climate change.
20091207STO66066 Paziņojums presei (angļu valodā) Kopenhāgenas klimata konference: Parlaments aicina uz izrāvienu EP Attīstības komiteja Flickr
20091207STO66066 Press release Focus on climate change Committee on development Flickr photos
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091207IPR66100 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091207IPR66100 0 NOT XML V0//EN
Interesantākie 2009.gada raksti — lasītāju izvēle
Your favourite stories this year
Tāpat mūsu lasītājus interesēja stāsti par notikumiem, kas viņus ietekmēja ļoti tieši, piemēram, par mobilo sakaru pakalpojumu tarifiem, Eiropas veselības apdrošināšanas karti vai risku tikt pakļautam cilvēka radīto elektromagnētisko lauku iedarbībai.
Readers were also interested in issues that affect us all directly like mobile phone prices, the European health insurance card and the risks of electro-magnetic fields.
Arī gada otrajā pusē, interese par darbu EP nezuda un ļoti populāra bija intervija ar pirmo EP prezidentu no bijušā Austrumbloka valstīm.
Interest in the workings of parliament continued into the second half of the year, as our interview with the first EP president from the former Eastern bloc proved popular.
Tāpat daudzi fotogrāfi un lasītāji atsaucās mūsu aicinājumam iesūtīt foto.
While our invitation to you to submit photos to us attracted photographers and readers.
Starp daudziem citiem, 2009. gadā lasītājus ieinteresēja stāsts par nestandarta augļu un dārzeņu atgriešanos veikalu plauktos, kā arī par interneta nākotni un stāsti par vidi, tai skaitā raksts par Baltijas jūras piesārņotību un intervija ar Starptautiskās Klimata pārmaiņu padomes vadītāju pirms Kopenhāgenas samita.
Among other popular stories in 2009 were the return of wonky fruit and veg, the future of the internet and environmental stories, including pollution in the Baltic Sea and an interview with the chairman of the International Climate Change Panel ahead of the Copenhagen summit.
Uzklikšķiniet uz zemāk norādītajām saitēm, lai atcerētos dažus no interesantākajiem un lasītākajiem stāstiem šogad EP interneta lapā!
Check the links below for a reminder of some of the most read stories on the Europarl site this year.
20091208STO66152 Ježijs Buzeks: „Mēs esam vienādi atbildīgi par ES” Rezultātus vērtē politisko grupu līderi Starmešu gaismā: Parlamenta politisko grupu priekšsēdētāji Vēlēšanu kampaņa skaitļos Turpinās samazināt viesabonēšanas tarifus Ceļojat?
20091208STO66152 President Buzek: "We will write the history of Europe together" EP elections - political leaders give their reaction Profile of the leaders of Parliament's political groups The election online MEPs force big cuts in mobile prices European health insurance card Man-made electromagnetic field: are we at risk?
Neaizmirstiet Eiropas Veselības apdrošināšanas karti!
Wonky fruit & vegetables make a comeback!
Telekomunikāciju pakete: interneta piekļuves tiesību aizsardzība Debatēs par stratēģiju tīrai Baltijas jūrai Intervija: ANO klimata šefs Pačauri atbild uz EP "Facebook" fanu jautājumiem
Guest photographer Telecoms Package: internet access safeguarded Polluted Baltic Sea looking for a regeneration strategy UN Climate chief Pachauri optimistic about Copenhagen
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091009STO62242 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091009STO62242 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090608STO56950 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090608STO56950 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090608STO56953 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090608STO56953 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060720STO09924 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060720STO09924 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090326STO52724 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090326STO52724 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090706STO57744 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090706STO57744 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091113STO64409 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091113STO64409 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090717STO58442 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090717STO58442 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091130STO65649 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091130STO65649 0 NOT XML V0//EN
Redaktoru izvēle 2009
Read our editors' choices of 2009 stories
Izvēlas redaktori… Hilarijas Klintones tikšanās ar jauniešiem Eiropas Parlamentā, eiroparlamentārieša Vernera Šulca atmiņas par 1989. gadu, globālā tīmekļa izgudrotāja Tima Bernera-Lī vizīte Parlamentā — tie ir daži no 2009. gada rakstiem, kurus Jums vēlreiz izlasīt iesaka mūsu redaktori.
From Hillary Clinton's town hall meeting to Entropa: That was 2009 Hillary Clinton's town hall meeting with young people, MEP Werner Schulz's memories of 1989 and the visit of the inventor of the world wide web, Tim Berners-Lee, are among our favourite stories from 2009.
Uzklikšķiniet uz zemāk norādītajām saitēm!
Click below to check out our favourite stories from this year.
20091208STO66173 Hilarija Klintone: ASV simtprocentīgi iesaistījusies cīņā pret klimata pārmaiņām Intervija: „tīmekļa tēvs” sers Tims Berners-Lī par brīvi pieejamu internetu Verners Šulcs par 1989. gada novembri Nāves ēnā: apdraudētie eiroparlamentārieši NATO šefs Rasmusens: jāveido ciešāka sadarbība ar ES „Entropa" — provokācija vai spogulis?
20091208STO66173 Hillary Clinton at EP stresses need for climate action in Q&A exchanges "Father of the Web" Sir Tim Berners-Lee: "One web, free and open for all" Werner Schulz: the power of words and memories MEPs under threat of assassination NATO boss Rasmussen calls for stronger security cooperation with EU Entropa: provocative art or artistic provocation?
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090306STO51165 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090306STO51165 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091127STO65455 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091127STO65455 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091110STO64162 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091110STO64162 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091113STO64420 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091113STO64420 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090206STO48713 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090206STO48713 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090619STO57318 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090619STO57318 0 NOT XML V0//EN
9 lietas, kuras atcerēsimies no 2009. gada
9 things 2009 will be remembered for
2009. gadā arī tika atzīmētas dažas nozīmīgas gadadienas, piemēram, 1989. gada notikumi, kas izraisīja komunistu bloka sabrukšanu Centrālajā un Austrumeiropā.
It was also a year when we celebrated some significant anniversaries, notably the events of 1989 which caused the Communist bloc in Central and Eastern Europe to unravel.
Šeit, apgrieztā hronoloģiskā secībā esam sarindojuši deviņus 2009. gada notikumus, kurus, mūsuprāt, cilvēki noteikti atcerēsies.
Here are 9 events we think 2009 will be remembered for, in reverse chronological order.
Pasaules līderi tik ā s Kopenhāgenā, lai vienotos par plānu, kas spētu glābt pasauli no klimata pārmaiņu radītajām briesmām.
World leaders met in Copenhagen in December to try and come up with a plan to save the world from the perils of climate change.
Pēc vairākiem mēģinājumiem un dažādām neveiksmēm Lisabonas līgums beidzot stājās spēkā 2009. gada 1. decembrī, mainot veidu, kādā tiek vadīta Eiropas Savienība un piešķirot lielāku varu Eiropas Parlamentam (EP).
After many trials and tribulations the Lisbon Treaty finally came into force on 1 December, changing the way the EU is run and giving Parliament many new powers.
Pēc divu gadu strīdiem par telekomunikāciju pakotni, Eiropas Parlaments un Eiropas Savienības ministri beidzot panāca vienošanos, kas paredz interneta lietotāju aizsardzību, kā to pieprasīja Eiropas Parlamenta deputāti.
After 2 years of wrangling over the telecoms package, the EP and EU ministers finally reached an agreement, which includes protection for internet users in line with MEPs' demands.
Šogad atzīmējām 20 gadadienu kopš 1989. gad ā Eiropā notiku š aj ā m milzu pārmaiņām un dzelzs priek š kara kri š anas.
This year we marked the anniversary of the 1989 uprising and the massive changes that has wrought in Europe.
EP deputāti par EP priekšsēdētāju ievēlēja bijušo Polijas premjerministru un organizācijas „Solidaritāte" aktīvistu Ježiju Buzeku, kurš ir pirmais no Austrumeiropas ievēlētais EP priekšsēdētājs.
MEPs elected the first EP president from Eastern Europe, former Polish Prime Minister and Solidarity activist Jerzy Buzek .
Eiropas Savienības pilsoņi šī gada jūnijā ievēlēja 8.
EU citizens elected their 7th European Parliament in June.
20. janvārī savu darbu uzsāka pirmais melnādainais prezidents ASV vēsturē.
North America's first black President, Barack Obama , took office on 20 January.
Gada sākums bija auksts, tas iesākās ar Krievijas Ukrainas gāzes strīdu un skāra 17 valstis — dzīvojamās ēkas un slimnīcas tika atstātas bez apkures, kā rezultātā tika slēgtas vairākas skolas un rūpnīcas.
It was a cold start to the year as the Russia-Ukraine gas dispute hit 17 EU countries leaving homes and hospitals without heating and leading to the closure of schools and factories.
20091208STO66175 Kopenhāgenas klimata konference: Parlaments aicina uz izrāvienu Viss par Lisabonas Līgumu Rezultātus vērtē politisko grupu līderi 1989.gads — brīnumu gads Telekomunikāciju pakete: interneta piekļuves tiesību aizsardzība Vai „Obamas efekts” darbotos Eiropā?
20091208STO66175 EP urges climate change breakthrough in Copenhagen All about the Lisbon Treaty EP elections - political leaders give their reaction Remembering 1989 Telecoms Package: internet access safeguarded Europe - could the Obama effect work?
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090115STO46442 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090115STO46442 0 NOT XML V0//EN
Plenārsesija īsumā, Strasbūra, 2009. gada 14.–17. decembris
Newsletter - 14-17 December 2009, Strasbourg plenary session
20091209BRI66241 Darba kārtības projekts
20091209BRI66241 Draft agenda - 14-17 December 2009 EuroparlTV - watch live broadcasts from plenary
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091209BRI66241 FULL-TEXT DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091209BRI66241 FULL-TEXT DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091209BRI66241 ITEM-001-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091209BRI66241 ITEM-001-EN DOC XML V0//EN
Nosaucot laureāta vārdu, Parlamenta priekšsēdētājs Jerzy Buzek teica: „Piešķirot šīgada balvu "Memoriāla" pārstāvjiem Oļegam Orlovam, Sergejam Kovaļevam, Ludmilai Aleksejevai un pārējiem cilvēktiesību aizstāvjiem Krievijā, mēs ceram palīdzēt pārraut baiļu un vardarbības loku ap cilvēktiesību aizstāvjiem Krievijas Federācijā, un paust mūsu vēstījumu, ka pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem visā pasaulē jābūt brīviem īstenot viselementārākās tiesības — domas brīvību un izpausmes brīvību."
Announcing the Memorial organisation as the winner of the Sakharov Prize for Freedom of Thought on 22 October, European Parliament President Jerzy Buzek said: "By awarding this year's Prize to Oleg Orlov, Sergei Kovalev and Lyudmila Alexeyeva on behalf of Memorial and all other human rights defenders in Russia, we hope to contribute to ending the circle of fear and violence surrounding human rights defenders in the Russian Federation and to advance our message that civil society activists everywhere must be free to exercise their most basic rights of freedom of thought and freedom of expression."
"Memoriāls", kas tika izveidots 1988.gadā, ir nevalstiska Krievijas organizācija, kura cīnās pret cilvēktiesību pārkāpumiem un cenšas atsegt patiesību par politiskajām represijām bijušajās padomju bloka valstīs.
Founded in 1988, Memorial is a non-governmental Russian organisation promoting the truth about political repression in former Soviet states and combating human rights violations to try and bring about a democratic future in the region.
Organizācija ir izveidojusi datu bāzi ar apmēram 1 300 000 vajāto vārdiem, tādā veidā liekot pamatus publiski pieejamam arhīvam par totalitārās apspiešanas sekām.
The organisation created a database of over 1,300,000 names of persecuted people with the aim of building a publicly available archive on the consequences of totalitarian repression in former Soviet states.
Oļegs Orlovs ir organizācijas „Memoriāls" vadītājs.
Purpose of the Sakharov Prize
Sergejs Kovaļevs ir viens no organizācijas „Memoriāls" iniciatoriem, kā arī pirmās cilvēktiesību organizācijas PSRS (Iniciatīvas grupa cilvēktiesību aizsardzībai) dibinātājs 1969. gadā.
Human rights, democracy and the rule of law are key priorities for the European Parliament.
Katru gadu Eiropas Parlaments piešķir padomju atomfiziķa un Nobela Miera prēmijas laureāta Andreja Saharova vārdā nosaukto balvu par domas brīvību personām un organizācijām, kas sniegušas nozīmīgu ieguldījumu šādās jomās:
The Sakharov Prize, awarded since 1988 and named after Soviet dissident Andrei Sakharov (1921-1989), is awarded to individuals or organisations who seek to:
- cīņā par cilvēktiesībām, īpaši izteiksmes brīvību,
- defend human rights and fundamental freedoms, particularly the right to free expression;
- mazākuma grupu aizstāvībā,
- safeguard minority rights;
- starptautisko tiesību ievērošanā,
- foster respect for international law;
- demokrātijas un tiesiskuma aizsardzībā.
- promote democracy and the rule of law.
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091005IPR61860 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091005IPR61860 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091209BRI66241 ITEM-COVER-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091209BRI66241 ITEM-COVER-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091209BRI66241 ITEM-002-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091209BRI66241 ITEM-002-EN DOC XML V0//EN
Ja Parlaments plenārsēdē apstiprinās Budžeta komitejas balsojumu, 2010. gada budžetu veidos 141,453 miljardi eiro saistībās un 122,937 miljardi eiro maksājumos.
If the full Parliament endorses the proposals of its Budgets Committee, the total 2010 budget will be €141.453 billion in commitments and €122.937 billion in payments.
Vienošanos par 2010. gada budžeta lielāko daļu Parlaments un ES Padome (dalībvalstu pārstāvji) panāca 18. novembrī tā dēvētajā samierināšanas sanāksmē.
The main part of EU's 2010 budget was agreed at the 18 November budget conciliation meeting with the Council of Ministers.
Ekonomikas atveseļošanas plāna finansēšanai Samierināšanas komiteja nolēma izmantot atlikuma summas un rezerves no 2009. un 2010. gadu budžeta 2. kategorijas (galvenokārt lauksaimniecība) un 5. kategorijas (administrācija).
To finance the economic recovery plan, the conciliation committee agreed to use margins and leftovers from heading 2 (mainly agriculture) and heading 5 (administration) in 2009 and 2010.
Dalībvalstis ar elastīguma instrumenta starpniecību arī atvēlēs papildu līdzekļus, lai finansētu Kozlodujas kodolenerģijas stacijas slēgšanu Bulgārijā.
The Member States will also add some extra money through the flexibility instrument, which will also finance support for the closure of the Bulgarian nuclear plant Kozloduy.
Sarunas par nākamā gada budžetu pēdējo reizi notika saskaņā ar Nicas līgumu.
The Budgets Committee made some final adjustments in its second reading on 2 December.
Parlamenta ziņojuma koordinators (referents) László Surján (EPP, HU) atzīmēja, ka tas bija iespējams, pateicoties "Lisabonas garam", kas ietekmēja budžeta procedūru vēl pirms jaunā līguma spēkā stāšanās.
According to the rapporteur, László Surján (EPP,HU), this was the "the spirit of Lisbon" already influencing this year's budget process.
Līdz ar Lisabonas līgumu Eiropas Parlaments pār ES budžetu ieguva pilnas lēmējtiesības.
With the Lisbon Treaty, Parliament has gained full powers over the EU budget.
Ja Parlaments apstiprinās Budžeta komitejas balsojumu, nākamā gada ES budžets būs šāds:
If the full Parliament backs the Budgets Committee's proposals, this will be next year's budget:
Daudzgadu finanšu plāns 2010.g.
Financial Perspective 2010
3.b Pilsonība
3b Citizenship
% no nacionālā kopienākuma
As % of GNI
*2009. gada budžetā atšķirībā no 2010.gada budžeta bija arī pirmspievienošanās atbalsts Bulgārijai un Rumānijai ar 209 milj. eiro gan maksājumos, gan saistībās.
* The 2009 budget, but not the 2010 budget, includes pre-accession support to Bulgaria and Romania, with €209 million both in payments and commitments.
Papildus balsojumam par 2010.gada budžetu Parlaments pieņems vēl divus citus ar budžetu saistītus ziņojumus, ko gatavoja deputāts Reimer Böge (EPP, DE).
In addition to voting on the budget 2010, Parliament will also vote on two related reports, by Reimer Böge (EPP, DE).
Viens no tiem pielāgo daudzgadu finanšu plānu 2009. un 2010. gadam, otrs atļauj izmantot Globalizācijas pielāgošanās fonda līdzekļus.
One report adapts the financial perspective for 2009 and 2010 and the other mobilises the flexibility instrument.
Abi ziņojumi veido daļu no Samierināšanas sanāksmē panāktās vienošanās starp Eiropas Parlamentu un ES Padomi.
These adoption of these reports is a condition for the fulfilment of the conciliation agreement.
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091130IPR65547 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091130IPR65547 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091116IPR64531 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091116IPR64531 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091021IPR62941 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091021IPR62941 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091209BRI66241 ITEM-003-LV DOC XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091209BRI66241 ITEM-003-EN DOC XML V0//EN
Parlaments lems par atbalstu jauna mikrofinansējuma instrumenta izveidei, lai cilvēkiem, kas zaudējuši darbu vai riskē to zaudēt, palīdzētu dibināt savus mikrouzņēmumus.
Parliament is set to back a plan to create a micro-finance instrument to help people at risk of losing their jobs to start up their own businesses.
Instruments izveidots četriem gadiem, un tā darbības sākums plānots 2010. gada 1. decembrī.
It is set for a four-year period and is scheduled to come into force on 1 January 2010.