natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Parlamenta priekšsēdētājs var ārpus kārtas sasaukt Parlamentu pēc tā deputātu vairākuma, Komisijas vai Padomes pieprasījuma un pēc apspriešanās ar Priekšsēdētāju konferenci.
They can also be convened by the President at the request of a majority of its Members or at the request of the Commission or the Council.
Šāda sēde notiek papildus divpadsmit četru dienu ilgām plenārsesijām gadā Strasbūrā un sešām divu dienu ilgām plenārsesijām gadā Briselē.
These part-sessions are additional to the twelve plenary meetings of four days in Strasbourg, France and the six plenary meetings of two days in Brussels, Belgium.
20080319NOT24710 Eiropas Parlamenta Reglamenta 127. pants: Parlamenta sasaukšana 26. marta plenārsēdes darba kārtība
20080319NOT24710 Rules of procedure - Rule 127: Convening of Parliament The week ahead 24-30 March 2008
Šonedēļ Eiropas Parlamenta mājas lapā
This week online: Middle East, Plenary, Spring day, IPCC's Pachauri
Eiropas Parlamenta sēžu zāles durvis
Debates on the Middle East and Europe's economy are just two issues that the Parliament's website will be covering this week.
Šonedēļ piedāvājam izlasīt interviju ar Nobela prēmijas laureātu Rajendra K. Pachauri par klimata pārmaiņām, uzzināt vairāk par Eiropas Pavasari un iepazīties ar Eiropas valstu Lieldienu tradīcijām, par kurām mums stāstīs eiroparlamentārieši.
Tuesday sees the EP's working group on the Middle East debate possible ways forward with leading European figures (watch it live at 17.15).
Trešdien rakstīsim par 6.
Wednesday sees a debate in the Hemicycle on the outcome of the last European summit (live from 14.00).
Eiropas Pavasari, ikgadēju pasākumu, kurā piedalās Eiropas un pasaules skolas.
Also this week we speak to Rajendra K. Pachauri, the Chair of the UN's climate change panel and learn about this year's spring day.
Šogad tas notiks no 25. marta līdz 30. jūnijam un tiks iekļauts Eiropas Starpkultūru dialoga gada programmā.
Midweek online will see a full report of the debates from the Hemicycle Chamber in Brussels where MEPs will debate the results of the EU summit.
Eiropas Pavasaris ir ikgadēja pilsoņu virzīta iniciatīva, kuras mērķis ir iedrošināt jauniešus debatēt, apsvērt, mācīties kā arī būt uzklausītiem par Eiropas lietām.
When they met in mid-March EU leaders discussed the state of Europe's economy.
Ceturtdien lasiet interviju ar Starpvaldību Klimata pārmaiņu komitejas priekšsēdētāji un Nobela prēmijas laureātu Rajendra K. Pachauri , kurš trešdien piedalīsies Eiropas Parlamenta Klimata pārmaiņu komitejas rīkotajā tematiskajā seminārā par klimata pārmaiņām un globālo drošību.
Also on Wednesday we look at the launch of the annual "spring day for Europe" which aims to get school children talking about European values and issues that affect their daily lives.
Trešdien eiroparlamentārieši ārkārtas plenārsēdē apspriedīs 13. un 14. martā notikušās Eiropadomes sanāksmes rezultātus.
Fresh from a speech he will deliver to MEPs on climate change and global security on Wednesday, we speak to Rajendra K. Pachauri, Chair of the United Nation's climate change panel.
Sekojiet līdzi sēdes gaitai tiešraidē no plkst.
On Thursday we carry an exclusive interview with the Nobel winner.
20080319STO24697 Eiropas Pavasaris EP Klimta pārmaiņu komiteja Tiešraide
20080319STO24697 Week ahead in Parliament Watch live Spring day
Eiropas Pavasaris 2009
Spring Day for Europe 2009
„Eiropas Pavasarī 2009", kas sākās 25. martā un turpināsies līdz 9. maijam, ar debatēm, konkursiem, spēlēm un citām aktivitātēm kārtējo gadu tiek rosināta jauniešu interese un izpratne par Eiropu.
Spring Day for Europe, the event organised by European Commission in cooperation with the European Parliament and other EU institutions, runs this year between 25 March to 9 May.
Skolotāji tiek iedrošināti rezervēt vienu vai vairākas dienas savos kalendāros, lai iesaistītu savus skolēnus aktivitātēs, kas vērš uzmanību uz diskusiju, mijiedarbību un Eiropas tēmu atspoguļojumu.
The European Parliament will be active in the event through the work of Vice President Alejo Vidal-Quadras and Chair of Parliament's Culture Committee Katerina Batzeli as well as several other MEPs.
Pavasaris dod iespēju jaunajiem pilsoņiem izteikt savus viedokļus un būt uzklausītiem Eiropā.
Thus far 42 Members have either been "back to school" or said that will do so before Europe Day on 9 May.
„Eiropas Pavasaris ir iniciatīva, kuras mērķis ir padziļināt dialogu starp jauniešiem, viņu skolotājiem un Eiropas, nacionālā, reģionālā un vietējā līmeņa politiķiem,” paskaidro Alejo Vidal-Quadras . „Tas mūsu jaunatnei piedāvā iespēju nepastarpinātā veidā apspriest savu Eiropas redzējumu ar lēmumu pieņēmējiem."
Speaking about the idea behind the initiative Mr Vidal-Quadras explained: "Spring day for Europe is an initiative aiming to deepen dialogue between young people, their teachers and European, national, regional and local political players.
Pasākumu rīko Eiropas Komisija kopā ar citām ES iestādēm.
It offers our youth the opportunity to discuss their visions of Europe directly with the decision-makers."
Īpaša „Eiropas Pavasara" aktivitāte ir „Atgriezties skolā " , kur sabiedrībā zināmas personas apmeklē skolas, lai diskutētu ar skolēniem par Eiropas tēmām.
He went on to say that "going to the schools will be a great opportunity to explain the importance of the biggest transnational election in the history".
Tādēļ skolu apmeklēšana būs lieliska iespēja izskaidrot lielāko transnacionālo vēlēšanu vēsturē nozīmi.”
This year in particular the theme ‘Bridging cultures through dialogue’ is an invitation to reflect our cultural diversity as an element of enrichment of our common project."
Tā kā 2009. gads ir Eiropas Radošuma un Inovācijas gads, vairāki „Eiropas Pavasara" pasākumi pieskaņojas tēmai ar mērķi radīt interesi par radošumu un inovāciju ES skolās un ārpus tām.
Spring Day for Europe 2009 takes place between 25 March and 9 May and is included in the European Year of Creativity and Innovation with its slogan "Ideas move Europe".
20080319STO24701 Eiropas Pavasaris 2009 Eiropas Pavasaris 2009: Atklāj pasākumu Strasbūrā Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs Hanss-Gerts Poterings tiešsaistē tiekas ar skolēniem un skolotājiem
20080319STO24701 Official website of Spring Day for Europe 2009 Spring Day for Europe 2009: Launch event in Strasbourg Hans-Gert Pöttering had an online chat with the schools EP Vice President Alejo Vidal-Quadras Culture Committee
Rajendra K. Pachauri: Eiropai jāvada cīņa pret klimata pārmaiņām
UN Climate change panel chair Pachauri: "We swim or sink together"
Dr. Rajendra K. Pachauri
Pachauri: "no part of the globe can be immune"
Pēc sanāksmes sarunājoties ar mums, viņš citēja Mahatmu Gandiju — „esiet tās pārmaiņas, kuras vēlaties redzēt pasaulē” — un aicināja Eiropu vadīt cīņu pret globālo sasilšanu, rādot piemēru.
Together with former US vice president Al Gore the panel was awarded the Nobel Peace Prize last December for their efforts to raise awareness of climate change.
Klimata pārmaiņas, iespējams, visvairāk apdraud mūsdienu pasaules drošību, vairāk nekā terorisms.
Q. Climate change is perhaps the biggest security threat of today's world, greater than that of terrorism.
ES nesen nonāca pie slēdziena, ka cīņa pret klimata pārmaiņām ir būtiska preventīvās drošības politikas sastāvdaļa.
The EU recently identified action against climate change as central to its security policy.
Par kādiem draudiem iet runa?
What kind of security threats are we talking about?
Nokrišņu sistēmas izmaiņas un ledāju kušana visā pasaulē var izraisīt ūdens pieejamības problēmas.
Dr. Pachauri: Climate change is likely to result in problems with the availability of water across the globe.
Vairāki pasaules reģioni, iespējams, nonāks konfliktā dēļ tādiem dabas resursiem kā ūdens.
You could have several regions in the world with a conflict over natural resources like water.
Cita veida draudus varētu radīt tādi ekstrēmi notikumi kā plūdi, sausums, karstuma viļņi, kas, ka mēs prognozējam, kļūs biežāki un intensīvāki.
Another threat could result from extreme events like floods, droughts and heat waves which we have projected will increase in frequency and in intensity.
Plaša mēroga iedzīvotāju pārvietošanos varētu izraisīt arī uz lauksaimniecību atstātās sekas.
Also a large movement of population could impact on agriculture.
Es pieņemu, ka Norvēģijas Nobela komiteja, pasniedzot Miera prēmiju Starpvaldību klimata pārmaiņu komitejai un Elam Goram, bija pamanījusi, ka klimata pārmaiņas var padraudēt mieru un stabilitāti.
I suppose the Norwegian Nobel Committee, when it gave the Peace Prize to the IPCC and Al Gore, must have seen that climate change can be a threat to peace and stability.
Pasaulē nav tādas vietas, kas būtu imūna pret draudiem drošībai.
There is no part of the globe that can be immune to the security threat.
Mums tas jāapzinās.
We need to be conscious of that.
Runājot par kūstošiem ledājiem, klimata pārmaiņu priekšvēstnešiem — patlaban no Antarktīdas atdalās milzīgs ledus bluķis.
Regarding melting glaciers - the so called "canary birds" of climate change: a huge ice chunk has just broken off from Antarctica.
Kādēļ mums būtu jāuztraucas par ledājiem un polāro ledu?
Why should we worry about glaciers and polar ice?
Ledus kušana var ietekmēt ūdens pieejamību šajos reģionos.
So this could affect the very availability of water in these regions.
Cita ar to saistīta problēma būtu jūras līmeņa celšanās.
The other problem with the melting of these ice bodies across the globe would be sea level rise.
Tas zināmā mērā notiek jau patlaban paaugstinātu temperatūru izraisītās okeānu termiskās izplešanās rezultātā.
It is already taking place to some extent as a result of thermal expansion of the oceans with higher temperatures.
Taču ja nokustu milzīgie Rietumantarktīdas ledāji un Grenlandes ledus slānis, jūras līmenis paceltos par vairākiem metriem.
But if the huge bodies of ice of western Antarctica and Greenland ice sheets, sitting on land, were to collapse, that would really mean several meters increase in sea level.
Ir ļoti grūti pateikt, vai un kad tas notiks, taču šāda iespēja noteikti pastāv.
It's very difficult to say if and when this will happen but the possibility certainly exists.
Vai globālo sasilšanu varētu apturēt ar tehnoloģijas palīdzību, un kā?
Q. Can technology help to stop global warming, and how?
Tādēļ mēs nespēsim apturēt klimata pārmaiņas, taču varam novērst to izvēršanos nākotnē.
Therefore in a sense we're not going to be able to stop global change, but to arrest its growth in the future.
Tas nozīmē, kas ir ārkārtīgi būtiski sākt samazināt siltumnīcefekta gāzu izmešu daudzumu, stabilizējot atmosfēru un klimatu.
This makes it absolutely critical that we start reducing the emission of greenhouse gases by which the atmosphere and the climate of the earth can be stabilized.
Tehnoloģija noteikti var piedāvāt risinājumus emisiju samazināšanai, taču to varēs iesaistīt tikai tad, ja būs pareizais politiku komplekts.
Technology can certainly provide solutions to reduce emissions, but it comes into play only if we have the right set of policies.
Mums vajag politikas, kuras veicina jaunu tehnoloģiju attīstību vai jau esošo tehnoloģiju izmantošanu.
We need policies to promote the development of new technologies or the employment of the existing ones.
Mēs (Starpvaldību klimata pārmaiņu komiteja) mūsu ziņojumā skaidri norādījām, ka nepieciešamās tehnoloģijas jau ir pieejamas vai arī tās ļoti drīz laidīs tirgū.
We (the IPCC) have clearly stated in our report that the technology needed are already available or on the verge of being commercialised.
Taču tās tiks izmantotas vienīgi tad, ja mums būs pareizais politiku komplekts.
These technologies will only be used if we have the right set of policies.
Cenu politika ir ārkārtīgi svarīgs instruments, lai radītu pārmaiņas.
Pricing is an extremely important instrument to create change.
Ko Eiropa var darīt, lai iesaistītu citus starptautiskus spēlētājus centienos samazināt klimata pārmaiņas?
Q. What can Europe do to engage other international players in the effort to mitigate climate change?
Ir ļoti svarīgi panākt vienošanos līdz 2009. gadam.
Dr. Pachauri: It is very important to reach an agreement by 2009.
Eiropa var uzņemties līderību, rādot piemēru.
Europe can lead by example.
Mahatma Gandijs teica: „Esiet pārmaiņas, ko vēlaties redzēt pasaulē”.
Mahatma Gandhi said; "to be the change you want to see in the world".
Es tam stingri ticu.
I believe strongly in this.
Eiropa ir tik liela un nozīmīga realitāte, ka, ja jūs radīsiet veiksmīgu piemēru, tas motivēs un iedvesmos citus pasaules reģionus.
Europe is such a large and important entity that if you create an example of success this will motivate and inspire other regions of the world.
Arī politiski Eiropa gūtu ietekmi.
Politically Europe would gain power as well.
Tāpēc tai ir ļoti būtiska loma, nosakot klimata pārmaiņu apkarošanas ritmu.
It thus has a very critical role in setting the pace for meeting this problem of climate change.
Ir brīnišķīgi apzināties, ka Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs ir tik ieinteresēts klimata pārmaiņu jautājumos.
It's wonderful to know that the EP president is so interested in climate change.
Es jūtos ļoti priviliģēts par to, ka esmu uz šejieni uzaicināts.
I feel very privileged to be invited here. the EP is a remarkable institution that provides optimism.
Eiropas Parlaments ir ievērojama iestāde, kura vairo optimismu.
Q. Has the Nobel Peace Prize had an impact on you and the IPCC's work?
Es domāju, ka tai bija divējāda ietekme.
Dr. Pachauri: I think it has had two sets of impact.
Pirmkārt, uz zinātnieku kopienu.
First of all: on the scientific community.
Tā ir atzinība, liels iedrošinājums un iedvesma visiem Starpvaldību klimata pārmaiņu komitejas zinātniekiem.
It is an acknowledgement, a great encouragement and inspiration for all the scientific members of the IPCC.
Otrkārt, klimata pārmaiņas tika paceltas līdz visas pasaules iedzīvotāju apziņai.
The second impact has been in elevating climate change in the consciousness of people all over the world.
Nobela Miera prēmija noteikti šim jautājumam piešķir lielu nozīmi.
The Nobel Peace Prize certainly attaches a great deal of importance to the issue.
Attiecībā uz mani, ceļošana mani padara pilnīgi traku ( smejas ).
As for me, I'm going absolutely crazy travelling (laughs).
Es varu pieņemt tikai 5 līdz 10 % visu saņemto ielūgumu, taču pat tad man nepārtraukti jālido.
I can only accept 5 to 10 percent of the invitations I receive, but even that is enough to keep me flying continuously.
Tas man neliek justies pārāk labi, taču vēstījums ir jāizplata.
This doesn't make me feel very good but the message has to be spread.
20080319STO24704 Vairāk par sanāksmi (angļu valodā) Starpvaldību klimata pārmaiņu komiteja EP Klimata pārmaiņu komiteja Citi raksti par klimata pārmaiņām Augstā pārstāvja un Eiropas Komisijas ES Padomei iesniegtais dokuments par klimata pārmaiņām un starptautisko drošību
20080319STO24704 IPCC Climate change committee Climate change stories EU security paper Press Info
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080325IPR24797 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080325IPR24797 0 NOT XML V0//EN
Lieldienas Eiropā — stāsta eiroparlamentārieši
MEPs share their Easter with us
Eiropas Lieldienu tradīcijas ir tikpat raibas cik Lieldienu olas
Most Europeans have already celebrated Easter though for some in the Orthodox Church the celebrations are still to come.
Vairums eiropiešu šogad Lieldienas jau aizvadījuši, bet citi — pareizticīgie un jūdi — tās svinēs tikai pēc mēneša.
Easter is the most important religious festival for Christians and Jews celebrate Passover around the same time.
Daudziem Lieldienas saistītas ar ticību, taču citiem tās nozīmē vienkārši ģimenes kopā būšanu un dabas atmošanos no ziemas miega.
The abundance of eggs, rabbits and chocolate over Easter also indicates that it has resonance for those who are not religious.
Tiek krāsotas olas, ēsta šokolāde, kurināti ugunskuri, spēlētas spēles, veikti rituāli un rīkotas procesijas.
As the snow settles over an unusually cold and early Easter 2008, we asked some MEPs what Easter means for them and how they celebrate it.
Aicinām paskatīties uz Lieldienu tradīcijām dažās no 27 ES dalībvalstīm caur eiroparlamentāriešu acīm.
For some Members we spoke to, Easter is primarily a religious occasion and a time to be with family and friends.
Bastiaan Belder (Neatkarības/ demokrātijas grupa, Nīderlande): „Lieldienas svinējām kopā visa ģimene — sieva, bērni un četri mazbērni.
Independent Dutch MEP Bastiaan Belder told us that "we celebrated Easter with my wife, children and four grandsons, the whole family together.
Mums Lieldienas nozīmē ko īpašu reliģiskā ziņa, tās nav vienkārši brīvdienas.
Easter has a very special religious meaning to us and it is not just a day off.
Lieldienu svētdienā mēs divreiz bijām protestantu baznīcā.”
On Easter Sunday we went twice to the protestant Church with 1000 people attending".
Satu Hassi (Zaļo grupa, Somija): „Lieldienu pirmdienā mēs kopā ar dažiem draugiem mājās ieturējām vakariņas — ceptu jēra gaļu un Lieldienu saldo ēdienu, ko sauc par pashu.
Finnish Green MEP Satu Hassi described her weekend; "o n Easter Monday we had a dinner with some friends at home with lamb steak and Easter dessert called pasha.
Lieldienu pirmdienas rītā mēs ar meitu paliekam gultās un gaidām, kad mans vīrs Ivans nāks un mūs nopērs.
For Easter decorations we had daffodils in the table and an "Easter Witch" in the window".
Kliedzam pilnā kaklā.”
Easter is a time for tradition...
Adina-Ioana Vălean (Liberāļu grupa, Rumānija): Pēc gavēņa, kas ilgst vairāk nekā sešas nedēļas, Lieldienu svinības sākas Lielajā piektdienā.
Romanian Liberal MEP Adina-Ioana Vălean told us that "a fter a long lent period that lasts for more than six weeks the Easter celebrations start on Friday before the Easter Sunday.
Sestdienas vakarā, pēc reliģiskas ceremonijas, visi ēd maizi, dzer vīnu un ņem līdzi uz mājām gaismu — sveci, ko turējuši rokās procesijas laikā.”
On Saturday night after a religious ceremony everyone eats bread and wine and take home the light – the candle they held during the procession".
Eugenijus Maldeikis (Nāciju Eiropas grupa, Lietuva): „ Ir tāds ticējums, ka zemē ierakta Lieldienu ola nesīs labu ražu.
"It is believed that burying an Easter egg in the soil would bring a good harvest.
Savukārt tie, kas olu ripināšanas spēlē olu aizripina vistālāk, var gaidīt veiksmīgu gadu.”
Those who roll their egg the furthest in the egg rolling game can expect a successful year."
Andres Tarand (Sociāldemokrātu grupa, Igaunija): „ Igaunijā bērni krāso olas, bet pieaugušie tās paslēpj — mēs sakām, ka tās atnesuši zaķi.
Estonian Socialist Andres Tarand told us that "children in Estonia paint eggs in different colours and then adults hide them – we say that they’re brought by rabbits.
Bez tam dāvinām viens otram pūpolu zarus.”
People also offer branches of willow katkin to each other.
Kathy Sinnott (Neatkarības/demokrātijas grupa, Īrija): „Lieldienas sākas pēc Svētās sestdienas Vigilijas mises.
Irish MEP Kathy Sinnott (IND/DEM) described to us a typical Easter in her family; "a fter the Vigil Mass on Holy Saturday, Easter begins.
Lieldienu svētdienā apmaināmies ar Lieldienu olām vai, ja klāt ir bērni, olas paslēpjam, un bērniem tās jāmeklē.
Chocolate Eggs are exchanged on Easter Sunday or if children are present, the chocolate eggs are often hidden and hunted.
Mūsmājās rīkojam cieti vārītu krāsotu Lieldienu olu „medības”.”
In my house we also have an Easter Egg hunt with hard boiled eggs that we dye and decorate".
Jauna dzīve un jauns gads
In return women give men ham, eggs and sometimes money depending on the area.
Es svinēšu arī jūdu Lieldienas.
I will also celebrate the Jewish Easter .
Tās parasti atzīmēju pasaulīgā stilā ar simboliskajām vakariņām, šogad domāšu par visu to cilvēku atbrīvošanu, kas cīnās pret apspiestību, kā, piemēram, tibetieši.”
I celebrate it in a secular way with the symbolic dinner and I will think about the liberation of all people fighting against oppression, like in Tibet".
Feleknas Uca (Kreiso grupa, Vācija) pavadīja 21. martu Diabakirā Turcijā, svinot Nevrozu — kurdu Jauno gadu.
German MEP Feleknas Uca (GUE/NGL) spent 21 March in Diyabakir in Turkey, celebrating Newroz – the Kurdish New Year.
20080319STO24705 Citi raksti par kultūru
20080319STO24705 Articles about culture
Trešdiena, 2008. gada 26. marts
Wednesday 26 March 2008
14:00 - 16:30 Eiropadomes ziņojums un Komisijas paziņojums
14:00 - 16:30 European Council report and Commission statement
Tibetas jautājumu iekļauj Eiropas Parlamenta plenārsesijas dienas kartībā
Today in plenary - MEPs debate the situation in Tibet and the outcome of the European Council
Plenārsesijā deputāti pievēršas situācijai Tibetā
Tibet under the spotlight in the European Parliament
Šodien, 26. martā Briselē notika Eiropas Parlamenta speciālā plenārsēde, kurā papildus kā darba kārtības jautājums tika iekļauta diskusija par situāciju Tibetā.
MEPs debated the situation in Tibet with some MEPs calling for a possible boycott of at least the opening ceremony of the forthcoming Olympic Games to be held in China this summer while others said that a boycott would be futile.
Šodien, 26. martā Briselē notika Eiropas Parlamenta speciālā plenārsēde, kurā papildus kā darba kārtības jautājums tika iekļauta diskusija par situāciju Tibetā.
Many MEPs called for freedom for Tibet and underlined the human rights abuses in China and called for maximum restraint.
EP speciālā plenārsesija 26. martā sākotnēji tika plānota, lai EP deputāti apspriestu pavasara Eiropadomes sanāksmes (notika 13.–14.03.2008.) rezultātus, taču sakarā ar notikumiem un dramatisko situāciju Tibetā, šo jautājumu iekļāva EP plenārsesijas dienaskārtībā.
The House also debated the outcome of the last European Council of 13 and 14 March with Slovenian PM Janez Janša.
Tibetas jautājums
Situation in Tibet - European Parliament President Hans-Gert Pöttering
Debates Tibetas jautājumā atklāja EP priekšsēdētājs Hans-Gert PÖTTERING, uzsverot, ka notikumu attīstība Tibetas galvaspilsētā Lhasā un citās Ķīnas pilsētās kopš šī gada 10. marta ir patiešām dramatiski: "Mēs nosodām vardarbību jebkurās tās izpausmēs un pārspīlētu militārā un policijas spēka pielietojumu.
In an introductory statement, European Parliament Hans-Gert Pöttering told the House "the events in Lhasa, the capital of Tibet, and in other Chinese cities since 10 March this year are deeply disturbing".
Mēs nosodām cilvēku, kas piedalījušies miermīlīgās akcijās, nogalināšanu."
He added "We condemn all forms of violence and the disproportionate use of military and police.
H. G. Pöttering pauda solidaritāti ar Dalai Lamu un aicināja nepieļaut Tibetas garīgā līdera demonizāciju vai pielīdzināšanu pat teroristam.
Mr Pöttering went on "We express our solidarity with the Dalai Lama", saying we cannot allow him to be linked to terrorism or demonised.
EP priekšsēdētājs aicināja Ķīnas valsts vadītājus sākt sarunas ar Dalai Lamu, lai, respektējot Ķīnas teritoriālo integritāti, sasniegtu vienošanos, kas garantētu tibetiešu kultūras un reliģijas identitāti.
He called on the Beijing authorities "to negotiate with the Dalai Lama and, while respecting the territorial integrity of China, to reach an understanding that respects and guarantees the cultural and religious identity of the Tibetan people".
Dalai Lama ir pieņēmis EP uzaicinājumu decembrī uzrunāt parlamentāriešus Starpkultūru dialoga gada pasākumu ietvaros.
The Dalai Lama has accepted an invitation to address the EP in December as part of the Year of Intercultural Dialogue.
Taču, kā uzsvēra EP priekšsēdētājs, ņemot vērā pašreizējo notikumu attīstību, Dalai Lama ir aicināts apmeklēt Eiropas Parlamentu jebkurā laikā.
However, in view of the current situation, said the EP President to applause from the House, "I am sure you will agree he is welcome to come to the European Parliament at any time".
Pievēršoties jautājumam par ES-Ķīnas attiecībām un Olimpiskajām spēlēm, H. G. Pöttering norādīja, ka dialogs un sadarbība ir abu pušu intereses, un Ķīna ir valsts, ar kuru ES vēlas partnerattiecības.
Turning to EU-China relations and the Olympic Games , President Pöttering declared "Dialogue and cooperation between the European Union and China are in our mutual interest.