natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kā Komisija pārbauda un novērtē to, kā saņēmējvalstis ievēro saistības, proti, efektīvi īsteno starptautiskās konvencijas attiecībā uz cilvēktiesībām, darba standartiem, ilgtspējīgu attīstību un labu pārvaldību?
How does the Commission check and evaluate that the commitments made by beneficiary countries are being honoured, in particular the effective implementation of international conventions on human rights, labour standards, sustainable development and good governance?
Kā Komisija vērtē pašreizējo VPS+ sistēmu eksporta apjoma palielināšanas jomā?
How does the Commission evaluate the current GSP+ system in terms of the increase in export volume?
Kas ir pamatā Komisijas lēmumam uzsākt izmeklēšanu (16. pants) un pēc tam ierosināt uz laiku atcelt preferenču režīmu?
On what grounds does the Commission decide to initiate an investigation (Article 16) and subsequently propose a temporary withdrawal of the preferential arrangements?
Pašlaik (17. pantā) ir paredzēts, ka vienīgi dalībvalsts vai Komisija var uzskatīt, ka iemesli ir pietiekami, lai uzsāktu izmeklēšanu.
At present (Article 17), it is provided that only a Member State or the Commission may consider that there are sufficient grounds for an investigation.
Kā Komisija paredz ņemt vērā Eiropas Parlamenta viedokli, ja tas uzskata, ka pietiekami iemesli pastāv?
How does the Commission intend to take into account Parliament's view when the latter considers that there are sufficient grounds for an investigation?
Kad Komisija plāno iesniegt Eiropas Parlamentam prasīto ziņojumu par konvenciju ratifikācijas un īstenošanas statusu visās tajās valstīs, kas gūst labumu no īpašā veicināšanas režīma?
When does the Commission intend to submit to Parliament the requested report on the ratification and implementation status of the conventions, for each country benefiting from the special incentive arrangement?
Vai Komisija ir sagatavojusi Eiropas Parlamenta 2008. gadā prasīto VPS ietekmes novērtējumu laikposmam no 2006. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim?
Has the Commission prepared the impact assessment study of the effects of the GSP covering the period from 1 January 2006 to 31 December 2009 as requested by Parliament in 2008?
Kā Komisija cenšas PTO panākt vienošanos, lai saskaņotu izcelsmes noteikumus, saskaņā ar kuriem jaunattīstības un vismazāk attīstītajām valstīm piemēro preferenču režīmu?
How did the Commission 'strive within the World Trade Organization (WTO) to achieve an agreement harmonising the rules of origin, pursuant to which developing countries and the LDCs receive preferential treatment'?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0023/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0023/10
Temats: Lauksaimniecība un nākotnes stratēģija "ES 2020"
Subject: Agriculture and the future 'EU 2020' Strategy
Eiropas Komisija nesen ir uzsākusi publiskas apspriedes par nākotnes stratēģiju "ES 2020", lai izstrādātu pašreizējās Lisabonas stratēģijas turpinājumu un pieņemtu lēmumu par jaunu pieeju ekonomikas krīzes pārvarēšanai.
The European Commission has recently launched a public consultation on the future 'EU 2020' Strategy with a view to designing the successor to the current Lisbon Strategy and to deciding on a new approach to overcome the economic crisis.
Neskatoties uz lauksaimniecības un pārtikas piegādes ķēdes ietekmi Eiropas ekonomikā un to ieguldījumu darba vietu radīšanā, Komisijas 2009. gada 24. novembra dokumentā (COM(2009)0647) šī nozare nav minēta.
Despite the significance of agriculture and the food supply chain in the European economy and their contribution to employment, the Commission document (COM(2009)0647 of 24 November 2009) does not cite this sector once.
Vai Komisija paredz ņemt vērā KLP nozīmi Eiropas krīzes pārvarēšanas stratēģijā?
Does the Commission intend to include the role of the CAP in its European strategy for getting out of the crisis?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0024/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0024/10
Temats: Aviācijas drošība: ES melnā saraksta regulas (EK Nr. 2111/2005) piemērošana
Subject: Aviation safety: application of EU blacklist Regulation (EC N° 2111/2005)
Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 2111/2005 par darbības aizliegumam Kopienā pakļauto gaisa pārvadātāju Kopienas saraksta izveidi (Melnā saraksta regula) piemērošanu, Komisijas paziņojumiem par iekšējiem pasākumiem, lai padarītu šīs regulas īstenošanu efektīvāku, nepieciešamību pēc sadarbības ar trešām valstīm un Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju, tostarp starptautisko aizliegto pārvadātāju sarakstu (COM(2009)0710), es vēlētos uzdotos dažus jautājumus.
With reference to the following: the application of Regulation (EC) N° 2111/2005 on the establishment of a Community list of air carriers subject to an operating ban within the Community (blacklist regulation); the Commission's announcements on internal measures to render the implementation of this regulation more effective, and the need for more international cooperation with third countries and ICAO, including a worldwide list of banned carriers (COM(2009)0710), I should like to ask the following questions.
Kādus pasākumus Komisija paredz veikt, lai nodrošinātu, ka ES pilsoņi, kas lido uz trešām valstīm, tiek informēti par šiem aizliegtajiem un melnajā sarakstā iekļautajiem gaisa pārvadātājiem, ņemot vērā, ka šīs aviosabiedrības turpina nodrošināt vietējos reisus un reisus uz citiem pasaules reģioniem?
What measures does the Commission intend to take to ensure that EU citizens flying in third countries are given information regarding those air carriers that are banned and appear on the blacklist, given that these airlines continue to fly domestically and to other regions of the world?
Kāda informācija ir pieejama pasažieriem par aviosabiedrībām, kuru licence ir anulēta?
What information is made available to passengers concerning airlines whose licence has been revoked?
Kādus instrumentus tā paredz izmantot trešās valstīs, lai uzraudzītu, vai tiek ievēroti Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas drošības standarti, tostarp izveidotu neatkarīgas un efektīvas regulatīvās iestādes?
What instruments does it intend to use in third countries to monitor compliance with ICAO safety standards, including the establishment of independent and effective regulatory authorities?
Vai tā izskatīs nepieciešamību ieviest saskaņotas un standartizētas pirmslidojuma/pēclidojuma pārbaudes procedūras, kā arī vajadzību pēc efektīvas sistēmas starptautiskai apmaiņai ar ticamiem datiem?
Will it examine the need to introduce harmonised and standardised ramp inspection procedures as well as the need for an effective system of international exchange of reliable data?
Kādus pasākumus tā veiks, lai nodrošinātu, ka starptautiskās civilās aviācijas iestādes novērš drošības trūkumus, pamatojoties uz Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas veiktu revīziju, un uzlabo aviācijas drošību, kā arī nodrošina augsta līmeņa uzraudzības spēju?
What measures will it take to ensure that national regulatory civil aviation authorities address safety deficiencies based on ICAO audits and improve aviation safety as well as ensuring a high level of oversight capability?
Vai tā var norādīt, cik daudz citu valstu ir pieņēmušas līdzīgus melnā saraksta tiesību aktus, kādi pastāv Eiropas Savienībā?
Can it indicate how many other countries have adopted similar blacklist legislation to that of the European Union?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0025/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0025/10
Temats: Finanšu darījumu aplikšana ar nodokļiem
Subject: Financial transaction taxes
Eiropadome ir jo īpaši norādījusi, ka ir svarīgi atjaunot ekonomisko un sociālo saikni starp finanšu iestādēm un sabiedrību, kurai šīs iestādes sniedz pakalpojumus, un nodrošināt, lai sabiedrība gūtu labumu labvēlīgos apstākļos un būtu aizsargāta pret risku.
The European Council has emphasised the importance of renewing the economic and social contract between financial institutions and the society they serve and of ensuring that the public benefits in good times and is protected from risk.
Šajā sakarībā Eiropadome ir mudinājusi SVF, veicot pārskatu, izvērtēt visus iespējamos variantus, tostarp arī pasaules mērogā piemērojamu nodevu par finanšu darījumiem.
The European Council has encouraged in this context the IMF to consider the full range of options including, amongst others, a global financial transaction levy in its review.
Saistībā ar šo pašu jautājumu Eiropadome arī aicinājusi Padomi un Komisiju noteikt galvenos principus, kas būtu jāievēro jaunajos pasaules mēroga noteikumos.
In this regard, the European Council has also called on the Council and the Commission to identify the key principles which new global arrangements would need to respect.
Komisijas priekšsēdētājs J. M. Barroso , 2009. gada 15. decembrī uzrunājot Parlamentu, apgalvoja, ka, viņaprāt, pasaules mērogā piemērojams finanšu nodoklis ir „ļoti laba doma”, jo īpaši attiecībā uz novatoriskiem risinājumiem ar klimata pārmaiņām saistīto politikas virzienu finansēšanai.
President Barroso stated in Parliament on 15 December 2009 that he thought that a global financial tax is a 'very good idea', particularly with regard to innovative financing of climate change policies.
Viņš arī informēja Parlamentu, ka Komisija strādā pie šī jautājuma risināšanas, „lai attiecīgā brīdī iesniegtu priekšlikumus”.
He also informed Parliament that the Commission was working in this area 'in order to put forward proposals at an appropriate time'.
Turklāt SVF cenšas izzināt sabiedrības viedokli par finanšu nozares aplikšanu ar nodokļiem, kā tas cita starpā tika prasīts G20 valstu augstākā līmeņa sanāksmē 2009. gada 24. un 25. septembrī Pitsburgā.
Moreover, the IMF has been seeking views from the public on the matter of financial sector taxation as part of the request made by the G-20 at the Pittsburgh Summit of 24 and 25 September 2009.
Ņemot vērā iepriekšminēto un to, ka ES izvērtē finanšu darījumu nodokļa (FDN) iespējamu ieviešanu ES un pasaules mērogā un šāda nodokļa ieviešanas sekas, vai Komisija varētu paskaidrot:
Against this background, and in the context of the EU assessing the introduction and consequences of a possible financial transaction tax (FTT) at the EU and global level, will the Commission explain:
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0026/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0026/10
Temats: Pārredzamība un stāvoklis sarunās par viltotu preču tirdzniecības apkarošanas nolīgumu (ACTA)
Subject: Transparency and state of play of the ACTA negotiations (Anti-Counterfeiting Trade Agreement)
Parlaments vairākas reizes ir aicinājis Komisiju un Padomi nodrošināt pēc iespējas plašāku piekļuvi ACTA dokumentiem, it īpaši 2008. gada 18. decembra ziņojumā ( Susta ziņojums, P6_TA(2008)0634 , 14. un 28. punkts) un 2009. gada 11. marta ziņojumā ( Cashman ziņojums, P6_TA(2009)0114 ), kura 26. punktā teikts: „Komisijai ir [nekavējoties] jānodrošina sabiedrības piekļuve visiem dokumentiem, kas saistīti ar pašreizējām starpvalstu sarunām par Nolīgumu par viltotu preču tirdzniecības apkarošanu ( ACTA ).”
Parliament has on various occasions called on the Commission and Council to ensure the widest possible access to ACTA documents, notably in its reports of 18 Dec 2008 (Susta Report, P6_TA(2008)0634 , paragraphs 14, 28) and 11 March 2009 (Cashman Report, P6_TA(2009)0114 ), paragraph 26 of which reads: ‘The Commission should immediately make all documents related to the ongoing international negotiations on the Anti-Counterfeiting Trade Agreement (ACTA) publicly available’.
Parlaments 2010. gada 9. februāra rezolūcijā par Pamatnolīgumu ar Komisiju ( P7_TA(2010)0009 ) pieprasa tūlītēju un pilnīgu informāciju jebkurā sarunu posmā par starptautiskiem nolīgumiem, jo īpaši jautājumos par tirdzniecību un citās sarunās, kam piemēro piekrišanas procedūru, tā lai pilnībā īstenotu LESD 218. pantu.
In its Resolution of 9 February 2010 on a Framework Agreement with the Commission ( P7_TA(2009)0009 ) Parliament demands immediate and full information at every stage of negotiations on international agreements, in particular on trade matters and other negotiations involving the consent procedure, to give full effect to Article 218 TFEU.
Komisija 2010. gada 27. janvārī apliecināja apņemšanos veidot pastiprinātu apvienību ar Parlamentu saskaņā ar šo rezolūciju.
On 27 January 2010 the Commission gave assurances of its commitment to a reinforced association with Parliament in the terms of this resolution.
Kad Komisija sniegs Parlamentam piekļuvi visiem primārajiem tekstiem saistībā ar ACTA , it īpaši Padomes dotajam ACTA sarunu mandātam, ACTA sarunu sanāksmju protokoliem, ACTA nodaļu projektiem un ACTA dalībnieku komentāriem par nodaļu projektiem?
When will the Commission grant Parliament access to all primary texts relating to ACTA, in particular the ACTA negotiation mandate by the Council, the minutes of ACTA negotiation meetings, the draft chapters of ACTA, and the comments of ACTA participants on the draft chapters?
Vai Komisija ir veikusi ietekmes novērtējumu par ACTA īstenošanas ietekmi uz elektronisko tirdzniecību (e-tirdzniecību) ES un pasaulē?
Has the Commission carried out an impact assessment of the effect of ACTA’s implementation on e-trade in the EU and worldwide?
Kā Komisija nodrošinās, lai ACTA noteikumu īstenošana attiecībā uz internetu notiktu pilnīgā saskaņā ar acquis , un kā tā rīkosies neatbilstību gadījumā?
How will the Commission ensure that enforcement of ACTA internet provisions are fully in line with the acquis and how will it redress any incompatibilities?
Vai Komisija piekrīt, ka Parlamentam piekļuve ACTA dokumentiem ir jāsaņem pirms jaunā Pamatnolīguma stāšanās spēkā?
Does the Commission agree that access to ACTA documents should be given to Parliament before the new Framework Agreement comes into effect?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0027/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0027/10
Temats: Vienotās eiro maksājumu telpas (SEPA) izveide
Subject: Implementation of the Single Euro Payments Area (SEPA)
SEPA oficiāli izveidoja 2008. gada janvārī, ieviešot SEPA kredītpārvedumu ( SCT ).
SEPA started officially in January 2008 when the SEPA Credit Transfer (SCT) was launched.
Kopš 2009. gada novembra ir pieejama arī SEPA tiešā debeta ( SDD ) sistēma.
Since November 2009, the SEPA Direct Debit (SDD) scheme has also been available.
SEPA izveide nozīme, ka nav atšķirības starp pārrobežu un iekšzemes maksājumiem, no kā savukārt izriet, ka bezgalīgi ilgi nevajadzētu līdztekus piedāvāt tradicionālos valsts instrumentus.
SEPA implies that there is no distinction between cross-border and national payments, which further implies that legacy national instruments should not be offered in parallel indefinitely.
Tomēr sākotnēji 2010. gada beigās paredzētā kritiskās masas pāreja uz SCT , SDD un karšu maksājumiem ir kļuvusi neīstenojama.
However, the date originally foreseen for migration of a critical mass for SCT, SDD and card payments by the end of 2010 have become unrealistic.
SEPA standartus joprojām izmanto maz, un to izmantošana galvenokārt saistīta ar pārrobežu maksājumiem.
The use of SEPA standards remains low and is mostly limited to cross-border payments.
Iekšējā tirgus un pakalpojumu komisāra amata kandidāts, sniedzot rakstveida atbildes uz Parlamenta anketas jautājumiem, norādīja, ka grasās ierosināt Komisāru kolēģijai likumdošanas iniciatīvu, kas paredz noteikt vienu vai vairākus termiņus pārejai uz SEPA tiešā debeta un kredītpārveduma produktiem, kā arī nākt klajā ar iniciatīvu uzlabot pārvaldību.
The Commissioner-designate for the Internal Market and Services stated in his written answers to Parliament’s questionnaire that he intended to propose a legislative initiative for adoption by the College with the objective of setting one or more deadlines for migration to SEPA products for direct debits and credit transfers, as well as an initiative to improve governance.
Turklāt līdz galam nav atrisināti jautājumi par daudzpusējas savstarpējas apmaiņas maksas ( MIF ) piemērošanu SEPA tiešajam debetam un karšu maksājumiem.
Furthermore, the issues of the application of multilateral interchange fees (MIFs) for SEPA Direct Debits and for card payments have not yet been solved definitively.
Padomes ( Ecofin ) 2009. gada 2. decembra secinājumos ir teikts, ka Padome „mudina bankas un maksājumu iestādes izstrādāt un aktīvi laist tirgū pievilcīgus SEPA tiešā debeta produktus un pakalpojumus, kas atbilst klientu vajadzībām un ir vismaz pielīdzināmi pašreizējam cenu, pakalpojumu, drošības un garantiju līmenim, tādējādi atvieglinot migrāciju no esošajiem valstu tiešā debeta produktiem un jaunajiem SDD produktiem”.
The ECOFIN Council conclusions of 2 December 2009 stated that the Council ‘encourages banks and payment institutions to develop and actively market attractive SDD products and services meeting customer needs, while offering customers at least comparable levels of current prices, services, security and guarantees, thereby facilitating migration from existing national direct debit products to the new SDD products’.
Ņemot vērā iepriekšminēto, vai Komisija varētu paskaidrot,
Against this background, would the Commission explain:
kad tā plāno skaidri noteikt juridiski saistošu termiņu pārejai uz SEPA instrumentiem, kad tas varētu notikt un kā šo termiņu varētu ieviest; kā tā grasās beidzot nodrošināt juridisko noteiktību attiecībā uz MIF piemērošanu gan SEPA tiešajam debetam, gan karšu maksājumiem; kā tā grasās mudināt šo nozari nākt klajā ar pienācīgiem risinājumiem atbilstīgi konkurences tiesībām, jo nozare, šķiet, piedzīvo grūtības, meklējot attiecīgos risinājumus; kā tā grasās reaģēt uz Padomes pieprasījumu līdz 2010. gada vidum izveidot pārvaldības un uzraudzības struktūru ES līmenī un kā Eiropas Parlaments tiks iesaistīts šajā struktūrā; ko Komisija ir iecerējusi darīt, lai piespiestu Eiropas Maksājumu padomi ņemt vērā maksājumu dienestu galalietotāju prasības?
when it plans to announce a clear and legally binding end date for migration to SEPA instruments, what that date might be, and how it could be imposed; how it intends to definitively establish legal certainty as regards the application of a MIF, for both SEPA Direct Debits and card payments; as the industry seems to have difficulty finding solutions in this regard, how the Commission intends to encourage the industry to come up with proper solutions, in line with competition law; how it intends to answer the Council’s demand to establish before mid-2010 a SEPA governance and monitoring structure at EU level, and how the European Parliament will be involved in this structure; what the Commission plans to do to force the European Payments Council to take payment services end-users’ requests into consideration?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0028/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0028/10
Romu iekļaušana ir kļuvusi par Eiropas tēmu.
Roma inclusion has become a European topic.
Otrais Eiropas romu samits, kuru Kordovā 2010. gada 8. aprīlī vadīs Spānijas prezidentūra, ir īstais brīdis sasniegumu pārskatīšanai un turpmāko uzdevumu atzīšanai.
The second European Roma summit, hosted by the Spanish Presidency on 8 April 2010 in Cordoba, is a time to review achievements and recognise further challenges.
Vai Padome ir iecerējusi sagatavot kopēju nostāju par struktūrfondu un pirmspievienošanās līdzekļu politiku, saistībā ar Eiropas politisko apņemšanos pilnībā izmantot šos līdzekļus romu integrācijai un nodrošināt, ka Kopējos romu iekļaušanas pamatprincipus ņem vērā pilnā apjomā operatīvu programmu un līdzekļu piešķiršanas procedūru pārskatīšanā?
Does the Council intend to take a common position on structural and pre-accession funding policy, reflecting the European political commitment to fully use the opportunities of these funds to promote Roma inclusion and to ensure that the Common Basic Principles on Roma Inclusion are fully taken into account in any revisions of operational programmes and source allocation procedures?
Kādus pasākumus Padome ierosina, lai risinātu gan tiešās, gan slēptās romu diskriminācijas formas?
What measures does the Council propose to tackle both visible and implicit forms of discrimination against Roma?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0029/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0029/10
Otrais Eiropas romu samits, kuru Kordovā 2010. gada 8. aprīlī vadīs Spānijas prezidentūra, sniedz iespēju sasniegumu pārskatīšanai un turpmāko uzdevumu atzīšanai.
The second European Roma summit, hosted by the Spanish Presidency on 8 April 2010 in Cordoba, is an opportunity to review achievements and recognise further challenges.
Kādus pasākumus veiks Komisija, lai nodrošinātu, ka pārskatītās operatīvās programmas un līdzekļu piešķiršanas procedūras atspoguļos romu integrācijai piešķirto prioritāro statusu?
What measures will the Commission take to ensure that revisions of operational programmes and source allocation procedures reflect the priority attached to promoting Roma inclusion?
Kādus iespējamos likumdošanas/regulatīvos instrumentus Komisija ieviesīs, lai garantētu (kā noteikumu) vienlīdzīgas iespējas romiem Eiropas fondu izmantošanā?
What are the possible legislative/regulative tools to be introduced by the Commission to guarantee (as conditionality) equal opportunities for Roma when European funds are used?
Kādus pasākumus ir veikusi Komisija saskaņā ar vairākkārtīgu Eiropas Parlamenta pieprasījumu, lai nodrošinātu, ka tās iekšējie dienesti izprastu ievērojamās saskaņošanas un zināšanu problēmas attiecībā uz romu iekļaušanas jautājumu?
What actions has the Commission taken, as requested by Parliament on several occasions, to ensure that the internal organisation of its services reflects the considerable coordination and expertise challenges of addressing Roma inclusion?
Kādus pasākumus Komisija ierosina, lai risinātu gan tiešās, gan slēptās romu diskriminācijas formas?
What measures does the Commission propose to tackle both visible and invisible forms of discrimination against Roma?
MUTISKS JAUTĀJUMS AR DEBATĒM O-0030/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0030/10
Temats: Pirmās dzelzceļa paketes direktīvu (2001/12/EK, 2001/13/EK un 2001/14/EK) īstenošana
Subject: Implementation of the First Railway Package Directives (2001/12/EC, 2001/13/EC and 2001/14/EC)
Trīs "pirmās dzelzceļa paketes direktīvas" (2001/12/EK , 2001/13/EK un 2001/14/EK ) tika pieņemtas 2001. gadā, un to transponēšanas termiņš bija 2003. gada marts.
The three ‘First Railway Package’ Directives (2001/12/EC , 2001/13/EC and 2001/14/EC ) were adopted in 2001, with a deadline of March 2003 for their transposition.
Komisija savā 2006. gada ziņojumā atzina, ka dalībvalstis ir oficiāli transponējušas šīs trīs direktīvas, tomēr 2009. gadā tā nosūtīja pamatotus atzinumus 21 dalībvalstij attiecībā uz to, ka tajās direktīvas nav īstenotas atbilstīgi.
In its 2006 report the Commission recognised that Member States had formally transposed the three directives; however, in October 2009 it sent reasoned opinions to 21 Member States regarding their failure to implement the directives properly.
Pirms pirmās dzelzceļa paketes pārskatīšanas 2010. gadā TRAN komiteja vēlas paust dziļas bažas attiecībā uz tām dalībvalstīm, kuras nav pilnībā ievērojušas šīs direktīvas, un uzdot šādus jautājumus:
In advance of the revision of the first railway package in 2010, the TRAN Committee wishes to express its deep concerns with regard to those Member States which do not fully comply with these directives and has the following questions:
Vai Komisija var sniegt konkrētu un precīzu informāciju par to, kādā aspektā direktīva nav īstenota katrā no dalībvalstīm?
Can the Commission provide concrete and specific information on which aspect of the directives each Member State has failed to implement?
Vai Eiropas Komisija var sniegt statistikas datus par atšķirībām pieejamībā un infrastruktūras maksā šajās dalībvalstīs un precīzu informāciju par infrastruktūras pārvaldītāju neatkarības trūkumu, kā arī to, kādus pasākumus dalībvalstis nav veikušas šajā sakarībā?
Can the Commission provide statistics on the differences in access and infrastructure charges in these Member States and give more precise information about the lack of independence of infrastructure managers and the measures that Member States have failed to take in relation to this?