natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kāds ir Komisijas viedoklis par to, kā minētais nolīgums ietekmē Padomē notiekošās sarunas par ES Uzkrājumu nodokļa direktīvu, un — vērtējot plašāk — kā šis nolīgums atbilst paustajam mērķim par uzlabotu saskaņošanu starp dalībvalstīm ES līmenī nodokļu jomā?
How does the Commission see this agreement affecting the ongoing negotiations on the EUSTD in the Council, and more globally, how does this agreement fit into the proclaimed aim of stronger tax coordination between Member States at EU level?
Vai Komisija vai citas dalībvalstis uzskata nolīgumu par šķērsli ES Uzkrājumu nodokļa direktīvas sekmīgai attīstībai?
Do the Commission or other Member States regard the agreement as an obstacle to the progress of the EUSTD development?
Kādus pasākumus Komisija veiks, lai aizsargātu ES Uzkrājumu nodokļa direktīvas noteikumus un sekmētu tās pārskatīšanu?
What action will the Commission take to defend the provisions of the EUSTD and make progress with its revision?
Vai sarunas par šādiem divpusējiem nolīgumiem ir dalībvalstu kompetencē, neraugoties uz to, ka ES Uzkrājumu nodokļa direktīvā šis jautājums ir jau reglamentēts?
Do the Member States have the competence to negotiate such bilateral agreements despite the EUSTD already providing for rules for the same subject matter?
Vai Komisija uzskata, ka tai vajadzētu būt lielākai ietekmei, veicot iepriekšēju kontroli attiecībā uz dalībvalstu un trešo valstu divpusējiem nolīgumiem nodokļu jomā?
Does the Commission consider that it should have a stronger role in the ex ante control of bilateral tax agreements between Member States and third countries?
Vai Komisija ir bijusi iesaistīta sarunās starp Vāciju/ Apvienoto Karalisti un Šveici, vai ar to ir notikusi apspriešanās par šādām sarunām?
Has the Commission been involved or consulted in the negotiations between Germany/ the UK and Switzerland?
Vai Komisija centīsies iesaistīties turpmākajās sarunās ar trešām valstīm par minēto jautājumu, vai arī panākt apspriešanos ar to par šādām sarunām?
Will the Commission seek to be involved or consulted in upcoming further negotiations with other third countries in this context?
Kāda ir minētā nolīguma saistība ar ESAO Paraugnolīguma 26. pantu, un vai tas ierobežo automātiskas informācijas apmaiņas attīstību nodokļu jomā?
How does the agreement relate to Art. 26 OECD Model and does it curb the development of automatic exchange of information in tax matters?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000230/2011
Question for oral answer O-000230/2011
ALDE grupas vārdā Temats: Subsidiaritātes principa izmantošana pēc Lisabonas līguma
on behalf of the ALDE Group Subject: Use of the subsidiarity principle after the Lisbon Treaty
Kopš 2009. gada 1. decembra dalībvalstu parlamentiem ir tiesības paziņot Komisijas priekšsēdētājam, ka, viņuprāt, kāds ES tiesību akts neatbilst subsidiaritātes principam.
Since 1 December 2009 the parliaments of the Member States have had the right to notify the President of the Commission that, according to their judgment, a certain EU legislative act does not comply with the subsidiarity principle.
Vai Komisija ir apmierināta ar atbilžu konsekvento kvalitāti?
Is the Commission satisfied of the consistent quality of the response?
Kādas iekšējās struktūras ir Komisijā saistībā ar pamatotiem atzinumiem?
What internal structures does the Commission have for reasoned opinions?
Kādi resursi (tostarp cilvēkresursi) ir Komisijas rīcībā šajā sakarībā?
What (human) resources are available to the Commission in this regard?
Kādas institucionalizētas attiecības pastāv Komisijas un Reģionu komitejas starpā saistībā ar jautājumiem par subsidiaritāti?
What institutionalised relations exist between the Commission and the Committee of the Regions (CoR) concerning the treatment of subsidiarity questions?
- Kāds ir Komisijas skatījums uz vietējo reģionālo iestāžu un Reģionu komitejas lomu subsidiaritātes principa īstenošanā?
- How does the Commission see the role of the sub-national regional authorities and the CoR in the implementation of the subsidiarity principle?
- Kādas iespējas Komisija redz sadarbībai ar reģionālajām iestādēm, kurām ir likumdošanas kompetence, saistībā ar subsidiaritātes uzraudzības tīkliem Reģionu komitejā?
- With regard to the 'subsidiarity monitoring networks' in the CoR, what possibilities does the Commission see for cooperation with the regional authorities that have legislative competence?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000231/2011
Question for oral answer O-000231/2011
Šā gada 15. februārī Komisija iesniedza paziņojumu par Eiropas Savienības programmu par bērnu tiesībām.
On 15 February the Commission presented a Communication on the European Union’s Programme on children's rights.
Programmā minētas 11 konkrētas darbības, ko Komisija plāno apstiprināt nākamajos gados, lai nodrošinātu uzlabotu bērnu aizsardzību, veicinātu politiku viņu veselības aizsardzībai, sekmētu piekļuvi tiesiskumam, sniegtu garantijas trešo valstu nepilngadīgām personām, kuras ierodas bez pavadošās personas, un veicinātu bērnu aktīvu līdzdalību to jautājumu risināšanā, kuri viņus skar tieši, kā minēts Eiropas stratēģijā par bērnu tiesībām.
The programme outlines 11 concrete actions that the Commission intends to adopt in the coming years to ensure greater protection for children, promote policies to protect their health, facilitate access to justice, to provide guarantees for unaccompanied minors from third countries and promote children’s effective involvement in the matters that directly concern them, as provided for in the European Strategy on Children.
Iestāžu pienākums veicināt bērnu tiesību aizsardzību ir noteikts arī Lisabonas līgumā, Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, stratēģijā “Eiropa 2020”, kuros uzsvērts, ka politikas mērķi pēc iespējas drīz jāiedzīvina konkrētos pasākumos.
The commitment of the institutions to promote children's rights is also set out in the Lisbon Treaty, the Charter of Fundamental Rights and Europe 2020, underlining the need to translate policy objectives into concrete actions as soon as possible.
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000232/2011
Question for oral answer O-000232/2011
Verts/ALE grupas vārdā Temats: Nāvessoda draudi Amerikas Savienotajās Valstīs personām, kam bija piemērota CIP ārkārtas pārsūtīšana un turēšana slepenos cietumos Polijā
on behalf of the Verts/ALE Group Subject: Risk of the death penalty in the US for victims of CIA extraordinary renditions and secret prisons in Poland
Abd al-Rahim al-Nashiri deviņus gadus ir pavadījis apcietinājumā ASV, patlaban ir ieslodzīts Gvantanamo nometnē un viņa dzīvība šobrīd ir apdraudēta, jo ASV militārā komisija viņam varētu piespriest nāvessodu.
Abd al-Rahim al-Nashiri, who has been for 9 years in US custody and is currently held in Guantanamo, is currently at risk of his life, as he could be sentenced to death by a US military commission.
Viņš ir paziņojis, ka 2002. un 2003. gadā ticis turēts un spīdzināts slepenā CIP cietumā Polijā, kura pastāvēšana tika pieļauta D. Marty un C. Fava ziņojumā.
He has stated that in 2002-2003 he was held and tortured in a secret CIA prison in Poland, whose existence was also alleged by the Marty and Fava report.
Polijas ģenerālprokurors 2010. gada 27. oktobrī oficiāli atzina — izmeklējot lietu par slepenajiem CIP cietumiem, konstatēts, ka al-Nashiri ir cietušais, pēc tam 2011. gada 20. janvārī viņš sniedza tādu pašu atzinumu par Abu Zubaydah .
On 27 October 2010, the Polish Public Prosecutor officially recognised al-Nashiri, after doing the same on 20 January 2011 for Abu Zubaydah, as a victim in Poland's investigation into secret CIA prisons.
Al-Nashiri 2011. gada 10. maijā iesniedza sūdzību Eiropas Cilvēktiesību tiesā, prasot pieņemt nolēmumu, ka Polijas valdībai jāvēršas ASV iestādēs, lai mēģinātu grozīt militārās izmeklēšanas institūcijas nodomu pieprasīt nāvessodu.
On 10 May 2011, al-Nashiri appealed to the ECHR, requesting the court to order the Polish Government to intervene with the US authorities in order to try to stop the military prosecution from seeking the death penalty.
Polijas iestādes, atsaucoties uz „amatu struktūras administratīvu maiņu”, 24. maijā atstādināja prokuroru Jerzy Mierzewski no al-Nashiri un Abu Zubaydah iespējamās spīdzināšanas lietas izmeklēšanas, un viņa tiešais vadītājs Robert Majewski tika atlaists.
On 24 May, the Polish authorities removed prosecutor Jerzy Mierzewski from the case of the alleged torture of al-Nashiri and of Abu Zubaydah, citing an ‘administrative reshuffle’, while his immediate superior Robert Majewski was dismissed.
Plašsaziņas līdzekļi ziņoja, ka viņi bija apsvēruši iespēju attiecīgā laikposma valdības locekļiem, tostarp bijušajam premjerministram Leszek Miller un bijušajam valsts prezidentam Aleksander Kwasniewski izvirzīt apsūdzību par Polijas Konstitūcijas pārkāpšanu, iecietīgu izturēšanos pret nelikumīgu daudzu cilvēku turēšanu ieslodzījumā un līdzdalību noziegumos pret cilvēci.
The media reported that they had been considering bringing charges against members of the government in power at that time, including former Prime Minister Leszek Miller and former President Aleksander Kwasniewski, for violating Poland’s Constitution, conniving in the illegal imprisonment of a number of people and participating in crimes against humanity.
Polijas iestādes 3. jūnijā sāka izmeklēšanu pret plašsaziņas līdzekļiem par valsts noslēpumu izpaušanu.
On 3 June, Polish authorities opened an investigation into the media for leaking state secrets.
18. jūnijā plašsaziņas līdzekļi ziņoja, ka tā laika prezidents A. Kwasniewski , iespējams, nav bijis informēts par CIP cietumiem, ka viņš, uzzinot par to pastāvēšanu, licis tos slēgt un ka prokurori turpina izmeklēšanu, tostarp Khalid Sheikh Mohammed lietā.
On 18 June, the media reported that the then President Kwasniewski was allegedly not aware of the CIA prisons and that when he discovered their existence he had ordered their closure, and that prosecutors are continuing the investigations, including the case of Khalid Sheikh Mohammed.
Ko tā ir darījusi, lai paustu ES iebildumus pret nāvessoda piespriešanu al-Nashiri ?
What has it done to express the EU’s opposition to the death penalty in the case of Mr al-Nashiri?
Vai Padome piekrīt, ka Eiropas Savienībai būtu jāizdara spiediens uz Polijas valdību, lai kopīgi iejauktos un tādējādi aizsargātu visus cilvēkus no nāvessoda, spīdzināšanas, patvaļīgas aizturēšanas un piespiedu pazušanas, cita starpā nodrošinot, ka netiek apturēta cilvēktiesību pārkāpumu izmeklēšana un ka atbildīgās personas stājas tiesas priekšā?
Does it agree that the EU should put pressure on the Polish authorities to intervene jointly so as to protect all individuals against the death penalty, torture, arbitrary detention and enforced disappearance, inter alia by ensuring that inquiries into alleged human rights violations are not blocked and that those responsible are brought to justice?
Ko Padome dara, lai nodrošinātu taisnīguma panākšanu Eiropā attiecībā uz personām, kas cietušas, CIP īstenojot ārkārtas pārvietošanas un slepenās ieslodzīšanas programmas Polijā un citās ES dalībvalstīs, tostarp Rumānijā un Lietuvā?
What is the Council doing to ensure that justice is done in Europe for victims of the CIA’s extraordinary rendition and secret detention programmes in Poland and other EU Member States, including Romania and Lithuania?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000233/2011
Question for oral answer O-000233/2011
Polijas ģenerālprokurors 2010. gada 27. oktobrī oficiāli atzina — izmeklējot lietu par slepenajiem CIP cietumiem, konstatēts, ka al-Nashiri ir cietušais, pēc tam 2011. gada 20. janvārī viņš sniedza tādu pašu atzinumu par Abu Zubaydah .
On 27 October 2010, the Polish Public Prosecutor officially recognised al-Nashiri, after doing the same on 20 January 2011 for Abu Zubaydah, as a victim in Poland’s investigation into secret CIA prisons.
Vai Komisija piekrīt, ka Eiropas Savienībai būtu jāizdara spiediens uz Polijas valdību, lai kopīgi iejauktos un tādējādi aizsargātu visus cilvēkus no nāvessoda, spīdzināšanas, patvaļīgas aizturēšanas un piespiedu pazušanas, cita starpā nodrošinot, ka netiek apturēta cilvēktiesību pārkāpumu izmeklēšana un ka atbildīgās personas stājas tiesas priekšā?
Does it agree that the EU should put pressure on the Polish authorities to intervene jointly so as to protect all individuals against the death penalty, torture, arbitrary detention and enforced disappearance, inter alia by ensuring that inquiries into alleged human rights violations are not blocked and that those responsible are brought to justice?
Ko Komisija dara, lai nodrošinātu taisnīguma panākšanu Eiropā attiecībā uz personām, kas cietušas, CIP īstenojot ārkārtas pārvietošanas un slepenās ieslodzīšanas programmas Polijā un citās ES dalībvalstīs, tostarp Rumānijā un Lietuvā?
What is the Commission doing to ensure that justice is done in Europe for victims of the CIA’s extraordinary rendition and secret detention programmes in Poland and other EU Member States, including Romania and Lithuania?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000234/2011
Question for oral answer O-000234/2011
EFD grupas vārdā Temats: Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās Šengenas zonai
on behalf of the EFD Group Subject: Entry of Bulgaria and Romania into the Schengen Area
Ņemot vērā Ārlietu Padomes 2011. gada 22. septembra sanāksmē dažu dalībvalstu paustās šaubas un citu valstu oficiālos iebildumus jautājumā par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos Šengenas zonai, vai Padome varētu paskaidrot, kādi būs šī jautājuma risināšanas turpmākie posmi un kāda būs izvēlētā stratēģija?
Following the doubts raised by some Member States, and the formal objections made by others during the Home Affairs Council on 22 September 2011, over the entry of Bulgaria and Romania into the Schengen Area, can the Council state what it will do next and what strategy it will adopt on this matter?
Vai Padome var apstiprināt, ka mudinās izmantot jebkurus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu efektīvāku un drošāku ārējo robežu stiprināšanu?
Can the Council confirm that it will encourage the use of all necessary measures to ensure that the external borders are strengthened as efficiently and securely as possible?
Vai Padome var paskaidrot, kā tā plāno šo mērķi sasniegt?
Can it explain how it intends to do this?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000235/2011
Question for oral answer O-000235/2011
EFD grupas vārdā Temats: Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās Šengenas zonai
on behalf of the EFD Group Subject: Entry of Bulgaria and Romania to the Schengen Area
Ņemot vērā Ārlietu Padomes 2011. gada 22. septembra sanāksmē dažu dalībvalstu paustās šaubas un citu valstu oficiālos iebildumus jautājumā par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos Šengenas zonai, vai Komisija varētu paskaidrot, kādi būs šī jautājuma risināšanas turpmākie posmi un kāda būs izvēlētā stratēģija?
Following the doubts raised by some Member States, and the formal objections made by others, during the Home Affairs Council on 22 September 2011, over the entry of Bulgaria and Romania into the Schengen Area, can the Commission state what it will do next and what strategy it will adopt on this matter?
Vai Komisija var apstiprināt, ka mudinās izmantot jebkurus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu efektīvāku un drošāku ārējo robežu stiprināšanu?
Can the Commission confirm that it will encourage the use of all necessary measures to ensure that the external borders are strengthened as efficiently and securely as possible?
Vai Komisija var paskaidrot, kā tā plāno šo mērķi sasniegt?
Can it explain how it intends to do this?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000236/2011
Question for oral answer O-000236/2011
Verts/ALE grupas vārdā Temats: Romu tiesības ES - problēmu risināšana saistībā ar naidīgu attieksmi pret romiem
on behalf of the Verts/ALE Group Subject: Roma rights in the EU - tackling anti-Gypsyism
ES programmu attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām iesniedza 2011. gada aprīlī, atzinīgi novērtēja Padomes maija sanāksmes secinājumos, un 24. jūnijā to apstiprināja Eiropadome.
The EU Framework for National Roma Strategies was presented in April 2011, welcomed in Council Conclusions in May and endorsed by the European Council on 24 June.
Dalībvalstīm ir jāizstrādā valsts stratēģijas romu integrācijai atbilstīgi stratēģijas „Eiropa 2020” mērķiem un līdz 2011. gada beigām jāiesniedz tās Komisijai.
Member States are to develop national Roma integration strategies in parallel with the EU 2020 objectives and submit these to the Commission by the end of 2011.
Lai gan ES programma attiecībā uz romu valsts stratēģijām ir vispilnīgākais Komisijas izstrādātais dokuments par 10 – 12 miljonu Eiropā dzīvojošo romu sociālekonomiskās integrācijas uzlabošanu, tajā nav ietverti diskriminācijas novēršanas mērķi un pasākumi, lai novērstu naidīgu attieksmi pret romiem, lai gan tagad tie ir vajadzīgi vairāk nekā jebkad agrāk.
Although the EU Framework for National Roma Strategies is the most advanced document produced by the Commission concerning improving the socio–economic inclusion of the 10-12 million European Roma, it lacks anti-discrimination targets and measures against anti-Gypsyism, which are needed now more than ever.
Joprojām ir vērojama arvien naidīgāka attieksme pret romiem, un arvien pieaug pret romiem vērstas fiziskās vardarbības līmenis, kā tas nesen tika konstatēts vairākās ES dalībvalstīs.
We continue to witness growing anti-Roma sentiment (Anti-Gypsyism) and increased levels of physical violence directed towards the Roma, as has recently happened in a number of EU Member States.
Rasistu grupējumi, futbola atbalstītāji, neonacisti un galēji labējie grupējumi bieži tiek atzīti par vainīgiem rasistiskos uzbrukumos, kas vērsti pret romiem un viņu apkaimi.
Racist groups, football fans, neo-nazi and far right groups are very often identified as perpetrators of racist attacks against Roma and their neighborhoods.
Ņemot vērā iepriekš minēto, kādus pasākumus Padome veic, lai aizsargātu romu kā Eiropas pilsoņu tiesības un brīvības?
Given the above facts, what measures is the Council taking to defend the rights and freedoms of Roma as European citizens?
Ko Padome ir paveikusi, lai panāktu, ka valdības rīkojas pietiekami efektīvi pret jebkāda veida vardarbību pret romiem un ievēro tiesiskumu gadījumos, kad romi ir vardarbības upuri?
What steps have been taken by the Council to pressure governments to act sufficiently against any form of violence against Roma and with respect for the rule of law when Roma appear as victims?
Ko Padome dara, lai ES dalībvalstīm vienkāršotu romu integrācijas valsts stratēģiju izstrādes procesu?
What is the Council doing to facilitate the EU Member States in the process of developing their own national Roma strategies?
Kādi pasākumi ir veikti, lai novērstu jebkādas tādas pret romiem vērstas politikas īstenošanu kā, piemēram, vairākkārtēja romu izraidīšana?
What action has been taken to overcome incidences of anti-Roma policies such as those of continuous expulsions of Roma?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000237/2011
Question for oral answer O-000237/2011
Lai gan ES programma attiecībā uz romu valsts stratēģijām ir vispilnīgākais Eiropas Komisijas izstrādātais dokuments par 10 – 12 miljonu Eiropā dzīvojošo romu sociālekonomiskās integrācijas uzlabošanu, tajā nav ietverti diskriminācijas novēršanas mērķi un pasākumi, lai novērstu naidīgu attieksmi pret romiem, lai gan tagad tie ir vajadzīgi vairāk nekā jebkad agrāk.
Although the EU Framework for National Roma Strategies is the most advanced document produced by the European Commission concerning improving the socio–economic inclusion of the 10-12 million European Roma, it lacks anti-discrimination targets and measures against anti-Gypsyism, which are needed now more than ever.
Rasistu grupējumi, futbola atbalstītāji, neonacisti un galēji labējie grupējumi bieži tiek atzīti par vainīgiem rasistiskos uzbrukumos, kas vērsti pret romiem un viņu apkaimi.
Racist groups, football fans, neo-nazi and far right groups are very often identified as perpetrators of racist attacks against Roma and their neighbourhoods.
Ņemot vērā iepriekš minēto, kādus pasākumus Komisija veic, lai aizsargātu romu kā Eiropas pilsoņu tiesības un brīvības?
Given the above facts, what measures is the Commission taking to defend the rights and freedoms of Roma as European citizens?
Ko Komisija ir paveikusi, lai panāktu, ka valdības rīkojas pietiekami efektīvi pret jebkāda veida vardarbību pret romiem un ievēro tiesiskumu gadījumos, kad romi ir vardarbības upuri?
What steps have been taken by the Commission to pressure governments to act sufficiently against any form of violence against Roma and with respect for the rule of law when Roma appear as victims?
Ko Komisija dara, lai ES dalībvalstīm vienkāršotu romu integrācijas valsts stratēģiju izstrādes procesu?
What is the Commission doing to facilitate the EU Member States in the process of developing their own national Roma strategies?
Ņemot vērā, ka ES platformas sanāksmēs romu dalība un pārstāvība ir neliela, cik lielā mērā Komisija ņem vērā romu viedokli attiecībā uz politikas virzieniem, kas saistīti ar romiem?
What value does the Commission place on the views of the Roma when it comes to Roma-related policies, as we note that Roma participation and representation at EU Platform meetings is scarce?
Kādi pasākumi ir veikti, lai risinātu problēmas saistībā ar tādas pret romiem vērstas politikas sekām kā, piemēram, vairākkārtēja romu izraidīšana?
What action has been taken to overcome traces of anti-Roma policies such as those of continuous expulsions of Roma?
Kādus pasākumus romu tiesību aizsardzības jomā Komisija veiks līdz 2014. gada jūlijam?
What action will the Commission be taking before July 2014 regarding Roma rights?
Jautājums, uz kuru jāatbild mutiski O-000238/2011
Question for oral answer O-000238/2011
Bēgļu pārvietošanu daudzi, tostarp arī ANO augstais komisārs bēgļu jautājumos, parasti uzskata par miermīlīgu, normālu un ilgspējīgu risinājumu attiecībā uz jutīgākajiem bēgļiem ieilgušu problēmu situācijās.
Resettlement of refugees is usually considered, by the United Nations' High Commissioner for Refugees among others, as the peaceful, orderly and durable solution for the most vulnerable of the refugees in protracted situations.
Eiropas Savienība ir nolēmusi pastiprināt Eiropas bēgļu fondu un pieņemt ilgspējīgu Eiropas Bēgļu programmu.
The European Union has decided to reinforce its European Refugee Fund and to adopt a sustainable European refugee programme.
2010. gada maijā Eiropas Parlaments koplēmuma procedūrā pieņēma ziņojumu par Eiropas Bēgļu fondu.
In May 2010 the European Parliament adopted a codecision report on the European Refugee Fund.
Kā tiek ziņots, Padome vēl nav beigusi darbu pie šī koplēmuma atšķirīgās pieejas dēļ attiecībā uz LESD 290. panta (deleģētie akti) izmantošanu saistībā ar ES darbības prioritāro reģionu noteikšanu.
This codecision has not been finished by the Council, reportedly because of divergences on the use of Article 290 TFEU (delegated acts) on the choice of priority regions for EU action.
2011. gada jūnijā Padome neformāli ierosināja risinājumu, piedāvājot prioritāro reģionu izvēlē daļēji piemērot koplēmuma procedūru, nevis deleģētos aktus.
In June 2011, the Council informally proposed a solution that consisted in the use of a partial codecision rather than delegated acts for the choice of priority regions.
Eiropas Parlaments tajā pašā mēnesī atbildēja, iesniedzot savu priekšlikumu, kurā paredzēts koplēmuma procedūru izmantot pilnībā.
The European Parliament responded in the same month with a counter-proposal that envisages a full codecision procedure.
Kopš tā laika atbilde no Padomes nav saņemta.
There has been no answer from the Council since then.
ES pārvietošanas jomā jau ir zaudējusi divus gadus, jo nespējam piemērot koplēmuma procedūru šajā jomā, un, ja neatradīsim risinājumu līdz 2011. gada beigām, noteikti tiks apdraudēta Eiropas Bēgļu fonda plānotā izmantošana, kas beigsies 2013. gadā.
The failure to codecide on this file has already made us waste two years of resettlement in the EU and, if we do not find a solution before the end of 2011, it will definitely jeopardise the planned use of the European Refugee Fund, which lapses in 2013.