natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mani vienmēr pārsteidz tas, ka, kad dziedam „ Djelem djelem ”, romu himnu, kuru esmu iekļāvusi manā repertuārā, cilvēki allaž ir sajūsmināti, viņi sevi identificē ar šo dziesmu.
When I sing "Djelem djelem" - the Roma hymn - people are very enthusiastic and identify with the song.
Man nav cita politiska vēstījuma kā tikai tas, ka vienam otru jārespektē.
I don't have a political message, just that we must respect each other.
Jūs aizstāvat pozitīvāku attieksmi pret romiem, uzsverot viņu ieguldījumu Eiropas kultūrā…
You defend a more positive approach to the Roma, by underlining in particular their contribution to European culture?
Jā, tādēļ ka čigānu mūzika ir sniegusi artavu mākslai kopumā.
Yes, because gypsy music has contributed to art in general.
Es neesmu klasiskās mūzikas speciāliste, taču Brāmss nebūtu Brāmss, ja nebūtu bijusi čigānu mūzika, un tā tas ir daudzu klasisko komponistu gadījumā.
I am not a classical music specialist, but Brahms would not be Brahms had not gypsy music existed, and that is the case with many traditional types of music.
Viņu mūzika, viņu valoda, viņu tradīcijas sekmē Eiropas bagātību — vajadzētu izrādīt lielāku interesi par to, kas viņi ir un ko viņi vēlas.
Their music, their language, their traditions contribute to the wealth of European culture.
Romi cenšas palikt viņi paši, viņi grib ceļot, viņi nepaliek uz vietas, lai gan viņus cenšas piespiest to darīt ar varu.
The Roma are somehow unyielding and resistant to changing their ways, they want to travel, and they are not sedentary.
Es apbrīnoju šos cilvēkus, jo līdz šim viņi nav padevušies.
I admire them, because they resist the efforts to change them.
Šobrīd daudz romus var sastapt Briselē, it īpaši pie luksoforiem, kad iedegas sarkanā gaisma.
At present, many Roma in Brussels are seen, in particular at red traffic lights.
Daudzi man saka, ka „es viņiem neko nedodu, tā dzīvot ir viegli”.
Many people say to me, "I do not give, it's easy to live like that".
Es domāju, ka tieši ir ļoti grūti tā dzīvot!
I think that it's very difficult to live like that!
Vai tad kādam, ja viņam ir brīva izvēle, gribas elpot ogļskābo gāzi visu dienu, neatkarīgi no laika apstākļiem, lai saņemtu piecpadsmit vai divdesmit centus un piedevām nicinošu skatienu?
Is there anyone who would choose to breathe in carbon dioxide all day for 15 or 20 cents and a scornful glance?
Es domāju, ka šī nav pareizā attieksme.
This is not a good approach.
Cilvēkos jāredz vērtīgais, pozitīvais.
We must look at the positive.
Vai Eiropas Savienība var palīdzēt mainīt šo attieksmi?
Can Europe contribute anything to changing this approach?
Es nezinu, kādas ir Eiropas Savienības pilnvaras un kompetences, es nenodarbojos ar politiku.
I do not know what the powers Europe has, I am not political.
Taču, ja tai līdzekļi un iespējas, jā.
But if it has means, yes.
Eiropas pamatideja bija novērst, piemēram, karu Vācijas un Francijas starpā.
The initial aim of the EU was that France and Germany would no longer fight.
Tātad, ja Eiropas mērķis ir miera saglabāšana, tā noteikti var palīdzēt akceptēt romus kā eiropiešus, taču ar savām īpatnībām.
If Europe's ambition is peace, that should certainly help in making the Roma accepted as part of Europe, but with their special characteristics.
Kas Jums liek darboties romu labā kā māksliniecei?
As an artist, when do you decide to get involved with causes like the Roma?
Es iesaistos tad, kad man šķiet, ka jāaizstāv taisnīgums, piešķirot vērtību brīvībai un respektam vienam pret otru.
I engage when I find the causes are just - to support the values of liberty and respect for others.
Tā ir mākslinieku būtība neapstāties, saskaroties ar atšķirībām, bet gan to no tām smelties iedvesmu.
Among musicians, racism is less palpable than in other milieus.
Mākslinieki smeļas iedvesmu no visām ietekmēm, kas tos skar.
To be an artist, is to be marginal.
Būt māksliniekam nozīmē būt savādākam kā citi, nepeldēt pa straumi.
Artists are sustained by all the influences that touch them - our music is fed by different music.
Būt savādākam mūs pietuvina citām kopienām, kas tiek atstumtas sabiedrības malā.
The fact that we are marginalised brings us close to other communities on the margin of society.
Mākslai vienmēr ir uzdevums lauzt dažādus tabu, atvērt prātus un sirdis.
Art has always broken taboos and opened minds and spirits.
Vaya Con Dios oficiālā vietne Pārvietošanās brīvību arī romiem Flamenko čigānu tiesībām ES un romi Romu desmitgade Koncerts Intervija ar Dani Klein
Official website of band Roma in Europe: MEPs vote on anti-discrimination measures European Commission on the Roma Roma decade
Hanss-Gerts Poterings Katarā: partnerība pret neizpratni un ekstrēmismu
Pöttering in Qatar fro talks
Kataras emīrs un Hanss-Gerts Poterings foruma atklāšanas ceremonijā Eiropas, Starpkultūru dialogu gadā viens no Eiropas Parlamenta galvenajiem mērķiem ir veicināt dialogu ar arābu un islāma valstīm.
President Pöttering and the Emir of Qatar, Doha 13 April During the 2008 European Year of Intercultural Dialogue one of the European Parliament's key aims is to promote dialogue especially with Arab and Islamic countries.
Šajā kontekstā Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs Hanss-Gerts Poterings pirmoreiz viesojās vienā no Golfa Sadarbības padomes valstīm ─ Katarā, kur viņš uzstājās ar runu 8.
It was in this context that EP President Hans-Gert Pöttering made his first visit to a Gulf Cooperation Council (GCC) this weekend.
Demokrātijas, attīstības un brīvās tirdzniecības forumā.
While in Qatar he gave a keynote speech to 8th Doha Forum on Democracy Development and Free Trade.
Ne tikai ģeogrāfisku un ģeostratēģisku apsvērumu dēļ, bet galvenokārt dēļ spēcīgās tuvināšanās tendences.”
Not only because of geographic and geostrategic considerations, but mainly because of the strong convergences that we have set into motion."
Viņš teicās ierosināt divu Padomes valstu deputātu uzņemšanu EMPA novērotāju statusā.
He will propose that two MPs from GCC countries be included as observers to the Euromed assembly.
Hanss-Gerts Poterings uzsvēra, ka ES un GDP partnerība ir „būtisks ilgtspējīgas reģionālas ģeopolitiskas stabilitātes nodrošināšanas elements”, piebilstot, ka ES un Katarai „jākļūst par dialoga partneriem, lai novērstu nepareizu uztveri un neizpratni, kas pārāk bieži izraisa sadursmes, vardarbību un ekstrēmismu”.
Mr Pöttering said the partnership between the EU and GCC is "a key element in ensuring sustained regional geopolitical stability", adding that the EU and Qatar "ought to be partners, partners in dialogue in order to overcome misperceptions and ignorance that far too often engender clashes, violence and extremism ."
Vizītes laikā Hanss-Gerts Poterings ar Kataras emīru un valdības pārstāvjiem apsprieda enerģētikas jautājumus, Tuvo Austrumu miera procesu, situāciju Irānā, reģionālo stabilitāti, kā arī skāra reliģijas un iecietības tēmas.
During his visit to Qatar, Mr Pöttering discussed energy, the Middle East peace process, Iran and regional stability and religion and tolerance with government officials including the Emir of Qatar.
Hansa-Gerta Poteringa uzruna (angļu valodā) Dohas foruma oficiālā vietne
Opening remarks by President of the European Parliament
Eiropas Parlamentā viesojas Izraēlas, Palestīnas un Eiropas jaunieši
Young Israelis, Palestinians and Europeans meet at EP
Jaunieši lika "pamatus uzticēšanās veidošanai starp nākamajām paaudzēm" No 25. līdz 28. maijam Eiropas Parlamentā notika jaunu Izraēlas, Palestīnas un Eiropas politiķu sanāksme, uz kuru tos Eiropas Starpkultūru dialoga gada ietvaros bija uzaicinājis Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs Hanss-Gerts Poterings.
Young Israeli, Palestinian and Europeans Identity and politics in the Israeli-Palestinian dispute is one of the most contentious in this most difficult of disputes.
Jauniešiem bija iespēja "likt pamatus uzticēšanās veidošanai starp nākamajām paaudzēm".
Over the last few days 21 young people from both sides have been joined by young Europeans to discuss the issues at stake.
Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja tīmekļa vietne
Fresh viewpoints on the Israeli-Palestinian conflict
Hauwa Ibrahim: ES varētu kļūt par mūsu vaduguni
Hauwa Ibrahim: "The EU can be torchlight "
Hauwa Ibrahim 12. jūnijā Eiropas Starpkultūru dialoga gada ietvaros rīkotajā seminārā par godu Starptautiskajai Āfrikas jaunatnes dienai uzstājās arī 2005. gada Eiropas Parlamenta Saharova balvas laureāte Hauwa Ibrahim, cilvēktiesību aizstāve no Nigērijas.
Hauwa Ibrahim at the European Parliament in Brussels, 12 June The aspirations of young people in Africa were discussed on 12 June when the EP hosted a seminar on International Day of African Youth.
Sarunā ar mums viņa izteica cerību, ka Eiropas Savienība varētu kļūt par Āfrikas jaunās paaudzes vaduguni.
It drew together speakers who addressed the problems that young people face.
Ko vēlas Āfrikas jaunieši?
What do young Africans really want?
Kādas cerības viņi lolo, pēc kā tiecas?
What are their hopes and aspirations?
Āfrikas jaunieši vēlas sniegt savu artavu mieram, brīvībai un cilvēka cieņai.
Young Africans want to contribute to peace, freedom and human dignity.
Viņi vēlas gūt iespēju izmantot savus prātus radoši.
They want the opportunity to be and to use their minds creatively.
Viņi vēlas gūt iespēju nedomāt par to, ko viņi ēdīs rīt, atbrīvoties no tā, kas viņus bremzē — piemēram, nabadzības.
They want the opportunity not to think about what they are eating tomorrow, to be free of things that slow them down - like poverty.
Viņi vēlas gūt iespēju savā sabiedrībā, savā valstī un pasaulē izdarīt pozitīvas pārmaiņas.
They want the opportunity to make a positive change for their society, for their countries and for the world.
Kā ES un Eiropas Parlaments var palīdzēt Āfrikas jauniešiem?
What can the EU and the EP do to help young Africans?
Tas, ka Eiropas Parlaments rīko šādu Starptautisko Āfrikas jaunatnes dienu, ir liels gods.
It's such an honour that the EP organises a day such as an International Day for African youth!
Ir izteikts iespaidīgs paziņojums: „Mēs jums varam dot balsi, mēs jums varam dot iespēju.
A huge statement has been made: "We can give you a voice, we can give you opportunity.
Mēs jūs atvedīsim šeit, lai jūs redzētu, ko mēs esam darījuši savādāk un kā jūs varat ko mainīt savās mājās.”
We'll bring you here to see what we have done differently and how you can go and make a difference in your place".
Mēs ceram, ka ES un jo īpaši Eiropas Parlaments neraudzīsies uz Āfriku kā uz vienu veselumu, bet gan kā uz milzīgu kontinentu.
We hope that the EU and the EP especially will not look at Africa as a unit, but as a huge continent.
Ja ir lielas problēmas, tās jārisina soli pa solītim, vienu pēc otras.
When you see an entity with a huge problem, you should take it piece by piece; solve one problem after the other.
Viena no problēmām, ar kurām mums jāsaskaras manā valstī (Nigērijā) ir tā ka valdības politika nav bijusi konsekventa.
One of the issues that we are facing in my country (Nigeria) is that government policies have not been consistent.
ES un Eiropas Parlaments var palīdzēt, jo tās ir institūcijas, kas veido politiku.
The EU and the EP can help, since they are institutions that make policies.
Es ierosinu, ka ES apciemo kontinentu reizi ceturksnī, lai tai rastos izjūta par to, kas tur notiek īstenībā.
I suggest that the EU takes the time to visit the continent once in a quarter to have the sense of what is reality.
Mums ir absolūti neadekvātas infrastruktūras.
We have infrastructures that are absolutely inadequate.
Tā, piemēram, skolā, kurā parasti mācījās 500 vai 600 skolēni, pēc mazāk nekā 10 gadiem to ir vairāk nekā 1000, bet telpas un mācību materiāli tam nav attiecīgi pielāgoti.
For example, you have a school that used to have 500 or 600 students, and they now have more than 1000 in less than 10 years, while facilities have not been expanded.
Tas ietekmē skolotāju un skolēnu morāli.
This affects the morale of the teachers and of the students.
Cita problēma ir skolotāju apmācība.
Another issue is the training of teachers, who need to be more motivated.
ES varētu uzaicināt skolotājus, lai tie apskata šejienes skolu telpas, grāmatas un laboratorijas (lai viņi var doties mājās un izmantot vietējos materiālus un uzlabot to, kas mums ir) vai apmācīt viņus dažādos priekšmetos (piemēram, matemātikā).
The EU could invite teachers to see how classrooms, books and laboratories are here or train them in sciences, mathematics and so on.
ES varētu kļūt par mūsu vaduguni.
The EU can be the torchlight to show us how to get there.
Vai Āfrikas jauniešiem Eiropa ir paraugs?
Is Europe a model for African youth?
Jūs kā reģions esat izgājuši cauri tik daudz kam!
You have passed through so much as a region!
Tas, kā jūs esat pārvarējuši problēmas, ko esat izdarījuši un kā jūs varat domāt par nākotni, plānojot šodienu, mums kalpo par mācību.
The way you (Europe) have overcome the problems, what you have done and how you can think about the future and plan for today are lessons that we could learn from you.
Šis skaistais Parlaments ir fascinējošs.
This beautiful Parliament is fascinating.
Kā jūs līdz tam nonācāt?
How did you come to this end?
Mēs, iespējams, līdz turienei netiksim, taču jaunā paaudze varbūt gan.
We may not get there but maybe the new generation will.
Ko Nigērijai un Āfrikai nozīmēja tas, ka jūs saņēmāt Saharova balvu?
What difference did your winning the Sakharov Prize for freedom of thought make in Nigeria and in Africa?
Tas nozīmēja ārkārtīgi daudz.
It made a huge, huge difference.
Es ieguvu skaļāku balsi, ticamību un it īpaši globālu skatuvi un atzinību.
It gave me a louder voice, credibility and above all a global stage and recognition.
Mana kaislība ir izglītība, tādēļ par kopā ar Saharova balvu saņemto naudu mēs nodibinājām labdarības iestādi, „Lasīt- un rakstītprasmes fondu” .
Since my passion is education, we created a charity, "Foundation for Literacy", with the money that I got with the Sakharov prize.
Un līdzekļi ir pavairojušies, jo sākām saņemt ziedojumus.
And the funds have multiplied, because other people decided to give more money.
Mēs to ieguldījām bankā un saņēmām procentus.
We put it in a bank and we got (5%) interest.
Bez tam, kamēr es pasniedzu tieslietas Abudžas universitātē, es ievēroju, ka uz 3000 studentiem bija 200 lietojamas mācību grāmatas.
Moreover, while I was teaching law in Abuja University, I noticed that there were about 3000 students there who only had 200 useful law books.
Valdība gribēja mums atņemt akreditāciju, jo mēs neizpildījām standartus.
The government wanted to remove our accreditation as we didn't meet the standards.
Aptuveni tajā laikā es saņēmu Saharova balvu.
At about that time I got the Sakharov prize.
Mani uzaicināja uzstāties Minesotā, un es viņiem izstāstīju par grāmatu trūkumu.
I was invited in Minnesota to give a speech and I told them about our lack of books.
Viņi nolēma mums uzdāvināt 8000 jaunu grāmatu.
They decided to give us 8000 new books.
Daļu kopa ar Saharova balvu saņemtās naudas es izmantoju, lai grāmatas nosūtītu no Amerikas uz Nigēriju.
I used part of the money I got with the Sakharov prize to ship the books from America to Nigeria.
Tādēļ es varētu teikt, ka Eiropas Parlamenta izglāba Abudžas universitātes akreditāciju.
So I can say that the EP saved the ability of Abuja University to award degrees that have international recognition.
Ir politiski jautājumi, un ir ekonomiski jautājumi.
There are issues about politics and there are issues about economy.
Starp tiem jābūt cilvēktiesībām.
The fundamental human rights should lie between the two.
Ja jūs kaut ko paņemat no neskarta Āfrikas reģiona vai tukšojat viņu zivju krājumus, ko jūs viņiem dosiet pretī?
If you go to a virgin land in Africa and pick something, or remove their fish, what do you give them in return?
Vai jūs gribat zivju krājumus iztukšot pilnībā?
Do you want to completely remove their fish?
Un viņus atstāt bez nekā?
And leave them with nothing?
Man šķiet, ka būtu jālīdzsvaro ekonomika ar cilvēcību.
I think we should temper economy with humanity.
Mums būtu jālīdzsvaro globalizācija ar cieņu.
We should temper globalisation with dignity.
Mēs gribam drošu pasauli bez bailēm.
What we want is a world that is free of terrors, secure.
Un mēs negribam ar politiku radīt pretējo.
And we do not want to create the opposite through our policies.
Vai nu jūs ņemat koksni vai zivis, atcerieties, ka globālā politika jālīdzsvaro ar cilvēcību, cieņu un respektu pret cilvēka dzīvību.
Whether you are taking the wood or the fish, remember to temper global politics with humanity, dignity and respect for human life.
Seminārs par Starptautisko Āfrikas jaunatnes dienu Saharova balvu saņem "Sievietes baltā" , Hauwa Ibrahim un "Žurnālisti bez robežām" 2005. gada laureāti — gadu vēlāk 2007. gada Saharova balva
European Year of Intercultural Dialogue website Ladies, Ibrahim and Reporters joint Sakharov prize winners 2005 2007 Sakharov Prize for Freedom of Thought
Asma Jahangir: starpkultūru dialogam jāļauj sadzirdēt dažādas balsis
UN's Asma Jahangir speaks of need for understanding between religions
Asma Jahangir Eiropas Parlamentā 6.―19. jūnijā notikušajā plenārsesijā Eiropas Starpkultūru dialoga gada ietvaros eirodeputātus uzrunāja ANO Īpašā referente ticības un pārliecības brīvības jautājumos.
Asma Jahangir on religious tolerance: "Europe has a leading role to play" Pakistani lawyer Asma Jahangir is the UN's Special Rapporteur on the Freedom of Religion or Belief.
Viņa mums paskaidroja, ko jēdziens „starpkultūru dialogs” nozīmē praksē un kādēļ mēs „vienā un tajā pašā laikā esam vienādi un atšķirīgi” .
On 18 June she spoke to a plenary sitting of the European parliament where she delivered a call for great understanding between religions.
Jēdzienam „starpkultūru dialogs” ir nedaudz akadēmiska pieskaņa.
Whilst in Strasbourg we caught up with her and asked her about the role.
Ko tas nozīmē praksē un ko ar to lai iesāk „parastie” cilvēki?
What does it mean in practice and why should it matter for ordinary people?
Es uzskatu, ka tam jāpieiet ne tikai akadēmiski, bet gan ar aktīvu rīcību.
I believe that we should not have just an academic approach to it, but an activist one.
Starpkultūru dialoga mērķis ir atvērt telpu dažādām balsīm un dažādiem dzīves veidiem.
Intercultural dialogue is all about opening up spaces for a variety of diverse voices to be heard and diverse ways of living.
Tā nav tikai runāšana, bet gan mijiedarbība — tādas vides veidošana, kur cilvēki mijiedarbojas dabiskā veidā, nevis dažādu rasu un reliģiju geto radīšana.
It is not just about talking but also about interaction, it is creating an environment where you naturally interact with each other, rather than putting different races and religions in different "ghettos".
Ko, lai paplašinātu starpkultūru dialogu (tostarp starpreliģiju dialogu un reliģiju iekšējo dialogu) un veicinātu toleranci, var darīt tādas organizācijas kā ES un ANO?
What can institutions such as the EU and the UN actually do to broaden intercultural dialogue (including between religions) and enhance religious tolerance in the world?
Ja cilvēkiem ir sajūta, ka viņus neuzklausa vai nesaprot, viņi ķeras pie vardarbības.
When people feel that they will not be heard or understood, they resort to violence.
Tādējādi mijiedarbība ir ļoti svarīga, lai novērstu vardarbību.
In this sense, interaction is very important in order to prevent violence.
Eiropai un starptautiskajai sabiedrībai būtu jāformulē ļoti skaidrs vēstījums, ka vardarbība nevar palikt nesodīta — it īpaši tām valdībā, kurām ir nosliece atstāt nesodītu vardarbību „ticības vārdā”.
Europe, as well as the global community, should also give a very clear message that violence cannot be given impunity - especially to those governments inclined to give impunity to violence committed "in the name of religion".
Eiropai ir jāuzņemas vadoša loma, jo tā ir lielā mērā demokrātisks reģions un tādēļ var rādīt piemēru, kā ar patiesu plurālismu var padziļināt demokrātiju.
Europe has a leading role to play, as it is a largely democratic region and can thus show us how you can deepen democracy by being truly pluralistic.
Tie visi ir vienlīdz svarīgi.
They are all equally important.
Plašsaziņas līdzekļiem ir svarīga loma, ļoti reti to ietekme bijusi negatīva.
The media have played an important role and have very rarely had a negative role.
Arī ar kultūru var sekmēt starpkultūru dialogu.
Culture is another way of promoting intercultural dialogue.
Indijā ļoti noderīgas sabiedrības izglītošanā par kopienu harmonisku sadzīvi izrādījušās filmas.
I talked this morning about how films in India have done a great service for public education on communal harmony.
Arī izglītība ir ļoti svarīga, jo caur to cilvēki veido savas personības.
Education is also very important, because it is through education that people form their personalities.
Tāpat arī ģimene — neiet runa tikai par uzaudzināšanu, bet gan par to, lai ģimenes un kopienas neuzliktu ierobežojumus, kuri liedz apmaiņu.
So is family: it is not just about upbringing, but about preventing families and communities from putting restrictions, beyond a certain level of which you cannot have exchanges.
Cilvēka cieņai jābūt visu brīvību — ticības brīvības, izpausmes brīvības un brīvības netikt ekspluatētam — centrā.
The dignity of human beings must lie at the centre of all freedoms - whether it is religions freedom, freedom of expression or freedom from being exploited.
Šodien Jūs citējāt bijušā ANO ģenerālsekretāra Butrosa Butrosa-Gali vārdus: „Mēs vienā un tajā pašā laikā esam vienādi un atšķirīgi”.
Today you cited former UN Secretary-General Boutros Boutros-Ghali: "We are, at one and the same time, the same and different".
Kādā ziņā mēs esam vienādi?
In what ways are we the same?
Kā Eiropas iedzīvotāji var palīdzēt veicināt starpkultūru dialogu?
How can the ordinary European citizens do to improve cultural understanding?
Es savulaik strādāju ar vienu no vismazāk priviliģētajām sabiedrības daļām, un viņiem cieņa ir tikpat svarīga kā jebkuram citam, kuram ir vairāk privilēģiju.
I worked in the past with one of the most underprivileged sections in the society and for them their dignity is as important as the dignity of anyone else who is more privileged.
Ja kādu pazemo — neatkarīgi no krāsas vai ticības — šī sajūta ir universāla.
If you humiliate someone - regardless of colour or religion- the kind of feeling they have is universal.
Tādā ziņā mēs visi esam vienādi.
So in that way we are all the same.
Taču mēs varam būt atšķirīgi mūsu ticībā, dzīves uztverē, garīgajās idejās.
However, we can be different in our beliefs, our approaches to life and our spiritual ideas.
Tātad mēs daudzējādā ziņā esam vienādi, taču arī atšķirīgi.
So we are the same in many respects, but also different.
Eiropa ir ļoti priviliģēts reģions, un tās iedzīvotājiem ir daudz prasmju un tikumu.
Europe is a very privileged region and citizens have a lot of skills.
Iedzīvotājiem jābūt politisko līderu līderiem, nevis otrādi.
The citizens have first of all to be the leaders of their political leadership rather than the other way round.
Parastie iedzīvotāji ir tie, kuriem būtu jārāda virziens, rādot piemēru ar savu rīcību, pat ja tas nozīmē ieņemt nepopulāru nostāju.
Ordinary citizens are the ones that should be showing the direction, bringing forward the right role models even if it means taking unpopular stands.
Ir lielāka iespēja, ka to darīs Eiropas iedzīvotāji, nekā citi.
It is more possible for citizens in Europe to do it than elsewhere.
Dažkārt dzirdam, ka konflikts ir interesants, bet harmonija — garlaicīga.
It is sometimes said that conflict is interesting while harmony is boring.
Kā lai pievērš mediju uzmanību starptautiskajam dialogam un starpreliģiju vardarbībai?
How can the media be persuaded to pay attention to intercultural dialogue as well as to religious violence?
Mediji piedāvās cilvēkiem to, ko viņi grib redzēt.
The media will bring to the people what the people want to see.
Ja dialogā būs konflikts, mediji to izmantos.
If there is a conflict in dialogue, the media will pick it up.
Ja dialogs būs garlaicīgs vai ja cilvēki runās viens otram aiz muguras, mediji droši vien tam nepievērsīs uzmanību.
If it is a boring dialogue or a dialogue where people are batting each other's back, the media is not likely to pick it up.