natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šobrīd vairāk nekā jebkad, īpaši ņemot vērā neseno enerģijas resursu cenu pieaugumu un dažos pasaules reģionos valdošo nestabilitāti, ir nepieciešama KLP, kurai tiek piešķirts pietiekams finansējums, kura sniedz tādas sabiedriskas preces kā droša un ilgtspējīga pārtikas piegāde Eiropas Savienībā, ar kuru tiek nodrošināts stabils pārtikas cenu režīms gan attiecībā uz produktiem, ko pārdod paši zemnieki, gan attiecībā uz produktiem, ko pārdod veikalos, un kura veido pamatu aktīvai lauku ekonomikai.
The need for an adequately-financed CAP, which delivers public goods, such as a secure and sustainable food supply for the EU, which ensures a stable food price regime both at the farm gate and on the shop shelves and which underpins a vibrant rural economy, is as important now as ever, especially in the light of the recent rise in energy prices and instability in certain regions of the globe.
Vai Komisija var apstiprināt, ka KLP, kurai tiks piešķirts pietiekams finansējums, paredzot tai ES budžetā tikpat lielu līdzekļu daļu kā līdz šim, tiks atvēlēta centrālā vieta jebkādās daudzgadu finanšu shēmas reformās, ņemot vērā KLP centrālo nozīmi iepriekš minēto sabiedrisko preču nodrošināšanā?
Can the Commission confirm that an adequately-financed CAP, maintaining the current share of the EU budget, will be a central part of any reform to the multi-annual financial framework, in the light of the central role that the Common Agricultural Policy plays in continuing to deliver such public goods?
Jautājums jautājumu laikam H-000159/2011
Question for Question Time H-000159/2011
(S&D) Temats: Datu pārskats par bērnu pirmsskolas izglītību, aprūpi un sociālās drošības pētīšana (datu vākšana un analizēšana)
(S&D) Subject: Collecting data and studies on the development of education, care and social protection of children
Tā ir apsveicama iniciatīva, taču šajā Komisijas paziņojumā trūkst pētījumu un datu analīzes par bērnu pirmsskolas izglītību, aprūpi un viņu sociālo drošību, ņemot vērā visu 27 Eiropas Savienības dalībvalstu datus.
Although this is a welcome initiative, the communication contains no studies or analysis of data on the education, care and social protection of children which take into account data from all 27 Member States.
Tādā veidā tiktu sekmēta datu savākšana un salīdzinošā analīze visās Eiropas Savienības dalībvalstīs, jo datu vākšana ir īpaši svarīga panākumu novērošanai un sasniegumu mērīšanai.
Encouraging the promotion of the collection and comparative analysis of data in all the Member States would play a key role in monitoring progress and measuring performance.
Visvairāk datu trūkst par bērniem no ģimenēm ar sociālām problēmām, par bērniem ar īpašām vajadzībām un par sociāli nenodrošinātiem bērniem.
Most of the unavailable data concerns children from families with social problems, children with special needs and disadvantaged children.
Jautājums jautājumu laikam H-000160/2011
Question for Question Time H-000160/2011
(ALDE) Temats: Ekonomiskās pārvaldības tiesību aktu kopums
(ALDE) Subject: Economic Governance Package
Tā kā viena no Padomes prioritātēm ir uzsvērt sociālā dialoga nozīmi, vai tā uzskata, ka attiecībā uz šo jautājumu ir pietiekami labi sasniegumi arī saistībā ar Ekonomiskās pārvaldības tiesību aktu kopumu?
Given that one of the Council's priorities is to highlight the role of social dialogue, does it consider that sufficient progress is being made on this issue in the context of the Economic Governance Package?
Jautājums jautājumu laikam H-000161/2011
Question for Question Time H-000161/2011
(ALDE) Temats: Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpuss
(ALDE) Subject: European voluntary humanitarian aid corps
Vai šajā Eiropas brīvprātīgo kustības gadā (2011) Eiropas Komisija var sniegt Parlamentam jaunāko informāciju par to, cik tālu ir pavirzījies likumdošanas process attiecībā uz Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusa izveidi?
In this the European Year of Volunteering 2011, can the Commission update Parliament as to where we currently stand in the legislative process establishing the European Voluntary Humanitarian Aid Corps (EVHAC)?
Proti, pirmkārt, kādi pasākumi varētu tikt veikti, balstoties uz sabiedriskās apspriešanas rezultātiem, un, otrkārt, vai Komisija var norādīt, kādi īpaši izmēģinājuma projekti ir izraudzīti šajā brīdī?
In particular, what actions are likely to be taken based on the results of the public consultation, and, secondly, can the Commission indicate which specific pilot projects have been selected at this point?
Jautājums jautājumu laikam H-000162/2011
Question for Question Time H-000162/2011
(S&D) Temats: Dzimumu līdztiesības aspekts cīņā pret klimata pārmaiņām
(S&D) Subject: Gender equality in the fight against climate change
2011. gada globālais klimata pārmaiņu riska indekss liecina, ka starp 35 vairāk apdraudētajām pasaules valstīm ir iekļautas sešas ES dalībvalstis.
According to the 2011 global climate risk index there are six Member States among the 35 countries in the world which are most at risk.
No klimata pārmaiņu viedokļa vismazāk aizsargātas personas ir sievietes, jo lielākā daļa no nabadzīgākajiem iedzīvotājiem ir tieši viņas.
In terms of climate change, women comprise the most vulnerable group, as they form the majority of the poorest populations.
Kaut gan dzimumu līdztiesība ir atzīta par nepieciešamu priekšnosacījumu ilgtspējīgas attīstības un Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanai, klimata pārmaiņu novēršanas politikā, pēc ekspertu domām, šim principam nav pievērsta pietiekama uzmanība.
Although gender equality is recognised as a precondition for the achievement of sustainable development and the Millennium Development Goals, climate change policy does not, in the view of the experts, pay sufficient attention to this.
Acīmredzot nav noteikta kārtība, kā iekļaut sievietes klimata pārmaiņu novēršanā.
There is clearly no procedure for involving women in the fight against climate change.
Kādus pasākumus Komisija paredz pieņemt, lai dzimumu līdztiesības aspektu iekļautu Eiropas klimata pārmaiņu novēršanas politikā?
What action does the Commission plan to take in order to include the subject of gender equality in European climate change policy?
Jautājums jautājumu laikam H-000163/2011
Question for Question Time H-000163/2011
(S&D) Temats: Nepārtrauktas finansiālās stabilitātes fonda dibināšana
(S&D) Subject: Establishment of a permanent financial stability fund
Eurogrupas valstu finanšu ministri vienojās dibināt nepārtrauktu EUR 700 miljardu vērtu euro zonas finansiālās stabilitātes fondu un paredzēt stabilitātes mehānismu, kuram būs izveidots euro zonas ekonomikas valdīšanas instruments.
The finance ministers of the Eurogroup countries have agreed to set up a permanent eurozone financial stability fund worth EUR 700 billion and a European stability mechanism for economic governance of the eurozone.
Tas palīdzētu stiprināt kohēziju, ekonomikas konkurētspēju un stabilizēt finanšu sistēmu tikai euro zonas valstīs.
This would contribute to strengthening cohesion, increasing competitiveness and stabilising the financial system, but only in the countries of the eurozone.
Visas ES dalībvalstis, pievienodamās ES, atvēra savu iekšējo tirgu un ir apņēmušās pievienoties euro zonai, t. i., objektīvi atbilst (neveicot mākslīgas, atbilstoši noteiktas darbības) noteiktajiem kritērijiem.
All Member States opened their internal markets when they joined the EU and many undertook to join the eurozone when the necessary criteria were objectively met (without any sleight of hand).
No krīzes visvairāk cieta ekonomiski vismazāk attīstītās ES dalībvalstis, taču šie pieņemtie lēmumi vairs nedos iespēju saņemt finansiālu palīdzību un nodrošināt straujāku ekonomikas atveseļošanos nākotnē.
The least economically developed Member States have been the worst hit by the crisis, but these decisions will deprive them of financial aid and the prospect of a quicker recovery.
Vēlētos jautāt Padomei, vai tā nedomā, ka ar šiem lēmumiem tiks izveidots īpašu valstu klubs un dalībvalstis, kas nav euro zonā, būs izslēgtas no ekonomikas un finansiālās atveseļošanās pasākumiem?
Does the Council not believe that these decisions will create an exclusive club of countries, with the Member States outside the eurozone being excluded from the financial and economic recovery?
Vai Padome nedomā, ka ES nepieciešama visu ES dalībvalstu ekonomiku koordinēšana un finanšu sistēmas stabilizēšana, kā arī nepieciešamo finanšu līdzekļu piešķiršana arī tām dalībvalstīm, kas nav euro zonā?
Does it not think that the EU needs to see coordination between the economies of all Member States, the stabilisation of financial systems and the necessary financial measures to benefit the Member States outside the eurozone?
Jautājums jautājumu laikam H-000164/2011
Question for Question Time H-000164/2011
(ECR) Temats: CO2 emisijas samazināšanas izmaksas Eiropas Savienībā
(ECR) Subject: Costs of cutting CO2 in the European Union
Eiropas Savienība plāno līdz 2020. gadam par 20 % samazināt tās radīto CO2 emisiju.
The European Union is planning to cut CO2 emissions by 20% by 2020.
Tik vērienīgs mērķis atstās ietekmi uz dalībvalstu tautsaimniecību.
This ambitious target cannot be attained without affecting the economies of the Member States.
Jau tagad daudzi uzņēmumi ražošanu pārceļ ārpus Savienības robežām, jo tie nespēj segt ar Eiropas klimata politiku saistītās izmaksas.
Firms are already moving their production out of the EU as they are unable to afford the cost of European climate policy.
Vai Komisija ir veikusi simulācijas, lai izvērtētu šādas CO2 emisijas samazināšanas radīto ietekmi uz Savienības dalībvalstu ekonomisko situāciju?
Has the Commission carried out any simulations to show how cutting CO2 emissions will affect the economies of the EU Member States?
Kuras dalībvalstis šī samazināšana skars visvairāk un kāda būs ietekme uz šo valstu IKP?
Which countries will be hit hardest by this move and how will it affect their GDP?
Cik augstas būs dalībvalstu tautsaimniecības izmaksas, ja izvirzīs mērķi līdz 2020. gadam CO2 emisiju samazināt par 10–15 %?
What would be the costs to the Member States’ economies of a target to cut emissions by 10 and 15% by 2020?
Jautājums jautājumu laikam H-000165/2011/pārsk.1
Question for Question Time H-000165/2011/rev.1
(S&D) Temats: Iniciatīvas "Jaunas prasmes jaunām darba vietām" īstenošana
(S&D) Subject: Implementation of the 'Agenda for new skills and jobs'
Lai uzlabotu iedzīvotāju iesaistīšanos darba tirgū un nodrošinātu darba vietu piedāvājuma un pieprasījuma labāku atbilstību, Eiropas Komisija 2010. gada 23. novembrī nāca klajā ar savu pamatiniciatīvu „Jaunas prasmes jaunām darba vietām”, kurā paredzēts modernizēt darba tirgu un dot iespēju cilvēkiem savas iemaņas pilnveidot visu mūžu.
On 23 November 2010 the Commission launched its flagship initiative entitled ‘an Agenda for new skills and jobs’, which aims to reform labour markets and promote lifelong learning with a view to increasing workforce participation and better matching labour-market supply and demand.
Šo iniciatīvu vajadzētu īstenot gan dalībvalstu, gan Eiropas Savienības līmenī.
This initiative is due to be implemented at both national and EU level.
Ungārija, būdama Eiropas Savienības prezidējošā valsts šajā pusgadā, savā programmā ir apņēmusies lielu uzmanību pievērst jaunajām prasmēm, kas vajadzīgas jaunās darba vietās.
Hungary, which currently holds the rotating presidency of the European Union, undertook in its programme to pay close attention to these new skills requirements for new jobs.
Kādus konkrētus pasākumus šajā sakarībā ir pieņēmusi Padome, lai īstenotu minēto iniciatīvu?
What specific measures has the Council therefore taken with a view to implementing this initiative?
Jautājums jautājumu laikam H-000166/2011
Question for Question Time H-000166/2011
(S&D) Temats: Direktīvas 2009/138/EK īstenošana
(S&D) Subject: Application of Directive 2009/138/EC
Eiropas Parlaments un Padome 2009. gada 25. novembrī pieņēma Direktīvu 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II).
On 25 November 2009, Parliament and the Council adopted Directive 2009/138/EС on the taking-up and pursuit of the business of insurance and reinsurance (Solvency II).
Līdz 2012. gada 31. decembrim dalībvalstīm principā būtu jānodrošina, ka šī direktīva ir stājusies spēkā.
The directive is officially scheduled to come into force in the EU Member States on 31 December 2012.
Vai šīs direktīvas preambulā paredzētie izņēmumi (4., 5., 6., 19., 20., 84. un 85. apsvērums) un 2. iedaļas 4. pantā noteiktie izņēmumi no piemērošanas jomas attiecas arī uz brīvprātīgo veselības apdrošināšanas aģentūrām ( AMV ) Bulgārijā?
Do the exceptions listed in the preamble to the directive (in recitals 4, 5, 6, 19, 20, 84 and 85) and the exclusions from its scope provided for in Title I, Section 2, Article 4 apply to the voluntary health insurance associations in Bulgaria?
Vai AMV var pievienot to iestāžu sarakstam, uz kurām direktīva neattiecas (2. iedaļas 8. pants) ?
Can these associations be added to the list of institutions, in Title I, Section 2, Article 8, to which the directive shall not apply?
Vai direktīva automātiski attiecas uz AMV vai arī AMV tiek uzskatītas par izņēmumu?
Is the directive automatically applicable to the associations or do they fall within the group of exclusions?
Vai pēc direktīvas transponēšanas uz AMV joprojām attiecas Bulgārijas tiesību akti veselības apdrošināšanas jomā, un to darbībā jāievēro valsts tiesību akti veselības aprūpes jomā, nevis apdrošināšanas kodekss?
Is it possible for the associations to remain within the scope of the Bulgarian health insurance law and to be subject to the provisions of national healthcare legislation, rather than those of the Insurance Code, even after the directive’s transposition?
Jautājums jautājumu laikam H-000167/2011
Question for Question Time H-000167/2011
(GUE/NGL) Temats: Gaidāmais migrantu pieplūdums no Lībijas
(GUE/NGL) Subject: Anticipated influx of migrants from Libya
Pēc gaisa uzlidojumu sākšanas saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1973 (2011) humanitārā krīze Lībijā varētu dramatiski padziļināties, izraisot jaunu migrantu vilni, kas šoreiz Eiropā ieradīsies no Lībijas.
Following the commencement of aerial bombardments under UN Security Council Resolution 1973 (2011), the humanitarian crisis in Libya is expected to worsen dramatically, triggering a fresh wave of migrants heading for Europe, this time from Libya.
Ņemot vērā acīmredzamu resursu trūkumu un nepietiekamu nodrošinājumu migrantiem un patvēruma meklētājiem, kas jau rada tā dēvēto humanitāro krīzi Dienvideiropā, nevar sagaidīt, ka situācija uzlabosies, ja ņem vērā šī jaunā migrantu pieplūduma apjomu.
Given the manifest lack of resources and inadequate provision for migrants and asylum seekers, which is already causing what is being referred to as a ‘humanitarian crisis’ in southern Europe, matters cannot be expected to improve regarding capacity to deal with this fresh migrant influx.
Kādus pasākumus saistībā ar visu iepriekš minēto Padome ir pieņēmumi, lai visām ES dalībvalstīm vienlīdzīgi sadalītu atbildību saistībā ar paredzamo migrantu vilni un nodrošinātu, ka tiek ievērotas bēgļu un migrantu tiesības?
In view of this, what measures has the Council taken with a view to spreading evenly responsibility for the anticipated wave of migrants into the EU Member States and ensuring that the rights of refugees and migrants are respected?
Jautājums jautājumu laikam H-000168/2011
Question for Question Time H-000168/2011
(PPE) Temats: Ārpolitika enerģētikas jomā
(PPE) Subject: Foreign policy in the field of energy
Kā Padome vērtē pašreizējo situāciju, cenšoties izstrādāt ES ārpolitiku enerģētikas jomā, jo īpaši attiecībā uz neatkarību no piegādēm no Krievijas un enerģijas avotu un transportēšanas maršrutu dažādošanu?
What is the Council’s position on the current state of progress of EU foreign policy in the field of energy, in particular as regards greater independence from Russian supplies and the diversification of sources of supply and supply routes?
Jautājums jautājumu laikam H-000169/2011
Question for Question Time H-000169/2011
(PPE) Temats: Humānā palīdzība Lībijai
(PPE) Subject: Humanitarian aid for Libya
Kāda ir situācija Komisijas sniegtās humānās palīdzības jomā, kas paredzēta sacelšanās dalībniekiem un nevainīgiem civiliedzīvotājiem Lībijā un citos karadarbības reģionos Ziemeļāfrikā?
What is the state of progress with regard to the Commission’s humanitarian aid for the rebels and innocent civilians in Libya and other crisis areas in North Africa?
Kā Komisija vērtē tās iepriekšējos mēnešos veiktās darbības šajā sakarībā?
What is the overall outcome of the Commission’s activities in this field in the past few months?
Jautājums jautājumu laikam H-000170/2011
Question for Question Time H-000170/2011
(GUE/NGL) Temats: ES budžeta grozījumu nepieciešamība
(GUE/NGL) Subject: Need for changes to the EU budget
Krīzes iestāšanās 2008. gadā ir nepieredzēti paaugstinājusi budžeta deficīta un parādu līmeni ES valstīs, tādējādi sadārdzinot kredītus un nopietni apgrūtinot parādu apkalpošanu.
The onset of the crisis in 2008 sent EU Member States' deficit and debt levels spiralling to unprecedented levels, thereby increasing the cost of credit and creating serious debt servicing difficulties.
Gandrīz visas ES dalībvalstu valdības ir pieņēmušas saspringtas taupības programmas, kuru nolūks ir samazināt gan publiskos izdevumus, gan publiskās investīciju programmas.
Nearly all EU Member State governments have adopted tough austerity programmes with a view to cutting both public spending and public investment programmes.
Uzreiz izpaudušās šo pasākumu sekas: sociālie pabalsti ir stipri samazinājušies un recesija vērsusies plašumā.
The effect of this has made itself felt immediately, drastically undermining social benefits and causing the recession to spread.
Ņemot vērā, ka ES budžets potenciāli ir ļoti nozīmīgs izaugsmes veicināšanas līdzeklis, un ņemot vērā, ka tas vēl nav būtiski pārstrukturēts, reaģējot uz vispārējās ekonomikas un parādu krīzes izraisītajām jaunajām pārmaiņām:
Given that the EU budget is potentially a major instrument for growth and given that it has not yet undergone substantial restructuring in response to the new developments resulting from the generalised economic and debt crisis:
vai Komisija nav apsvērusi priekšlikumus par to, kā kopumā pārstrukturēt ES budžetu, tostarp mainot budžeta pamatnostādnes un apropriācijas, lai palīdzētu dalībvalstīm reaģēt uz krīzes sociālajām sekām un atbalstītu to centienus stimulēt izaugsmi?
Is the Commission considering proposals for a general restructuring of the EU budget, involving modifications to budgetary guidelines and appropriations, with a view to helping the Member States respond to the social impact of the crisis and support their endeavours to stimulate growth?
Jautājums jautājumu laikam H-000171/2011
Question for Question Time H-000171/2011
(PPE) Temats: Termiņš banku un parāda krīzes novēršanai
(PPE) Subject: Timeline for the resolution of the banking and debt crisis
Vai Padome noteiks termiņu pašreiz Eiropā vērojamās banku un parāda krīzes novēršanai?
Will the Council put forward a timeline for the resolution of the banking and debt crisis currently under way in Europe?
Jautājums jautājumu laikam H-000172/2011
Question for Question Time H-000172/2011
(PPE) Temats: Liela mēroga kodolkatastrofa
(PPE) Subject: Large-scale nuclear catastrophe
Komisija ir ļoti sekmīgi koordinējusi pēc postošās zemestrīces un cunami sniegto ES palīdzību Japānai.
The Commission has been very successful in coordinating EU assistance in Japan following the devastating earthquake and tsunami.
Savukārt kā Komisija ir sagatavojusies potenciālai liela mēroga kodolkatastrofai Japānā?
However, how is the Commission prepared for a potential large-scale nuclear catastrophe in Japan?
Jautājums jautājumu laikam H-000173/2011
Question for Question Time H-000173/2011
(S&D) Temats: Interešu konflikta iespējamība saistībā ar aspartāmu
(S&D) Subject: Possible conflicts of interest concerning aspartame
Atbildot uz manu 2011. gada 8. marta jautājumu H-000072/2011 , Komisija norāda, ka tā neveiks atkārtotu aspartāma novērtēšanu līdz 2020. gada 31. decembrim.
In its answer to my question No H-000072/2011 of 8 March 2011, the Commission stated that it would not re-evaluate aspartame before 31 December 2020.
Vai Komisija varētu precizēt, cik liels pārtikas produktu vai zāļu daudzums ir jāpatērē, lai sasniegtu maksimālo pieļaujamo dienas devu 40 mg/kg?
Could the Commission please indicate what quantity of food or medicines would need to be consumed to reach the Acceptable Daily Intake (ADI) of 40 mg/kg?
Vai nebūtu jāapšauba Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EPNI) 2011. gada 28. februāra paziņojums, uzzinot, ka EPNI Pārtikas piedevu komitejas ekspertei Dominique Parent-Massin ir bijis noslēgts līgums ar lielu šā saldinātāja rūpniecisko patērētāju Coca-Cola un pasaules lielāko aspartāma ražotāju Ajinomoto ?
Should the EFSA statement of 28 February 2011 not be called into question in light of the fact that Dominique Parent-Massin, an expert on the EFSA Panel on Food Additives, was under contract to Coca-Cola, a drinks company which is a major consumer of sweeteners, and Ajinomoto, the world’s largest producer of aspartame?
Kā Komisija rīkosies, uzzinot par šo jauno interešu konfliktu?
What is the Commission’s reaction to this latest conflict of interests?
Jautājums jautājumu laikam H-000174/2011
Question for Question Time H-000174/2011
(ECR) Temats: Dienasgaismas ietaupīšana
(ECR) Subject: Daylight Saving Time
Tagad es gribētu jautāt, vai Komisijas nostāja joprojām ir tāda pati, kāda pirms gada.
I should now like to ask whether the Commission’s position is still the same as it was at the time.
Vai Komisija ir iepazinusies ar jaunākajiem pētījumiem enerģētikas jomā, kuros norādīts, ka pulksteņlaika maiņa neietekmē enerģijas bilanci?
Is the Commission aware of the latest research in the energy field, which points to the changeover having no impact on the energy balance?
Vai Komisijai ir zināms, ka jaunākajos medicīnas pētījumos minēts, ka pulksteņlaika maiņa nelabvēlīgi ietekmē cilvēku veselību?
Is it aware that the latest medical research indicates that the changeover has an adverse effect on people's health?
Kāda ir Komisijas nostāja attiecībā uz to, ka vairākas valstis ir nolēmušas atteikties no pulksteņlaika maiņas?
What view does it take of the fact that further countries have decided to abandon the practice of changing the clocks?
Vai iepriekš minētie faktori nav pietiekami, lai Komisija mainītu savu nostāju, tādējādi ES iedzīvotāju dzīvi padarot veselīgāku un ekonomiskāku?
Are the above factors not sufficient reason for the Commission to change its stance, thus making life healthier and more economical for EU citizens?
Jautājums jautājumu laikam H-000175/2011
Question for Question Time H-000175/2011
(PPE) Temats: Mēslojuma, kam pamatā ir fosfāts, krīze
(PPE) Subject: Shortage of phosphate-based fertilizers
Nesen publicētajā zinātnieku ziņojumā „ A Sustainable Global Society ” ir vērsta uzmanība uz to, ka tuvākajos trīsdesmit gados varētu tikt izsmelti fosfāta akmens krājumi (no tā ražo svarīgāko mēslojumu kviešiem, rīsiem un kukurūzai).
According to a recently published scientific report entitled ‘A Sustainable Global Society’, supplies of phosphate rock (which is used to produce the principal fertilizers for the cultivation of wheat, rice and maize) could be exhausted within the next 30 years.
Austrālijā, kas ir septītā lielākā kviešu ražotāja, jau nākas saskarties ar pieaugošu fosfora trūkumu lauksaimniecības zemē.
Australia, the world’s seventh largest wheat producer, is already facing difficulties as a result of markedly diminished phosphorus levels on farmland.
Šajā ziņojumā ir norādīts, ka ir nepieciešamas investīcijas jauniem fosfāta avotu meklējumiem, kā arī tādu tehnoloģiju izstrādei, ar kuru palīdzību fosfātu varētu iegūt no ūdens.
The report indicates that investment is necessary to prospect for new phosphate reserves and develop technologies for extracting phosphates from water.
Vai Komisija varētu sniegt atbildes uz šādiem jautājumiem?
In view of this: