natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mesfin Wolde-Mariam Viens no EHRCO (Etiopijas Cilvēktiesību padome) dibinātājiem, cilvēktiesību aizstāvis, cīnās pret vardarbību un badu Etiopijā un par humānāku sociālpolitisko iekārtu.
Mesfin Wolde-Mariam A founding member of EHRCO (Ethiopian Human Rights Council) and human rights defender, he is fighting against violence and famine in Ethiopia and for a more humane socio-political order.
Viņš tika arestēts 2005. gadā, notiesāšanas gadījumā viņam draud nāves sods.
Arrested in November 2005, he is currently on trial facing the risk of capital punishment if convicted.
Viņu izvirzīja Ana Gomes deputātu grupas vārdā. „Sievietes melnā”, Serbijas grupa Organizācijas, kas cīnās pret jebkāda veida vardarbību, Serbijas grupa.
Nominated by Ana Gomes (PSE) on behalf of a group of MEPs.
Cilvēktiesības plenārsesijā
The Parliament and Human Rights
Saharova balvas finālisti
Sakharov prize finalists
Uzvarētāju 26. oktobrī noteiks Priekšsēdētāju konference.
The Conference of Presidents will choose a winner in October.
Balvu pasniegs Parlamenta priekšsēdētājs 12. decembrī plenārsesijas laikā.
The prize will be formally awarded by the President of the Parliament on 13 December during the plenary session.
„Tie, kas cīnās par Kolumbijas ķīlnieku atbrīvošanu”
Sakharov finalist No 1: Those who campaign for hostages in Colombia
„Tie, kas cīnās par Kolumbijas ķīlnieku atbrīvošanu” Kolumbijā gūstā tiek turēti ap 80% visu pasaules ķīlnieku — vairāk nekā 3000 cilvēku, kuru vidū ir politisku un sociālu kustību līderi, kareivji, policisti un vienkārši iedzīvotāji.
Help for Colombia's hostages on the streets of Paris Ahead of the awarding of the Sakharov prize for freedom of thought in December, Parliament's website is running profiles of the 3 finalists.
Daži no tiem gūstā atrodas vairāk nekā 8 gadus.
Today we look at the nomination of "All those fighting for the release of kidnapped hostages in Colombia".
Guerillas savu mērķu sasniegšanai un līdzekļu iegūšanai pievērsušies ne tikai narkotiku kontrabandai, bet arī cilvēku nolaupīšanai.
Decades of violent conflict between government forces, leftist guerrillas and right-wing paramilitaries have left tens of thousands dead and thousands held hostage.
Pašreizējā valdība oktobra sākumā uzsāka sarunas ar kreiso partizānu organizāciju FARC (Kolumbijas revolucionārie bruņotie spēki) par „gūstekņu apmaiņu”.
It is estimated that there are currently 3000 people held hostage in Colombia, 80% of the world's total.
„Tos, kas cīnās par Kolumbijas gūstekņu atbrīvošanu” pārstāv Ingrid Betancourt un „ País Libre ” fonds.
Added to this is the carnage caused by Colombia being one of the world's largest producers of cocaine, a lucrative trade that has fuelled the violence and instability.
Ingrid Betancourt
Ingrid Betancourt: campaigner for peace in Colombia Ingrid Betancourt was someone who advocated a negotiated settlement to Colombia's problems.
Bijusī Kolumbijas senatore Ingrid Betancourt , kas atrodas FARC gūstā kopš 2002. gada februāra, vadīja kampaņu pret korupciju un narkotiku kontrabandu.
She stood as a Presidential candidate in the 2002 Presidential election on a platform of anti-drug trafficking, anti-corruption and the need to negotiate with the FARC guerrilla movement, (Revolutionary Armed Forces of Colombia) - something the government started in October.
Viņa nodibināja „Skābekļa” partiju, kuras galvenais mērķis bija izbeigt pilsoņu karu ar sarunu palīdzību un kura viņu izvirzīja kā kandidāti prezidenta vēlēšanām.
Mrs Betancourt was abducted on 23 February 2002, and is believed to be held by FARC.
País Libre (Brīvā Zeme) ir nevalstiska organizācija, kas palīdz ne tikai gūstekņiem, bet arī viņu ģimenēm un citiem izspiešanas upuriem.
Her campaigns against drug-trafficking, corruption in public life and violence made her many enemies.
Tā cenšas novērst jebkāda veida indivīda brīvības aizskaršanu.
She received numerous death threats and survived an assassination attempt.
País Libre arī cenšas sekmēt izmaiņas tiesību aktos un mazināt upuriem nodarīto ļaunumu, sniedzot tiem bezmaksas padomus un psiholoģisku palīdzību.
País Libre aims to raise awareness of the problem in Colombia and the wider world and provides support and advice to those who have been affected by kidnapping.
Ingrid Betancourt País Libre
They also campaign for changes on the law in Colombia.
Aleksandrs Milinkevičs
All of its services are free to victims.
A. Milinkevičs ir viens no 2006. gada Saharova balvas trijiem finālistiem Būdams Baltkrievijas opozīcijas līderis, Aleksandrs Milinkevičs aizstāv savas valsts pilsonisko sabiedrību, cīnās pret cilvēktiesību un brīvību pārkāpumiem, kā arī aicina respektēt demokrātijas principus.
There are two other finalists for the 2006 Sakharov prize.
Aleksandrs Milinkevičs vada miermīlīgu pretestības kustību, kas vēršas pret totalitāro režīmu un cīnās par demokrātisku Baltkrievijas nākotni.
They are: Alexander Milinkevich - Belarus opposition leader, to be profiled on 17 October: Ghassan Tueni - journalist and representative of leading figures assassinated in Lebanon - 24 October.
No 1990.– 1996. gadam viņš bija Hrodnas mēra vietnieks, atbildīgs par izglītību, kultūru, veselības aprūpi, sportu, plašsaziņas līdzekļiem un reliģiju.
Aliaksandr Milinkevich meets MEPs, Jan 2006 Aliaksandr Milinkevich , 59 year old physicist and leader of Belarus's political opposition has been shortlisted as one of 3 finalists for the European Parliament's 2006 Sakharov prize for freedom of thought.
2001. gadā viņš vadīja Siamiona Domasa vēlēšanu kampaņu pirms prezidenta vēlēšanām, kurās tas sacentās ar Aleksandru Lukašenko.
The others are those who campaign for freedom of hostages in Colombia and Ghassan Tueni, who represents assassinated figures in Lebanon.
2005. gada oktobrī Baltkrievija opozīcija, Demokrātiskie spēki, viņu izvirzīja kā vienoto opozīcijas kandidātu 2006. gada marta prezidenta vēlēšanām.
In March Mr Milinkevich stood in Presidential elections against Alexander Lukashenko - the results of which were condemned by the EU and the US.
Tajās viņš kandidēja kopā ar prezidentu A. Lukašenko, tomēr aprīlī viņam 15 dienas nācās pavadīt ieslodzījumā par neatļautu mītiņu Minskā.
Mr Milinkevich was later jailed for 15 days protesting the result.
EDSO (Eiropas Drošības un Sadarbības organizācija) vēlēšanu novērošanas misija asi kritizēja vēlēšanu norisi, uzsverot, ka netika ievēroti demokrātiskie standarti.
However, in the wake of the March poll monitors Organisation for Security and Cooperation in Europe (OSCE) condemned it as "severely flawed", whilst a delegation of MEPs were barred from entering Belarus prior to the poll.
Eiropas Parlaments aicināja rīkot jaunas vēlēšanas un uzlikt Baltkrievijai sankcijas.
Following the elections, Mr Lukashenko and several leading ministers were banned from entering the EU.
Baltkrieviju nereti sauc par "pēdējo diktatūru Eiropā".
In September 2005 a resolution by the Parliament condemned the Belarus government for the closure in recent years of "several political parties, 22 newspapers and more than 50 pro-democracy NGOs...for criticising the President and his policies".
Šī valsts pastāvīgi apslāpē kritiskas balsis, aizliedz politiskās partijas, laikrakstus un nevalstiskas organizācijas.
This was the background to the awarding of the 2004 Sakharov prize to the Belarus Association of journalists.
Politiskie oponenti tiek vajāti, plašsaziņas līdzekļu pārstāvji iebiedēti.
Aliaksandr Milinkevich in brief Born in 1947 in Hrodna, Belarus.
Baltkrievijā ir aizliegts kritizēt prezidentu Lukašenko vai citas augstas amatpersonas.
Education: studied physics and mathematics in Hrodna, France, USA, and Germany.
Cilvēktiesību un plašsaziņas līdzekļu organizācijas Baltkrievijas iestādēm pārmet runas brīvības, kā arī apvienošanās un pulcēšanās brīvības aizskaršanu un to, ka opozīcijai tiek liegta pieeja valsts finansētiem plašsaziņas līdzekļiem.
Professional life: headed the Physics department at the University of Setif in Algeria (1980-1984); associate professor at Hrodna State University in Belarus (1978-1980 and 1984-1990) Political career: deputy mayor of Hrodna 1990-1996 responsible for education, culture, health care, youth, sports, mass media, religion, international contacts, and historical preservation.
2004. gadā Eiropas Parlaments Saharova balvu piešķīra Baltkrievijas žurnālistu asociācijai.
Sakharov award There are two other finalists for the 2006 Sakharov prize.
Ghassan Tueni
Finalist No 3: Ghassan Tueni campaigner for unity in Lebanon
Saharova balvas finālists: Libānas žurnālists Ghassan Tueni Ghassan Tueni, Libānas žurnālists, politiķis un diplomāts, atbalsta plurālistiskas un tolerantas sabiedrības ideju.
Ghassan Tueni - journalist, diplomat, politician, 2006 Sakharov nominee
Viņš balvai tika izvirzīts, pieminot vairākus noslepkavotus Libānas intelektuāļus.
Ghassan Tueni, a Lebanese journalist, politician and diplomat, has campaigned all his life for a pluralism and tolerance in Lebanon and the Middle East.
Ghassan Tueni cīnās par toleranci un brīvību valstī, kas sadalīta vairākās reliģiskās un etniskās kopienās.
He is one of the three candidates for 2006 Sakharov prize and was nominated for the prize in memory of a number of prominent individuals assassinated in Lebanon.
Viņa vīzijā nācijas spēks slēpjas tās dažādībā.
The other two Sakharov nominees are: all those campaigning for the freedom of people held hostage in Colombia and Alexander Milinkevich, leader of Belarus's opposition.
Ghassan Tueni dzimis Beirutā 1926. gadā.
Ghassan Tueni campaigns for freedom, unity and tolerance in a country often splintered among religious and ethnic lines.
Pēc izglītošanās Hārvardas universitātē, viņš 1948. gadā atgriezās Libānā, lai turpinātu sava tēva Gebrane Tueni uzsākto darbu — neatkarīgā laikraksta An-Nahar izdošanu arābu valodā.
In his writing he promotes the idea of a nation that can be strong through its diversity.
1950. gadā viņš piedalījās pirmās Arābu Tieslietu, politisko zinātņu un ekonomikas universitātes dibināšanā.
Born in Beirut in 1926 and educated at Harvard University, he returned to Lebanon in 1948 in order to carry on the work of his father Gebrane Tueni running the "An-Nahar" daily - an independent newspaper in Arabic founded by him in 1933.
1951. gadā viņš uzsāka politisko karjeru, vēlāk ieņemot vairākus svarīgus amatus Libānas ministru kabinetos.
His political career dates back to 1951, and he has several times held cabinet posts in Lebanese governments.
No 1977. — 1982. gadam viņš pildīja Libānas vēstnieka un pastāvīgā pārstāvja ANO pienākumus.
As a diplomat he was Lebanon's ambassador to the United Nations between1977 and1982.
Viņš stingri atbalsta dialogu, ko Eiropas Parlaments cenšas sekmēt ar Vidusjūras reģiona valstu parlamentu pārstāvjiem (Barselonas process).
He is also a strong supporter of the Euro-Mediterranean Parliamentary Assembly - a body that aims to build parliamentary dialogue between countries that border the Mediterranean.
Gebrane Tueni , Ghassan Tueni dēls, žurnālists un Libānas parlamenta deputāts, laikrakstā An-Nahar publicēja kritiskus rakstus par Libānas okupāciju.
His son Gebrane Tueni: Member of the Lebanese Parliament and a journalist who published editorials in "An-Nahar" critical of the foreign occupation of Lebanon.
Saistībā ar neatlaidīgo kampaņu pret Sīrijas militāro klātbūtni un politisko ietekmi Libānā viņa dzīvībai tika izteikti draudi, tāpēc viņam nācās atstāt dzimto zemi un doties uz Franciju.
His persistent campaigning against the Syrian military presence and political influence in Lebanon triggered threats on his life that drove him into temporary exile in France.
Viņš gāja bojā 2005. gada 12. decembrī, tikai vienu dienu pēc atgriešanās Libānā, uzsprāgstot automašīnā ievietotam spridzeklim.
He died in a car bomb attack on 12 Dec 2005, one day after returning to Lebanon
1993. gadā viņš Beirutā nodibināja televīzijas staciju, kā arī laikrakstu Al-Mustaqbal (Nākotne).
In 1993 he founded a television station in Beirut; he also founded a newspaper, "Al-mustaqbal" (The Future).
Viņš tika noslepkavots ar tālvadības spridzekli 2005. gada 14. februārī Beirutā.
He was assassinated on 14 February 2005, in a bomb attack on his convoy in central Beirut.
Kopā ar viņu bojā gāja vēl 21 cilvēks, ieskaitot bijušo ekonomikas ministru Bassel Fleihan .
A further 21 other people were also killed in the attack.
Viņš tika ievainots atentātā, kas tika vērsts pret Rafik Hariri , un mira 2 mēnešus vēlāk slimnīcā.
He also died following the attack which killed Mr Hariri.
Viņš gāja bojā sprādzienā 2005. gadā 2. jūnijā Beirutā.
Assassinated in a car bomb attack in Beirut on June 2, 2005
Viņš tika nogalināts Beirutā 2005. gada jūnijā, automašīnā uzsprāgstot tālvadības spridzeklim.
Assassinated in Beirut, in June 2005, when a bomb planted in his car was detonated by remote control
Eiropas Parlamenta rezolūcija par Tuvajiem Austrumiem
Alexander Milinkevich - profile published on 17 October
Aleksandrs Milinkevičs 2006. gada Saharova balvas laureāts
Aliaksandr Milinkevich - winner of the 2006 Sakharov Prize
A. Milinkevičs viesojoties Eiropas Parlamentā 2006. gada februārī Eiropas Parlamenta politisko grupu vadītāji nolēma šā gada Saharova balvu piešķirt Baltkrievijas opozīcijas līderim Aleksandram Milinkevičam.
Aliaksandr Milinkevich: winner of the Sakharov Prize 2006 Aliaksandr Milinkevich is this year's winner of the Sakharov Prize.
Saharova balvu gara brīvībai Eiropas Parlaments piešķir katru gadu personām un grupām, kas aizstāv cilvēktiesības un pamatbrīvības pasaulē.
The Conference of Presidents - the political groups' leaders of the European Parliament - decided to award the prize for freedom of thought to the leader of the opposition in Belarus.
Aleksandrs Milinkevičs kā opozīcijas līderis piedalījās Baltkrievijas prezidenta vēlēšanās, kuru norisi ES un ASV novērtēja kā neatbilstošu starptautiskajiem demokrātijas standartiem.
Milinkevich stood in presidential elections last March, the results of which were condemned by the EU and the US.
Par protestēšanu pret vēlēšanu rezultātiem Baltkrievijas varas iestādes A. Milinkeviču aizturēja un 15 dienas turēja apcietinājumā.
At an opposition rally protesting the results, Milinkevich was arrested and held for 15 days.
Februārī pirms vēlēšanām baltkrievu opozīcijas līderis viesojās Parlamentā, saņemot deputātu atbalstu.
In February, the Belarus opposition leader visited the European Parliament and asked MEPs for their support, but a delegation of MEPs wishing to monitor the elections were refused entry by the Belarus authorities.
Balvu Parlaments pasniegs svinīgā ceremonijā Strasbūras plenārsesijā 12. decembrī.
The Sakharov Prize will be awarded during a formal plenary session of Parliament on 12 December.
Balva tiks pasniegta kopā ar prēmiju 50 000 eiro vērtībā.
The prize comes with a certificate and a cheque for €50,000.
Saharova balva: Vai to pazīst visi?
Freedom of thought - freedom to watch
Saharova balvas 2006. gada logotips Pamattiesību veicināšana ir viena no Eiropas Parlamenta prioritātēm, tāpēc ir svarīgi sekmēt apziņu par to pēc iespējas lielākā sabiedrības daļā.
Sakharov logo 2006 Now you've read all about the Sakharov prize, you can now watch a video clip about it.
Iepazīstieties ar Saharova balvas reklāmas materiāliem — video, plakātiem, pastkartītēm, brošūrām, uzlīmēm un baneriem !
Also available are posters, stickers, banners, postcards and leaflets.
Video par balvas laureātiem Video (1,5 MB) Skrejlapas Plakāti Pastkartītes Uzlīmes Baneri 728x90 Baneri 468x60 Baneri 150x60 Brošūra
Sakharov Video Video link Sakharov video clip Sakharov Posters Sakharov Prize Stickers Sakharov Prize Banners 150x60 Sakharov Prize Banners 468x60 Sakharov Prize Banners 728x90 Sakharov Prize Postcards Sakharov Prize Leaflets EN - Sakharov Prize brochure
Saharova balvas laureāts A. Milinkevičs: "Apsolu, ka mēs nekavēsimies ar uzvaru"
Belarus opposition leader Aliaksandr Milinkevich - 2006 European Parliament Sakharov Prize Winner for Freedom of Thought
A. Milinkevičs aicināja ES sniegt turpmāku atbalstu demokrātiskajiem spēkiem Aleksandrs Milinkevičs, opozīcijas spēku līderis 2006. gada Baltkrievijas prezidenta vēlēšanās, 12. decembrī saņēma Eiropas Parlamenta Saharova balvu par domas brīvību.
Leader of the Belarusian Opposition Aliaksandr Milinkevich received the 2006 Sakharov Prize from European Parliament President Borrell.
Pateicības uzrunā laureāts uzsvēra — kopā ar viņu Saharova balvu saņem visi tie, kas cīnās par demokrātiju Baltkrievijā.
Each year, the Parliament awards the Sakharov prize to exceptional people or organisations fighting against oppression, intolerance and injustice.
A. Milinkevičs aicināja ES sniegt turpmāku atbalstu demokrātiskajiem spēkiem, taču iebilda pret ekonomiskām sankcijām — visvairāk tās skars vienkāršos iedzīvotājus.
The aim is to help them in their efforts to protect human rights, democracy and the rule of law around the world.
"Ticu, ka Baltkrievijas drīza nākotne ir Eiropas demokrātisko nāciju saimē."
Mr Aliaksandr Milinkevich, you are fighting against fear and intimidation, which reigns in Belarus.
Priekšsēdētājs atgādināja — šī nav pirmā reize, kad Parlaments atalgo Baltkrievijas pārstāvjus.
Your personality is remarkable, your endeavours are outstanding and your example is inspiring not only to the Belarusian people, but also to us all here at the European Parliament.
Eiropas Parlaments 2004. gadā Saharova balvu piešķīra Baltkrievijas Žurnālistu asociācijai.
The Belarusian people deserve to live in a European dream of democracy, freedom and prosperity.
Balva ir visiem, kas turpina cīnīties," teica Aleksandrs Milinkevičs, Eiropas Parlamentu uzrunājot dzimtajā baltkrievu valodā.
Speaking in Belarusian, Mr Milinkevich began his address to Parliament by expressing his thanks for the award, saying the prize was not for him alone but for all the Belarusians who are continuing their struggle for Belarus to rejoin the family of democratic European nations.
Laureāts īpaši pieminēja Baltkrievijas autoritārā režīma ieslodzīto opozīcijas pārstāvi Aleksandru Kozuļinu, kam piespriests piecarpus gadu cietumsods un kas pieteicis badastreiku kopš vairāk nekā 50 dienām.
Belarus had always been a European country, he said, and had been the first in Europe to have the prototype of a democratic constitution in the sixteenth century Grand Duchy of Lithuania.
"Balva apliecina, ka Eiropa apzinās, kāda ir situācija Baltkrievijā.
During the second world war, the country had the most powerful resistance movement in Europe, at the cost of the lives of a third of the population.
Balva ir brīnišķīgs ētiskas politikas piemērs," teica A. Milinkevičs.
One million of the six million Jews killed in the Holocaust were from Belarus, he said.
Tomēr laureāts dedzīgi apstrīdēja prezidenta A. Lukašenko apgalvojumus, ka opozīcija atbalstot ekonomiskās sankcijas.
The country had seen its national identity uprooted and its historical memory amputated, he said.
Savukārt liegums ieceļot ES Baltkrievijas autoritārās varas pārstāvjiem, pēc opozīcijas domām, ir efektīvs līdzeklis demokrātijas atbalstam.
We are doing this for our children, who like French, Lithuanian, Polish and British children have the right to live in a free country.
Tāpat kā Eiropas Komisijas nesen nosūtītie priekšlikumi Baltkrievijai — Minskai tie dod vienreizēju iespēju izkļūt no izolācijas.
It was our children who spent long nights in freezing temperatures on the square in Minsk after March's elections.
"Es Jums pateicos, ka ticat mūsu uzvarai.
The regime, he said, had made thousands of arrests.
Es apsolu, ka mēs nekavēsimies ar uzvaru.
The prisons had never been as full as during that week in March.
Mana valsts vairs nav tāda, kāda tā bija kādreiz, tā baidās mazāk — tā tic pārmaiņām," teica laureāts.
Nevertheless, the authorities had not expected such large numbers to participate in protests.
A. Milinkevičs studējis fiziku un matemātiku Hrodnas (Baltkrievija) universitātē, Francijā, ASV un Vācijā.
“This was our first victory,” he said, “but I know we will need many more similar victories to put an end to this illegal regime.”
Viņš vadījis Fizikas katedru Setifas universitātē Alžīrijā un bijis profesors Hrodnas universitātē.
Former presidential candidate Aliaksandr Kazulin had been sentence to five and a half years in prison.
No 1990. līdz 1996. gadam Milinkevičs bija Hrodnas mēra vietnieks.
He had been on hunger strike for 50 days, and his life was now at risk, said Mr Milinkevich.
Baltkrievijas prezidenta vēlēšanās 2001. gadā viņš vadīja Semjona Domasa vēlēšanu kampaņu.
Mentioning all the political prisoners in his country, he said the prize was a sign that Europe was paying attention to the situation in Belarus.
Saharova balva
Andrei Sakharov had always called for non-violent resistance, said Mr Milinkevich.
Balva nosaukta Andreja Saharova vārdā (1921. g.-1989. g.), kas pasaulē kļuva pazīstams kā viens no padomju ūdeņraža bumbas izgudrotājiem.
Monuments to Stalin are being reinstated [...] the official media provides an unending torrent of lies and falsehoods, just as it did in Sakharov's time.
1970. gadā viņš nodibināja komiteju cilvēktiesību aizsardzībai un politisko tiesu upuru aizstāvībai.
“We need to be clear that it is democracy and not dictatorship which could be the guarantee of Belarusian independence.”
Pēc pieciem gadiem par ieguldījumu starptautiskā miera veicināšanā viņu apbalvoja ar Nobela prēmiju.
Mr Milinkevich nevertheless stressed that a democratic, independent Belarus would want close and friendly relations with Russia.
Balva pirmoreiz piešķirta 1988. gadā.
The present leader of Belarus could never again win a genuinely free election.”
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060912STO10568 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060912STO10568 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060321STO06569 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060321STO06569 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060130IPR04815 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060130IPR04815 0 NOT XML V0//EN
4. - 7. septembra plenārsesijas pārskats
Plenary session 4-7 September
Konflikts Libānā, Turcijas centieni pievienoties ES, pasākumi pret piesārņošanu un programmas cīņai pret vardarbību pret sievietēm un bērniem bija tikai daži no jautājumiem, par ko deputāti diskutēja pirmajā septembra plenārsesijā.
The conflict in Lebanon, Turkey's EU aspirations, measures against pollution and programs to combat domestic violence were just some of the issues discussed in the Plenary session.
Citi iztirzātie temati bija daudzvalodība, pasažieru datu aizsardzība, centieni atrisināt problēmas garīgās veselības jomā un Eiropas sociālais modelis.
Multilingualism, efforts to tackle mental health problems, protection of passenger data and reform of the European social model were some others debated during the week.
Pēc vasaras pārtraukuma Parlaments atsāka darbu ar pirmo no divām septembra plenārsesijām.
Parliament reopened after its summer recess with the first of two plenary sessions in Strasbourg.
Turpinājumā sekos plenārsesijas debašu pārskats.
What follows is a day-by-day account of the sitting.
Par visiem svarīgākajiem jautājumiem atradīsiet papildu informāciju, uzklikšķinot uz pievienotajām saitēm.
All the main issues are covered with links to other articles should you wish more information.
Pirmā septembra plenārsesija ir atklāta Atklājot plenārsesiju, Parlamenta priekšsēdētājs Žuzeps Burreljs atcerējās „traģiskos notikumus” Libānā un „dramatiskos humanitāros jautājumus”, ko izraisījusi imigrācija Eiropā.
President Borrell opens the September plenary session Parliament's President Josep Borrell used his opening remarks to recall the "tragic events" of the war in Lebanon and the "dramatic humanitarian issues" raised by migration into Europe.
Imigrācija: Šovasar 10 000 afrikāņu imigranti nelegāli izcēlās krastā Lampedūzā Itālijā, un vēl 20 000 Kanāriju salās.
This summer 10,000 African immigrants landed illegally at Lampedusa in Italy and a further 20, 000 in the Canary Islands.
Balsošana par rezolūciju notika ceturtdien.
The resolution will be put to a vote on Thursday this week.
Vēlaties uzzināt vairāk?
Read more?
Lai uzzinātu vairāk par šiem un citiem jautājumiem, lūdzu, uzklikšķiniet uz zemāk esošās saites „Preses informācija”.
For more on these and other subjects, please click on the "Info" link below.