natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kopumā dokumentā ir izklāstīti daudzi uzdevumi, un tie visi ir svarīgi.
In summary, the document fills many roles and all of them important.
Kā Komisija plāno šajā iniciatīvā iesaistīt pārējās ES iestādes, pilsonisko sabiedrību un citas ieinteresētās personas?
How does the Commission plan to involve the other EU institutions, civil society and other stakeholders in this initiative?
Nesen veiktā Eirobarometra aptauja par dzimumu līdztiesību liecina — 62 % Eiropas iedzīvotāju uzskata, ka daudzās sabiedriskās dzīves jomās dzimumu nelīdztiesība joprojām pastāv.
A recent Euro-barometer survey on gender equality showed that 62% of Europeans believe that gender inequality still exists in many areas of society.
Kā Sieviešu harta palīdzēs risināt šo jautājumu, kas saistīts ar priekšstatu par pastāvošu nelīdztiesību?
What will the Women's Charter do to tackle this perception of inequality?
Kā Sieviešu hartas saturu var pārveidot izmērāmos mērķos un skaidri noteiktos uzdevumos?
How can the content of the Women’s Charter be translated into measurable goals and clear targets?
Kā ierasts, Komisija arī turpmāk strādās, pamatojoties uz piecu gadu laikposmam izstrādātu stratēģiju sieviešu un vīriešu līdztiesības nodrošināšanai.
As is customary, the Commission will continue to work on the basis of a five-year strategy for equality between women and men.
Pašreizējais „ceļvedis” ir spēkā laikposmam no 2006. līdz 2010. gadam.
The current 'roadmap' covered the period of 2006-2010.
Kāda konkrēti būs saikne starp Sieviešu hartu un Komisijas stratēģiju dzimumu līdztiesības jomā nākamajiem pieciem gadiem, un kā šajā darbā tiks iesaistītas ieinteresētās personas?
How will the Commission’s forthcoming five-year strategy for gender equality be concretely linked to the Women’s Charter and how will the stakeholders be involved in this work?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0060/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0060/10
Temats: Privātās dzīves aizsardzību un konkurences tiesības reglamentējošo Eiropas tiesību aktu piemērošana uzņēmumam "Google" un reklāmai tiešsaistē
Subject: Application of European legislation on the protection of privacy and on competition law in relation to Google and online advertising
Pēdējo mēnešu laikā pēc vairāku uzņēmumu, piemēram, Lielbritānijas „Foundem”, Vācijas „Ciao” un Francijas „ejustice.fr”, iesniegtām sūdzībām Itālijas, Vācijas un Francijas valsts konkurences iestādes (attiecīgi 2009. gada augustā, janvārī un februārī) saņēmušas pieprasījumus pārbaudīt, vai uzņēmums „Google” ļaunprātīgi neizmanto dominējošo stāvokli reklāmas jomā internetā.
In recent months national competition authorities —Italy in August 2009, Germany in January 2010 and France in February 2010 — have been asked to investigate whether Google may be abusing its dominant position in Internet advertising, following complaints from various companies, such as the British firm Foundem, Germany's Ciao and the French site ejustice.fr.
Savukārt, Komisija nesen paziņoja, ka tā izskatīs iesniegtās sūdzības, pagaidām neuzsākot oficiālu izmeklēšanu.
The Commission has recently announced that the complaints would be examined but no formal investigation would be opened for the time being.
Tika apšaubīta meklētājprogrammas piedāvāto meklēšanas rezultātu un uzņēmuma reklāmas nodaļas neitralitāte.
Concerns have been raised regarding the neutrality of the search results generated by the search engine and its advertising sales division.
Kā ietekmīgai meklētājprogrammai „Google” patiešām ir unikālas iespējas iegūt sīku informāciju par lietotājiem un interneta izmantošanu.
As a powerful search engine Google has a unique asset in that it has a detailed knowledge of its customers and of the use made of the Web.
Līdz ar to „Google” rīcībā ir ļoti daudz konfidenciālu vai personas datu par interneta lietotājiem, un tas satrauc daudzus Eiropas iedzīvotājus.
Google therefore possesses vast quantities of sensitive and personal data on Internet users, and this worries many people in Europe.
Apvienotās Karalistes Informācijas komisāra birojs pievienojies kritikai, ko attiecībā uz Google Street View paudusi Vācijas datu aizsardzības iestāde par privāto Wifi tīklu MAC adrešu reģistrēšanu.
The UK Information Commissioner's Office (ICO) has echoed the German data protection authority's criticisms of Google Street View for logging private Wifi networks and MAC addresses.
Šī prakse rada reālus draudus, jo „Google” var bez lietotāju ziņas iegūtos datus kombinēt ar MAC adresēm, kuras tas iegūst ar tiešsaistē sniegto pakalpojumu palīdzību, un līdz ar to noteikt interneta lietotāju raksturojumu tirgvedības vajadzībām.
This process poses very real risks in that Google could, without the public's knowledge, cross-check the data obtained with the MAC addresses collected by its online services and use the information to determine the marketing profile of Internet users.
Ņemot vērā to, ka triju dalībvalstu konkurences iestādes ir saņēmušas sūdzības par attiecīgo jautājumu, vai Komisija uzskata par vajadzīgu uzsākt oficiālu Eiropas līmeņa izmeklēšanu par iespējamu ļaunprātīgu „Google” dominējošā stāvokļa izmantošanu tiešsaistes reklāmas tirgus jomā?
Given that the matter has been referred to the national competition authorities in three Member States, does the Commission not consider it necessary to open a formal investigation at European level to determine whether this case constitutes an abuse of a dominant position in the online advertising market?
Visbeidzot, ņemot vērā teritorialitātes problēmas, vai Komisija uzskata par lietderīgu un apsveramu domu Eiropas līmenī pieņemt tiesību aktus, reaģējot uz bažām, kas tiek paustas attiecībā uz privātās dzīves aizsardzību un reklāmu tiešsaistē?
Does the Commission believe it would be useful and feasible, in light of territoriality issues, to introduce European legislation in response to concerns about the protection of privacy and online advertising?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0061/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0061/10
Temats: Vulkānisko pelnu radītā krīze
Subject: Volcanic ash crisis
Gaisa telpas slēgšana lielā daļā Eiropas pēc aprīlī notikušā Islandes vulkāna Eyjafjallajökull izvirduma radīja neizturamu situāciju, kuras nopietnās sekas izjuta gan pasažieri, gan aviācijas nozare.
The closure of a large part of European airspace after the eruption of the Icelandic volcano Eyjafjallajökull in April led to an unsustainable situation, with severe consequences for both passengers and the aviation sector.
Vulkāna aktivitātes pastiprināšanās 4. maijā jāuztver kā atgādinājums, ka šī situācija joprojām ir aktuāla un ka piedzīvotās krīzes sakarā ir jāizdara svarīgi secinājumi.
The increase in volcano activity of 4 May is a reminder that the situation is ongoing and that it is imperative to draw important lessons from the crisis.
Kā Komisija vērtē Eiropas Savienības reakciju uz minēto krīzi un Savienības rīcībā esošos krīzes pārvarēšanas mehānismus?
How does the Commission evaluate the EU response to the crisis and the crisis management tools available to the Union?
Vai Komisija varētu sniegt sīkāku informāciju par mobilitātes rīcības plāna izstrādi, kas ļautu Eiropas Savienībai sekmīgāk pārvarēt šāda veida krīzes?
Can the Commission give any more details on the development of a mobility action plan to help the EU cope better during such crises?
Viens no svarīgākajiem aspektiem ES tiesību aktos, kuri reglamentē aviācijas jomu, ir Eiropas vienotās gaisa telpas iniciatīva ( Single European Sky — SES ), un šīs krīzes laikā tai būtu vajadzējis nodrošināt labāku koordināciju.
The Single European Sky initiative (SES) is one of the most important aspects of EU aviation legislation and should have provided better coordination during the crisis.
Padome 4. maija secinājumos vienojās par nepieciešamību „nekavējoties iecelt amatā funkcionālo gaisa telpas bloku koordinatoru”.
In its conclusions of 4 May the Council agrees on the ‘nomination without delay of the Functional Airspace Blocks coordinator’.
Kādā termiņā to paredzēts izdarīt?
By which date is this foreseen?
Kādus pasākumus vēl varētu veikt, lai nodrošinātu straujāku vienotās gaisa telpas iniciatīvas īstenošanu?
What other measures can be taken to ensure that the SES plan is implemented more quickly?
Kā Komisija vērtē pasažieru tiesības reglamentējošo ES tiesību aktu efektivitāti piedzīvotās krīzes apstākļos un kā Komisija reaģēs uz nevēlēšanos ievērot Eiropas tiesību aktus?
How does the Commission evaluate the effectiveness of EU passenger rights legislation during the crisis and how will the Commission tackle the reluctance to comply with the European legislation?
Kāds ir Komisijas vērtējums par iespējamām nepilnībām trešo valstu pārvadātāju gadījumā?
What assessment has it made of the gaps which may occur with regard to third-country carriers?
Aviācijas nozarei krīze ir sagādājusi sevišķi lielus zaudējumus.
The aviation sector in particular has suffered greatly during this crisis.
Lai nodrošinātu nozarei sniegtā finansiālā atbalsta līdzvērtīgu sadalījumu, attiecīgie pasākumi būtu jāveic Eiropas Savienības mērogā.
In order to ensure the equitable distribution of any financial assistance to the sector, measures should be EU-wide.
Ņemot vērā dažu dalībvalstu nevēlēšanos sniegt atbalstu nozarei, kādu sistēmu un kādas kontroles Komisija ir iecerējusi piemērot pasākumiem, kas paredzēti ekonomisko seku mazināšanai nozarē?
Given some Member States' reluctance on aid to the sector, what framework and controls does the Commission envisage for measures to alleviate the economic impact on the sector?
Kādus pasākumus Komisija paredz veikt, lai no pasaules apvidiem, kur vulkānu izvirdumi ir ierastāka parādība, pārņemtu labāko praksi, jo īpaši attiecībā uz to, kā labāk noteikt gaisa telpas bīstamības pakāpi, kā arī novatorisku tehnoloģiju izmantojuma ziņā?
What measures will the Commission take to draw on best practice from areas of the world in which eruptions are more common, especially by improving the definition of the level of danger of the sky zones and with regard to the use of innovative technologies?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0062/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0062/10
Temats: Subsidiaritātes princips un princips par sociālo sabiedrisko pakalpojumu universālismu Eiropas Savienībā
Subject: Principle of subsidiarity and universality of social public services in the EU
Lūguma protokolā par „Pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi” ir uzsvērta loma, kāda ir reģionālajām un vietējām iestādēm, ieskaitot to atbildību par sociālajiem mājokļiem.
The Treaty Protocol on ‘Services of General Interest’ emphasises the role played by national, regional and local authorities, including their responsibility for social housing.
Komisijas Lēmumā 2005/842/EK ir paredzēts atbrīvojums no pienākuma sniegt paziņojumu par valsts atbalstu attiecībā uz dažiem pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi.
Commission Decision 2005/842/EC provides for exemption from state aid notification for certain services of general interest.
Tas atsaucas uz sociālajiem mājokļiem kā mājokļiem, ko nodrošina nelabvēlīgā situācijā esošiem iedzīvotājiem, kuri maksātnespējas dēļ nav spējīgi iegūt mājokli normālā tirgus situācijā”.
It refers to social housing as housing provided for ‘disadvantaged citizens or socially less advantaged groups which due to solvability constraints are unable to obtain housing at market conditions’.
Tas rada šķēršļus efektīvai nodrošināšanai ar sociālajiem mājokļiem.
This limited definition presents a barrier to the effective provision of social housing.
Turklāt joprojām tikai dalībvalstu kompetencē ir sociālo mājokļu uzdevuma un lomas noteikšana, ieskaitot piešķiršanas kritēriju noteikšanu.
Furthermore, the Member States retain exclusive competence for defining the missions and role of social housing, including the setting of allocation criteria.
Vai Komisija uzskata, ka būtu vajadzīga vienota sociālo mājokļu definīcija ES?
Is the Commission of the opinion that there should be one single definition of social housing in the EU?
Kā Komisija attaisno to, ka tās lēmumi pārkāpj subsidiaritātes principu un valstu un decentralizēto iestāžu tiesības organizēt pakalpojumus attiecībā uz vispārējām tiesībām uz mājokli?
How does the Commission justify the fact that its decisions infringe the principle of subsidiarity and the right of national and decentralised authorities to organise services in respect of the universal right to housing?
Ja Komisija uzskata, ka tās lēmumi nepārkāpj minētās tiesības, un ja dalībvalstīm jābūt plašām lemšanas iespējām, nosakot sociālo mājokļu mērķa grupu, tad kāpēc piekļuve tiek ierobežota, aprobežoties tikai ar tādām mājsaimniecībām, kuru ienākumi nesasniedz EUR 33 000?
If the Commission considers that its decisions do not infringe the above-mentioned rights, and if the Member States are supposed to have a wide margin of discretion in defining the target group for social housing, why is access then limited to households with an income of less than EUR 33 000?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0063/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0063/10
Temats: Tiesiskā apmācība - Stokholmas rīcības plāns
Subject: Judicial training - Stockholm Action Plan
Kā Komisija, ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 25. novembra rezolūciju ( P7_TA(2009)0090 ), plāno apspriesties ar Parlamentu par Augstāko tiesu priekšsēdētāju tīkla, Eiropas Tiesu iestāžu padomju tīkla, Eiropas Valstu padomju un augstāko administratīvo tiesu asociācijas un Eiropas Ģenerālprokuroru tīkla ( Eurojustice ), tiesu darbinieku un praktizējošo juristu, kā arī, galvenais, Eiropas Tiesību akadēmijas iesaistīšanu tiesiskās apmācības izmēģinājuma projektos, kuri paredzēti Komisijas izstrādātajā Stokholmas programmas īstenošanas rīcības plānā (COM(2010)0171)?
In view of Parliament's resolution of 25 November 2009 ( P7_TA(2009)0090 ), how does the Commission intend to consult Parliament on the involvement of the Network of the Presidents of the Supreme Judicial Courts, the European Network of the Councils for the Judiciary, the Association of the Councils of State and Supreme Administrative Jurisdictions and the Eurojustice Network of European Prosecutors-General, court officers and legal practitioners and above all the Academy of European Law in the setting up of the pilot projects for judicial training envisaged in the Commission's Action Plan implementing the Stockholm Programme (COM(2010)0171)?
Kā Komisija, ņemot vērā aizvien lielākās vajadzības un augošo pieprasījumu nodrošināt profesionālas mācības par ES tiesībām, grasās salāgot savas politiskās prioritātes ar atbilstīgiem finanšu līdzekļiem pašreizējām mācību iestādēm, piemēram un it īpaši Eiropas Tiesību akadēmijai, kā arī plānotajām mācību iestādēm?
In view of the increasing needs and growing demand for professional training in EU law how does the Commission intend to match its political priorities with adequate financial resources for existing training institutions such as, in particular, the Academy of European Law, as well as for future training bodies?
Kādus praktiskus pasākumus Komisija plāno veikt, lai, aktīvi sadarbojoties ar dalībvalstīm, visā Savienībā radītu akreditētu tiesiskās apmācības iestāžu tīklu, kas tiesu iestāžu darbiniekiem pastāvīgi un regulāri sniegtu ievadkursus valstu, salīdzinošajās un Eiropas tiesībās, un kā Komisija paredz ilgākā laikposmā atbilstoši Parlamenta nostājai nodibināt Eiropas Tieslietu akadēmiju, to veidojot uz pašreizējo struktūru un tīklu, it īpaši Eiropas Tiesiskās apmācības tīkla un Eiropas Tiesību akadēmijas, pamata?
What practical steps does the Commission intend to take, with the active collaboration of the Member States, in order to create a network of legal training bodies across the Union accredited to provide familiarisation courses in national, comparative and European law for members of the judiciary on a stable, ongoing basis, and how does it envisage creating in a longer-term perspective a European Judicial Academy, building upon existing structures and networks, in particular the European Judicial Training Network and the Academy of European Law, in line with Parliament's wishes?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0064/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0064/10
Temats: Drošības un profilakses pasākumi uz naftas ieguves platformām atklātā jūrā ES teritoriālajos ūdeņos
Subject: Safety and prevention measures on offshore oil rigs in the EU
Šā gada 22. aprīlī sagrūstot naftas ieguves platformai Luiziānas štata (ASV) piekrastē, jūrā noplūda milzīgs daudzums naftas.
The collapse of an oil rig off the coast of Louisiana, USA, on 22 April 2010 caused an oil spill of exceptional magnitude.
Tā kā Ziemeļjūrā nafta tiek iegūta atklātos ūdeņos, ES iestāžu pienākums ir novērst līdzīgas katastrofas iespējamību Eiropas piekrastē.
In light of the offshore extraction of oil in the North Sea, it is the responsibility of the EU institutions to prevent a disaster of this kind off the coasts of Europe.
Kādus pasākumus Komisija plāno nekavējoties veikt, lai pastiprinātu drošību un profilaksi avārijas gadījumā uz kādas no platformām atklātā jūrā ES teritoriālajos ūdeņos?
What immediate steps does the Commission intend to take to improve safety and prevention in the event of an accident on the offshore platforms in EU waters?
Vai Komisijai ir sistēma, kas ļauj vākt precīzu informāciju par nelaimes gadījumiem ES piekrastē?
Does the Commission have a system for collecting detailed information on accidents occurring off the coasts of the EU?
Tā kā naftas uzņēmumi naftas ieguvei izmanto aizvien dziļākus urbumus, tāpēc avārijas gadījumā ir grūtāk veikt pasākumus tās novēršanai un ir apdraudēta jūras vide, kādus pasākumus ir plānots veikt, lai reglamentētu naftas ieguvi atklātā jūrā no ārkārtīgi dziļiem urbumiem?
Given that oil companies are drilling at ever greater depths, thus making accident response more difficult and putting the marine environment at risk, what measures are planned to regulate offshore oil extraction at extreme depths?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0065/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0065/10
Temats: Stratēģijas "ES 2020" politiskā nozīme pašreizējās finanšu un ekonomikas krīzes kontekstā
Subject: Political relevance of the EU 2020 strategy in the context of the current financial and economic crisis
Vai Padome var paskaidrot, kāda ir stratēģijas „ES 2020” politiskā nozīme pašreizējās finanšu un ekonomikas krīzes kontekstā?
Can the Council explain what the political relevance of the EU 2020 strategy is in the context of the current financial and economic crisis?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0066/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0066/10
Vai Komisija var paskaidrot, kāda ir stratēģijas „ES 2020” politiskā nozīme pašreizējās finanšu un ekonomikas krīzes kontekstā?
Can the Commission explain what the political relevance of the EU 2020 strategy is in the context of the current financial and economic crisis?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0067/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0067/10
Temats: Sarunu atsākšana ar Mercosur valstīm, lai noslēgtu brīvās tirdzniecības nolīgumu
Subject: Reopening of negotiations with Mercosur with a view to concluding a free trade agreement
Komisāru kolēģija 4. maija sanāksmē vienojās atsākt sarunas par brīvās tirdzniecības nolīguma slēgšanu starp ES un Mercosur valstīm.
The College of Commissioners agreed at its meeting of 4 May to reopen negotiations on a free trade agreement between the EU and the Mercosur countries.
Ja šo sarunu rezultātā tiks noslēgts nolīgums, var gadīties, ka tas ļoti kaitē Eiropas lauksaimnieku — liellopu un putnu gaļas ražotāju, kviešu, augļu un dārzeņu audzētāju — interesēm.
Should an agreement result from these negotiations, it is probable that it will be very detrimental to the interests of European agricultural producers, notably in the beef, poultry meat, wheat and fruit and vegetable sectors.
Netieša negatīva ietekme var būt arī uz citām nozarēm, tostarp cūkgaļas ražošanu.
There may be indirect adverse consequences for other sectors, including the pigmeat sector.
Vai Komisija var paskaidrot:
Could the Commission explain:
kādus pasākumus tā plāno veikt, lai nodrošinātu pienācīgas kompensācijas ES ražotājiem, kuru ekonomiskās intereses tiks skartas, noslēdzot nolīgumu ar Mercosur valstīm? kā tā plāno nodrošināt, ka attiecībā uz no Mercosur valstīm ievestajiem produktiem tādās jomās kā pārtikas nekaitīgums, darba apstākļi, vides aizsardzība un dzīvnieku labturība tiek ievēroti tādi paši standarti, kādi jāievēro ES ražotājiem? kāda būs šī nolīguma saikne ar pašlaik notiekošajām sarunām par daudzpusēju nolīgumu PTO līmenī?
what measures it intends to take to provide adequate compensation for EU producers whose economic interests are adversely affected by a free trade deal with the Mercosur bloc? how it will ensure that the standards in terms of food safety, labour conditions, environmental protection and animal welfare of the products imported from the Mercosur countries are equivalent to those demanded of EU producers? the relationship between such an agreement and the ongoing negotiations on a multilateral agreement at WTO level?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0068/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0068/10
Temats: Finanšu un ekonomikas krīzes ietekme uz "ES 2020" stratēģiju un tās pārvaldību
Subject: Consequences of the financial and economic crisis for the EU 2020 strategy and its governance
Kāda, pēc Padomes viedokļa, ir finanšu un ekonomikas krīzes, un jo īpaši eirozonas glābšanas pasākumu, ietekme uz „ES 2020” stratēģiju un tās pārvaldību?
What, in the Council’s view, are the consequences of the financial and economic crisis, particularly in terms of the impact of the eurozone rescue package, for the EU 2020 strategy and its governance?
Vai Padomes nostājā tiek apsvērta iespēja izmatot eiroobligācijas kā ilgtspējīgu valsts ieguldījumu finansēšanas līdzekli un līdz ar to līdzekli stratēģijas „ES 2020” mērķu sasniegšanai?
Has the Council position evolved regarding eurobonds as a means of financing sustainable public investments and therefore as a tool for the 2020 strategy?
Vai Padome ir gatava risināt iekšējās nelīdzsvarotības problēmas, lai strādātu attiecībā uz dalībvalstīm ar pārmērīgu deficītu, bet arī dalībvalstīm ar budžeta pārpalikumu?
Is the Council ready to tackle the issue of internal imbalances in order to target not only excessive deficits, but also surplus Member States, as a means of reinforcing economic policy coordination?
Tā kā valstu parādu krīzes skaidri parāda, ka valsts un privātās parādu krīzes ir ciešī saistītas un tāpēc ir būtiski jāpalielina finanšu uzraudzība.
The sovereign debt crises both show clearly that the public and private debt crises are strongly interlinked and therefore that financial supervision must be substantially reinforced.
Vai nākamajās nedēļās Padome pierādīs to, ka ir sākusi apgūt pēdējo divu haotisko gadu mācību un līdz ar to krasi pilnveidos savu nostāju attiecībā uz uzraudzības pasākumu kopumu?
Will the Council show in the coming weeks that it has started to learn the lessons of the last two chaotic years and hence drastically strengthen its position on the supervision package?
Paturot prātā tādu vienoto tirgu, kurš labāk atbilstu ES iedzīvotāju vajadzībām un novērstu viņu bažas, kādus pasākumus Padome ir paredzējusi, lai virzītos uz labāku koordināciju starp dalībvalstu nodokļu politikām, īpaši attiecībā uz uzņēmumu aplikšanu ar nodokļiem un finanšu darījumu nodokļiem?
With a view to delivering a single market which will correspond more closely to EU citizens’ concerns and expectations, what measures does the Council envisage taking in order to ensure better coordination among Member States’ fiscal policies, in particular regarding company taxation and taxation of financial transactions?
Vai Padome atbalsta pamattiesību aktu par pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi saskaņā ar Līguma jauno 14. pantu un tā protokolu par vispārējas nozīmes pakalpojumiem?
Does the Council support framework legislation on Services of General Economic Interest, in line with the new Article 14 of the Treaty and its Protocol on Services of General Interest?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-0069/2010
Question for oral answer O-0069/2010
Temats: Eiropas civilās aizsardzības spēku izveide
Subject: Creation of a European civil protection force