natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Cīņai pret dopingu deputāti aicina izstrādāt vadlīnijas, lai novērstu pārmērīgi noslogotas sportistu dienaskārtības, jo tās nopietni palielina sportistu spriedzi.
Free-to-air principle supported
Deputāti arī aicina dalībvalstis un sporta asociācijas neieviest jaunus noteikumus, kuri radītu tiešu diskrimināciju, kas balstīta uz sportistu tautību, piemēram, kvotas.
TV rights are the biggest source of revenue for all professional sports and MEPs are keen to ensure that the money is not concentrated in the hands of a few.
Tie tomēr mudina klubos vairāk iesaistīt pašmāju audzēkņus un atbalsta principu, ka pirmais profesionāla spēlētāja līgums ir jāparaksta ar to klubu, kas spēlētāju ir sagatavojis.
In particular they support the drawing up of a list of major sporting events that should always be on free to air television in the belief that people have a right to watch them.
Vienlaikus deputāti atgādina ES tiesībās noteikto bezmaksas piekļuvi sabiedrībai nozīmīgākajiem notikumiem, piemēram, Olimpiskajām spēlēm vai Pasaules un Eiropas futbola čempionātiem.
The report calls for the rules of international sporting bodies like the FIFA - the governing body of football - to be respected.
Parlaments atkārtoti pauž atbalstu tam, ka dalībvalstis izveido sabiedrībai svarīgāko pasākumu sarakstu, kurā iekļautie pasākumi jātranslē bezmaksas televīzijas kanālos.
This includes a ban on the transfer of players aged under 16 within the EU and the principle that players should sign their first professional contract with the club that has trained them.
Deputāti arī norāda, ka sportam nevajadzētu veicināt „muskuļu aizplūšanu”, t.i., talantīgu sportistu masveida emigrāciju no ārpuseiropas valstīm.
Finally, the report says professional sport should never lead to a "muscle drain" from poorer countries to wealthier ones.
20080513STO28749 Eiropas Parlamenta 2008. gada rezolūcija par Balto grāmatu par sportu Eiropas futbols starmešu gaismā Eiropas Parlaments prasa vairāk juridiskās noteiktības sportā
20080513STO28749 European Parliament resolution of 8 May 2008 on the White Paper on Sport Legislative observatory Focus on sport Towards an EU policy on sport - MEPs concerned about TV rights, player selections and doping
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0198 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0198 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070323FCS04520 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070323FCS04520 0 NOT XML V0//EN
Klimata pārmaiņas un 2020. gada mērķi: oglekļa dioksīda uzglabāšana
Parliament and climate change: Carbon Capture and Storage
24% Eiropas Savienības CO2 izmešu rodas ogļu spēkstacijās
The International Energy Agency predict a 70% increase in coal burning by 2030
Oglekļa uztveršana un uzglabāšana ( CCS ) ir tehnoloģisku procesu kopums, kas ietver oglekļa dioksīda (CO2) uztveršanu no rūpniecisku iekārtu radītām gāzēm un uzglabāšanu pazemē.
You may have heard about "Carbon Capture and Storage" - it's a way of keeping CO2 from entering the atmosphere and contributing to global warming.
Tā galvenais uzdevums ir samazināt CO2 emisijas, ko rada enerģijas ražošana no fosilā kurināmā, galvenokārt oglēm un gāzes, ilgstoši izolējot no CO2 atmosfēras.
This January a proposed Europe-wide directive was proposed, which would regulate the emerging practice.
Patlaban šī tehnoloģija vēl ir „salīdzinoši nenobriedusi”, saka Parlamenta referents Chris Davies (Liberāļu grupa, Apvienotā Karaliste), taču tā tiek attīstīta eksperimentālās iekārtās, piemēram, Norvēģijā, Kanādā un Alžīrijā.
British Liberal Chris Davies is preparing a report calling for it to be mandatory.
Tā kā CO2 ir viena no svarīgākajām siltumnīcefekta gāzēm, Starpvaldību klimata pārmaiņu komiteja ( IPCC ) uzskata, ka CCS ir piemērots veids, lai ierobežotu siltumnīcefekta gāzu emisijas nākamo gadu desmitu laikā un ierobežotu klimata pārmaiņas.
He wants all new coal burning power stations to be required to capture 90% of their CO2 by 2015 and all stations to be fitted out within a decade of that target.
Tā, piemēram, kurināmo pirms izmantošanas var pārvērst gāzē, sadalot to oglekļa dioksīdā un ūdeņradī, kuru tad izmanto kā degvielu.
This is why Chris Davies sees it as a crucial area to cut emissions using CO2 capture and storage.
Cits uztveršanas veids ir oglekļa dioksīda ķīmiska filtrēšana no izmešiem.
He also points to the fact that the International Energy Agency predicts a 70% increase in coal burning between now and 2030.
Visbeidzot, fosilo kurināmo var sadedzināt tīrā skābeklī, kā rezultātā izmešos ir augsta ogļskābās gāzes koncentrācija.
Mr Davies warns that "as long as we are building traditional coal-fired power stations we are never going to get to grips with global warming".
Pēc uztveršanas CO2 jātransportē vai nu pa cauruļvadu vai ar kuģi uz uzglabāšanas vietu.
The UN's Climate Change panel is optimistic about the benefits the process can bring.
To var uzglabāt vai nu iztukšotos naftas un dabasgāzes laukos vai arī pazemes sālsūdens tilpēs, vismaz 800 m dziļumā, kur gāze kļūst gandrīz šķidra.
They estimate that in the next century it could conceivably account for 15-55% of the CO2 cuts required to avert the worst causes of global warming.
Riski un problēmas
Is it scientifically possible and where will the carbon be stored?
CCS turklāt prasa papildu enerģiju, tādējādi zaudējot energoefektivitātes ziņā.
Although the process is at an early stage it is scientifically possible with Canada, Algeria and Norway already carrying out trials.
Spēkstacija ar CCS patērē par 10 līdz 40% vairāk enerģijas.
Essentially there are three methods of carbon capture and storage (CCS).
Pastāv arī iespēja, ka ogļskābā gāze lēnām noplūdīs atmosfērā, vai arī ka tā var izlauzties pēkšņi un apdraudēt cilvēku un dzīvnieku veselību.
With pre-combustion the fuel is gasified before use and separated into CO2 and hydrogen.
C. Davies tomēr uzskata, ka CCS būtu mazāk riskanta nekā gāzes izmantošana apkurei un ēdiena gatavošanai mājsaimniecībās.
With post-combustion, the CO2 is filtered out of the smoke.
Šie CO2 izmeši būs ieslēgti atmosfērā vairākus simtus gadu.
After the CO2 is captured it will have to be transported by ship or pipeline to its final destination.
Tik ilgi, kamēr mēs būvēsim tradicionālās ogļu spēkstacijas, nespēsim tikt galā ar globālo sasilšanu.”
It can be stored in depleted oil and gas fields or in underground salt water streams.
C. Davies ierosina grozīt Komisijas priekšlikumu, lai padarītu CCS pievilcīgāku un veicinātu tehnoloģijas attīstību, kā arī paredzēt obligātu šīs metodes ieviešanu jaunajās ogļu spēkstacijās.
Another possibility is the world's oceans although this is little understood at present.
Jaunajai direktīvai stājoties spēkā, jaunajām stacijām jābūt gatavām izmantot CCS .
Some of the dangers of storage are either seepage or that they could be a health threat to humans and animals if C02 escaped.
No 2015. gada jaunajām fosilās degvielas spēkstacijām jāuztver un jāuzglabā 90% CO2, uzskata referents.
A problem acknowledged by Mr Davies is that power plants with CCS technology require between 10% and 40% more energy.
Esošās spēkstacijas savukārt būtu jāpielāgo līdz 2025. gadam.
Also, the cost of fitting the systems (he wants them in existing power plants by 2025), transport and preparing storage sites is likely to be substantial.
„ CCS nav burvju ierocis, taču tā var palīdzēt pasaulei iegūt laiku līdz kamēr tiks izstrādāta ilgtermiņa bezoglekļa tehnoloģija,” saka referents.
It sets out how appropriate storage sites should be assessed, designated and subsequently monitored as well as who would be responsible for what.
Vides komiteja par ziņojumu balsos oktobrī, bet pēc tam sāksies sarunas ar ES Padomi, kuras varētu noslēgties gada beigās.
Striking a realistic tone, Mr Davies said what he envisages "isn't a magic bullet, but it can help the world buy time to develop zero carbon technology for the long term".
20080513STO28752 Komisijas priekšlikums Jautājumi un atbildes saistībā ar priekšlikumu direktīvai par oglekļa dioksīda ģeoloģisko uzglabāšanu Klimata pārmaiņas un 2020. gada mērķi: atjaunīgās enerģijas avoti IPCC ziņojums par CCS
20080513STO28752 Commission proposal Commission Climate Package First part of series: Turmes report on renewable IPCC Report on CCS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080331STO25142 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080331STO25142 0 NOT XML V0//EN
Komitejā gatavojas balsojumam par gāzes tirgus liberalizāciju
3rd energy package: after electricity, Industry MEPs turn on Gas
Tā pamatā ir ideja, ka, ja piegādes tīkla operators pieder tai pašai uzņēmumu grupai kā gāzes ražotājkompānija, tas centīsies aizstāvēt pēdējās intereses.
For example, if a network operator is in the same group as the company that supplies or produces energy, it will defend the interests of the group.
Priekšlikuma atbalstītāji ir pārliecināti, ka lielāka konkurence starp gāzes uzņēmumiem paplašinās patērētāju izvēles iespējas un veicinās investīcijas infrastruktūrās, nodrošinot lielāku efektivitāti un vienlaicīgi veicinot apgādes drošību.
Its supporters claim that increased competition between energy companies will lead to more customer choice, greater investment in pipes, terminals and key infrastructure.
Īpašumtiesību nošķiršanas plāniem ar dažādiem argumentiem pretojas astoņas ES dalībvalstis — Francija, Vācija, Austrija, Bulgārija, Grieķija, Luksemburga, Slovākija un Latvija.
When initially announced, the plans for unbundling were opposed by France, Germany, Austria, Bulgaria, Greece, Latvia, Luxembourg and Slovakia.
Tā vietā šīs valstis ierosina „juridisko nošķiršanu”.
They believe that enforced unbundling is unconstitutional and could have negative social consequences.
Tas nozīmē, ka gāzes kompānijas paturētu tīkla īpašumtiesības, taču notiktu „efektīva interešu nodalīšana”, ar atsevišķu budžeta plānošanu un pārvaldi.
Instead, they propose to give EU members the option of undergoing "legal unbundling", whereby companies could retain their network assets by ensuring "an effective separation of interests" - through rules on assets such as equipment and staff.
Parlamenta referents nosoda pašreizējo stāvokli
Gas rapporteur slams current practice
Par Parlamenta ziņojuma sagatavošanu atbildīgs ir Romano Maria La Russa (Nāciju Eiropas grupa).
Parliament's rapporteur is Italian MEP Romano Maria La Russa of the UEN group.
Viņš atbalsta īpašumtiesību nošķiršanu un uzsver, ka šāda soļa pamatā nav ideoloģija, bet gan „faktiskā realitāte”.
He supports "unbundling" and says that such a choice is not based on ideological grounds but rather due to "the reality of the facts".
Referents asi kritizē pašreizējo situāciju gāzes tirgū.
Mr La Russa has strongly criticised the current situation in the gas market.
Viņš norāda, ka tā ir neizdevīga patērētājiem, turklāt „gāzes rēķini ir nesaprotami”.
He sees it as a bad deal for the consumers and says that "gas bills are incomprehensible" to people.
Deputāts aicina nodrošināt vairāk izvēles iespēju, kā arī plašāku un skaidrāku informāciju par piegādātājiem.
He wants a lot more choice and information about suppliers and says at present people cannot gain access to information about their gas consumption and how much they are paying for it.
Vai cenas kāps vai kritīsies?
Will prices go up or down?
Viens no priekšlikuma pretinieku argumentiem ir iespējamais cenu pieaugums.
There are fears about what will happen to prices in a liberalised market.
Taču, kā liecina Eiropas Statistikas biroja apkopotie dati, kopš 1998. gada cenas tādos liberalizētos tirgos, kā piemēram, Lielbritānija, Nīderlande, Spānija un Zviedrija, kāpušas tikai par 6%, kamēr citos tirgos cenu pieaugums sasniedzis 30%.
The EU statistical arm Eurostat collected figures showing that since 1998, prices in liberalised markets such as the UK Netherlands, Spain and Sweden prices have risen by only 6% as opposed to up to 30% in other markets.
Lielu daļu cenas tomēr nosaka gāzes iepirkuma cenas un nodokļi, tādēļ cenu virzību absolūtā izteiksmē grūti prognozēt.
However, sources of supply and taxes make up most of the price of gas so with oil well over $ 100 a barrel this will have a serious impact.
„„Gazprom” klauzula” ES enerģijas drošības aizsardzībai
"Gazprom clause" to protect EU's energy security
Īpašs ES gāzes tirgus izaicinājums ir ES „nopietnā atkarība attiecībā uz gāzes piegādes drošību”, paskaidro referents.
The specific challenge of the gas market is the EU´s "serious dependency when it comes to security of supply of gas" according to the rapporteur.
Vairākas ES valstis — Slovākija, Somija un Bulgārija — ir gandrīz simtprocentīgi atkarīgas no Krievijas gāzes.
A number of countries - Slovakia, Finland and Bulgaria - are almost 100% dependent on Russian gas.
Vācija no Krievijas importē 39% gāzes, bet Francija — 26%.
Germany gets around 39% and France 26% of its gas from Russia.
Ārvalstu kompānijas, piemēram, Krievijas „Gazprom”, turklāt kontrolē aizvien lielāku skatu gāzes cauruļvadu.
Foreign companies like the Russia's Gazprom control an increasing number of gas pipelines.
Tādēļ direktīvā ir paredzēta īpaša klauzula (tā sauktā „„Gazprom” klauzula”), kuras mērķis ir novērst masīvu stratēģisku ES enerģijas aktīvu izpārdošanu un nodrošināt vienādus nosacījumus visiem tirgus dalībniekiem.
Therefore a special clause is foreseen in the new directive (dubbed the "Gazprom clause") with the aim to prevent a massive sell-out of strategic EU energy assets and to guarantee equal conditions for all.
Ārvalstu kompānijas nedrīkstēs kontrolēt ES pārvades sistēmas, izņemot, ja būs panākta īpaša vienošanās starp Briseli un attiecīgo valsti, lai tajā nodrošinātu tādas pašas tiesības Eiropas kompānijām.
Namely if a company wants to buy shares in a transmission system operator (a company that could operate the network), an agreement between Brussels and the respective country is necessary to ensure that European companies would be allowed to do the same.
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080429STO27886 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080429STO27886 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080505IPR28142 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080505IPR28142 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080228IPR22475 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080228IPR22475 0 NOT XML V0//EN
Eiropai vajadzīgs brīvprātīgo darbs, uzskata eirodeputāti
MEPs call for new voluntary ethos
Brīvprātīgo darbā jāiesaista dažādu vecumu cilvēki
Berlin, 99-year-old Elli Heinrich voluntarily sorts books at an Oxfam shop
ES brīvprātīgo kustībā ir iesaistīti vairāk nekā 100 miljoni cilvēku.
More than 100 million Europeans are currently engaged in voluntary activities.
Bezpeļņas iestāžu sektors daudzās valstīs dod apmēram tikpat lielu ieguldījumu iekšzemes kopprodukta radīšanā kā būvniecības un finanšu nozares, un katrs eiro, kas izlietots šo cilvēku darba atbalstam, tiek atgūts ar trīs līdz astoņkārtīgu uzviju.
Even if volunteering is done for free, it is a surprisingly significant economic factor in our society – the voluntary sector accounts for between 3-5% of GDP.
Deputāti uzskata, ka labāk jāizmanto šis nozares potenciāls, atbalstot brīvprātīgo iesaisti dažādās ES programmās.
MEPs want the EU to benefit more from this sector and boost its potential.
Aprīlī pieņemtajā Parlamenta rezolūcijā Eiropas Parlaments aicina dalībvalstis un pašvaldības atzīt brīvprātīgo kustības sociālo un ekonomisko nozīmi, veidot ar tām partnerību un mudināt šajā kustībā iesaistīties visu vecumu cilvēkus.
On 22 April parliament approved a report designed to recognise and support volunteers in all relevant EU programmes and polices.
Tā, piemēram, brīvprātīgo kustību, vajadzētu uzskatīt par piemērotu darbību, ar kuru jaunieši iegūst zināšanas un prasmi papildus oficiālajām mācībām.
The report, prepared by Irish Liberal Marian Harkin, is called "The role of volunteering in contributing to economic and social cohesion" and suggests the following:
Lai iesaistītu gados vecākus cilvēkus, kas ir gatavi piedalīties brīvprātīgo kustībā, deputāti aicina Eiropas Komisiju izstrādāt programmu „Seniori darbībā”.
EU members, regional and local authorities and voluntary organisations should be encouraged to develop plans to recognise, value, support, facilitate and encourage volunteering, and to work in partnership to do so.
Eiroparlamentārieši uzskata, ka brīvprātīgo darba organizācijām jāatvieglo pieeja finansējumam — bez pārmērīgām formalitātēm un birokrātijas.
It also urges help to voluntary bodies to access sufficient and sustainable funding, without excessive red tape or bureaucracy, while maintaining controls on public expenditure.
Arī uzņēmumus un citus privātā sektora dalībniekus tas mudina brīvprātīgo kustību atbalstīt finansiāli.
Private sector can play a role
Deputāti arī iesaka valdībām un pašvaldībām atbalstīt brīvprātīgu avārijas dienestu izveidi - tas nodrošinātu visur ātru reakciju uz dabas katastrofām un avārijām.
The report seeks to encourage companies and other private-sector operators, as part of their corporate social responsibility strategy, to financially support initiatives promoting and enhancing volunteering.
Visbeidzot, lai popularizētu brīvprātīgo darbu, deputāti iesaka pasludināt 2011. gadu par Eiropas brīvprātīgo kustības gadu.
Finally it recommends that 2011 be declared the European Year of Volunteering.
Eiropas Brīvprātīgo dienests
The European Voluntary Service project is fully funded by the EU.
Eiropas Brīvprātīgo dienests ir viens no projektiem, kurus pilnībā finansē Eiropas Savienība.
It is open to young people aged 18 to 30 and allows them to do voluntary work for up to 12 months almost anywhere in the world.
Līdzdalība iespējama dažnedažādās jomās, piemēram, palīdzot dzīvniekiem savvaļas dzīvnieku glābšanas centrā Beļģijā vai organizējot gleznošanas un dejošanas nodarbības Čehijas jaunatnes centrā.
Volunteers can work in a wide range of areas, such as culture, youth, sports, social care, cultural heritage, the arts, civil protection, the environment and development co-operation.
„Mums ir paveicies, ka mums ir šāda programma”
"Lucky to have a programme like that"
Igauniete Liis Kängsepp (27) ir viena no programmas dalībniecēm.
Estonian volunteer Liis Kängsepp (27) participated in an EVS programme.
Viņa pameta žurnālistes darbu un uz gadu devās uz Argentīnu, lai palīdzētu organizēt bērnu pēcskolas nodarbības.
She quit her job as a journalist and went to outskirts of Buenos Aires, Argentina, to help with coordination in a community centre for a year: "After working as a volunteer I have realised how special it is when somebody actually supports you financially and emotionally while doing it.
„Strādājot kā brīvprātīgā es sapratu, cik tas ir īpaši, ja kāds šo darbu atbalsta gan finansiāli, gan emocionāli,” saka Liis . „Eiropas Brīvprātīgo dienests dod iespēju paveikt ko labu un gūt brīnišķīgu pieredzi tiem cilvēkiem, kuriem citādi tas nebūtu iespējams.
EVS provides the opportunity to do something good and to get an amazing experience to people who otherwise couldn't do it.
Es uzskatu, ka sabiedrībai vajadzētu veltīt vairāk uzmanības Eiropas Brīvprātīgo dienestam… mums ir ļoti paveicies, ka mums ir šāda programma.”
I think EVS should get more attention...we are very lucky to have a programme like that."
Parlamenta rezolūcija tiks nosūtīta Eiropas Komisijai, kura izskatīs Parlamenta priekšlikumus un, iespējams, ierosinās konkrētus pasākumus.
Ms Harkin's report will be sent to the European Commission, which will examine its recommendations and could come up with proposals.
20080513STO28756 Eiropas Parlaments akcentē brīvprātīgo kustības ieguldījumu tautsaimniecībā EP rezolūcija par brīvprātīgas rīcības lomu ekonomiskas un sociālas kohēzijas veicināšanā Rakstiskā deklarācija, lai 2011. gadu pasludinātu par Eiropas brīvprātīgā darba gadu Jaunatnes starptautisko programmu aģentūra Eiropas Parlaments par sociālu un veselīgu Eiropu
20080513STO28756 EP press service EP report on volunteering About EVS: European Commission website EVS national agencies
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080418IPR27072 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-018-EN NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0131 0 NOT XML V0//LV
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0131 0 NOT XML V0//EN
Dominique Strauss-Kahn: finanšu krīze vēl nav garām
IMF chief Strauss-Kahn: financial crisis will continue to hurt real economy
Dominique Strauss-Kahn Eiropas Parlamentā
IMF chief Dominique Strauss-Kahn on financial crisis: "worst news is behind us"
Ar Eiropas Parlamenta Ekonomikas un monetāro jautājumu komitejas locekļiem vakar par finanšu krīzi apspriedās Starptautiskā Valūtas fonda direktors Dominique Strauss-Kahn.
The head of the International Monetary Fund Dominique Strauss-Kahn told MEPs on that the impact of the financial crisis would continue to be felt for some time.
Finanšu krīzes ietekme uz pasauli
Here, in his own words, are his views.
„Tas ir jauns krīzes paveids, kas nozīmē, ka mēs nezinām, kāda veida krīzes mūs sagaida nākamajos gados.
It is a new type of crisis, which means we don't know what type of crisis we will have in the coming years.
Mājokļu cenas ASV joprojām krītas.
Housing prices in the USA are still going down.
Nav vērojamas stabilizācijas pazīmes.
There is no sign of stabilisation.
Ja vēl arvien pastāv krīzes cēloņi, tad tas pats attiecas arī uz sekām — neatmaksājami parādi, problēmas finanšu sistēmā un to pārnešana uz reālo ekonomiku.
If the causes of the crisis are still there, then so are the consequences: bad debts, problems in the financial system and transmission from the financial systems to the real economy.
Ne Eiropa, ne jaunie tirgi nav atkabināti no ASV ekonomikas un tātad nevar izvairīties no ASV palēninājuma.
Neither Europe nor the emerging markets are de-coupled from the US economy and cannot therefore avoid the impact of the US slowdown.
Lai gan Ķīnas un Indijas gadījumā, izaugsme joprojām būs milzīga, lai gan lēnāka nekā iepriekš.
Though in the case of China and India, growth will still be huge, if slower than before.
„Vai ļaunākais mums jau ir aiz muguras?
Is the worst behind us - the worst of what?
Slavena ir frāze, kas reiz tika teikta par Franču revolūcijas sekām — ka ir pāragri spriest.
It was once famously said of the consequences of the French Revolution that it is too soon to tell.
Tas pats attiecas uz finanšu krīzi.
The same is true of this financial crisis.
Neskatoties uz to, ir labi iemesli uzskatīt, ka lielākā daļa finanšu iestāžu problēmu jau atklātas, it īpaši ASV, taču arī Eiropā.
Nevertheless there is good reason to believe that the largest part of disclosure in financial institutions has taken place, especially in the USA but also in Europe.
Tā kā ļaunākie jaunumi ir mums aiz muguras.
So the worst news is behind us.
Galvenā problēma ir saikne starp finanšu krīzi un reālo ekonomiku.
The main problem is the linkage between this financial crisis and the real economy.
Un tas mums vēl nav aiz muguras.
And this is not behind us.
Šī saikne atklājas ar novilcinājumu — ietekme uz patērētāju un investoru uzvedību, iespējamā kredītu ierobežošana dažādās pasaules daļās.
These linkages are protracted - the influences on consumer and investment behaviour, the possible credit squeeze in different parts of the world.
Mums ar to vēl kādu brīdi jārēķinās — optimisti saka, ka līdz šīgada beigām, pesimisti, ka līdz 2009. gada vidum.
Optimists say until the end of this year, pessimists say until mid-2009.
Neviens nezina, cik ilgi tieši.”
Nobody knows exactly.
Finanšu tirgus pārraudzība
His views on supervision of the financial markets
„Ko mēs varam darīt, lai krīze neatkārtotos?
What can we do to avoid this crisis coming returning?
Finanšu stabilitātes forums ir sagatavojis ļoti izsmeļošu ziņojumu.
The Financial Stability Forum has produced a very comprehensive report.
Tas izsaka priekšlikumus tirgu un finanšu iestāžu elastības uzlabošanai, piemēram, pastiprinātu saprātīgu kapitāla, maksātspējas un risku pārvaldības uzraudzību, uzlabojot pārredzamību un stiprinot iestāžu spēju reaģēt uz riskiem.
They make recommendations for enhancing the resilience of markets and financial institutions, for example: strengthened prudential oversight of capital, liquidity and risk management, enhancing transparency and strengthening the authorities’ responsiveness to risks.
Taču kā to īstenot?
But how to implement these and how make sure they are implemented?