natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pretēji tam Savienības augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos novēloti nāca klajā ar vispārīgu un mērķu ziņā neprecīzi paustu nostāju.
Yet the High Representative for Foreign Affairs and Security Policy has at a late stage adopted a general position that is vague in its objective.
Pēc 24 stundām trīs dalībvalstis — Apvienotā Karaliste, Francija un Vācija — pieņēma sīkāk izstrādātu un precīzāku kopīgo nostāju.
Twenty-four hours later three Member States – Germany, France and the UK – have adopted a more detailed and precise joint position.
Jāpiezīmē, ka šī nostāja tika pausta tikai vienu dienu pirms Eiropas Savienības Ārlietu padomes.
It should be noted that this position was taken barely a day before the meeting of the Council of EU Foreign Ministers.
Es uzskatu, ka Eiropas Savienības līdz šim brīdim paustā reakcija uz šiem ļoti nopietnajiem notikumiem nevis stiprina, bet tieši mazina tās autoritāti starptautiskajā arēnā, jo īpaši šajā reģionā, kas atrodas Eiropas interešu lokā.
I think that the way in which the European Union has responded to these serious events so far is weakening its impact on the international scene instead of bolstering it, particularly in a region that is of immediate European interest.
Vai Padomi apmierina šāds vienprātības un koordinācijas trūkums?
Is the Council satisfied with the many-voiced and inadequately coordinated response of the European Union?
Pretējā gadījumā kādus lēmumus Padome grasās pieņemt un kādus pasākumus veikt, lai sasniegtu tūlītējus rezultātus un lai nepieļautu šādu notikumu atkārtošanos, kas grauj Eiropas Savienības lomu starptautiskajā arēnā un rada tai nopietnu kaitējumu?
If not, what decisions will it be taking and what steps delivering immediate results does it intend to take to ensure that unacceptable events of this kind are not repeated, which weaken and seriously undermine the European Union’s role at international level?
Jautājums jautājumu laikam H-000046/2011
Question for Question Time H-000046/2011
Vai Komisiju apmierina šāds vienprātības un koordinācijas trūkums?
Is the Commission satisfied with the many-voiced and inadequately coordinated response of the European Union?
Pretējā gadījumā kādus lēmumus Komisija grasās pieņemt un kādus pasākumus veikt, lai sasniegtu tūlītējus rezultātus un lai nepieļautu šādu notikumu atkārtošanos, kas grauj Eiropas Savienības lomu starptautiskajā arēnā un rada tai nopietnu kaitējumu?
If not, what decisions will it be taking and what steps delivering immediate results does it intend to take to ensure that unacceptable events of this kind are not repeated, which weaken and seriously undermine the European Union’s role at international level?
Jautājums jautājumu laikam H-000047/2011
Question for Question Time H-000047/2011
(ALDE) Temats: Eiropas Parlamenta piekļuve Padomes dokumentiem
(ALDE) Subject: European Parliament access to Council documents
Nesen Parlamentam bija jāsniedz atzinums par Padomes lēmuma projektu par Šengenas acquis noteikumu pilnīgu piemērošanu Bulgārijā un Rumānijā.
Parliament was recently asked to give its opinion on the Council draft decision on the full application of the provisions of the Schengen acquis in Bulgaria and Romania.
Tomēr, tāpat kā līdzīgos gadījumos arī agrāk, Parlamentam nav piekļuves dažiem Padomes dokumentiem, kuri ir ļoti svarīgi, lai šo atzinumu varētu sagatavot.
However, as has been the case in the past, Parliament does not have access to certain Council documents essential to producing this opinion.
Ņemot vērā to, ka komisārs M.Šefčovič jau ir uzsvēris, ka saskaņā ar Lisabonas līgumu Eiropas Parlamenta loma ir jānostiprina, un ņemto vērā, ka viņš ir arī pilnvarots nodrošināt, lai Eiropas iestāžu kopīgais darbs būtu efektīvs, vai Komisija piekrīt, ka, liedzot piekļuvi dokumentiem, tiek kaitēts starpiestāžu attiecībām un tas ir pretrunā Lisabonas līguma pašai būtībai, jo ar līgumu tiek pieprasīta Padomes un Parlamenta lojāla sadarbība?
Given that Commissioner Šefčovič has previously stressed the need to strengthen the European Parliament in line with the Lisbon Treaty and given that his mandate includes ensuring that the European institutions can work together effectively, does the Commission not agree that such lack of access to documents damages interinstitutional relations and that it goes against the very spirit of the Lisbon Treaty, which demands loyal cooperation between the Council and Parliament?
Kāda, pēc Komisijas ieskatiem, ir tās loma, lai rastu risinājumu šai problēmai, kura arvien atkārtojas?
What does the Commission feel its role is in finding a solution to this recurring issue?
Jautājums jautājumu laikam H-000048/2011
Question for Question Time H-000048/2011
(PPE) Temats: Inovāciju politika jaunajā KLP
(PPE) Subject: Innovation policies and the new CAP
Paziņojumā par KLP (IP/10/1527), ko pagājušā gada novembrī izklāstīja Komisijas loceklis D. Cioloş , inovāciju politika tiek minēta kā svarīga to politisko pasākumu daļa, kuri veicami Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) otrā pīlāra ietvaros laikposmā pēc 2013. gada.
The Communication on the CAP, presented by Commissioner Cioloş in November 2010 (IP/10/1527), mentions innovation as a vital component in policies implemented under the second pillar of the common agricultural policy (CAP) post 2013.
Vai Komisija uzskata, ka būtu iespējama tādas inovāciju politikas īstenošana, kura atbilst lauksaimniecības nozares un lauku attīstības vajadzībām?
Does the Commission view the implementation of innovation policies that are in synergy with the demands of the agriculture and rural development sector as being possible?
Kādi varētu būt iespējamie pasākumi šajā jomā?
What lines of action might be envisaged?
Jautājums jautājumu laikam H-000049/2011
Question for Question Time H-000049/2011
(S&D) Temats: Teritoriālās sadarbības nākotne un piektā kohēzijas ziņojuma secinājumi - 150 km attāluma ierobežojums pārrobežu sadarbībai salu reģionos
(S&D) Subject: The future of territorial cooperation and the conclusions of the Fifth Cohesion report - the 150 km limit for cross-border cooperation in island regions
Saskaņā ar ES reģionālo politiku teritorijas ar jūras robežu, kas ir ne vairāk kā 150 km attālumā, ir tiesīgas izmantot pārrobežu sadarbību, piemērojot korekcijas, lai nodrošinātu sadarbības saskaņotību un nepārtrauktību.
Under the EU’s regional policy, areas with maritime borders that are no more than 150 km apart are eligible for cross-border cooperation, with adjustments being made to ensure the coherence and continuity of the cooperation.
Tomēr, neraugoties uz šo elastību, daži salu reģioni, kuru robežas ir tālāk nekā 150 km attālumā, netiek uzskatīti par atbilstīgiem.
Despite this flexibility, however, some island regions, with borders that are further than 150 km apart, are not deemed eligible.
Tā rezultātā šīm teritorijām ir liegta iespēja izmantot pārrobežu sadarbību, kas būtu ideāla sistēma, ar kuras palīdzību risināt šīm teritorijām un citām salām un teritorijām ar jūras robežām kopīgās problēmas.
As a result, these areas have been deprived of the cross-border cooperation that would have been the ideal framework within which to address the problems common to them and other islands and areas with maritime borders.
Tas nepārprotami ietekmē sadarbības saskaņotību un nepārtrauktību.
This clearly affects the coherence and continuity of the cooperation.
Paturot to prātā un ņemot vērā piektā kohēzijas ziņojuma secinājumus, kuros atbalstīta pārskatītās teritoriālās sadarbības turpināšana, vai Komisija apsver iespēju atcelt patvaļīgo 150 km attāluma ierobežojumu attiecībā uz salu reģioniem, kā Parlaments to pieprasīja 2010. gada 22. septembra rezolūcijā par Eiropas stratēģiju kalnu reģionu, salu un reti apdzīvotu teritoriju ekonomiskajai un sociālajai attīstībai (P7_TA (2010)0341)?
With this in mind, and in the light of the conclusions of the Fifth Cohesion Report, which support the continuation of revised territorial cooperation, is the Commission considering withdrawing the arbitrary 150 km limit in the case of island regions, as Parliament requested in its resolution of 22 September 2010 on the European strategy for the economic and social development of mountain regions, islands and sparsely populated areas ( P7_TA(2010)0341 )?
Jautājums jautājumu laikam H-000050/2011
Question for Question Time H-000050/2011
(PPE) Temats: ES un Kanādas tirdzniecības nolīgums
(PPE) Subject: EU-Canada trade agreement
Sarunās par visaptverošu tirdzniecības nolīgumu ar Kanādu uzsvars tiek likts uz piekļuvi lauksaimniecības tirgiem un zivsaimniecības produktu tirdzniecības liberalizāciju.
Access to agricultural markets and the liberalisation of trade in fisheries products are a key focus of the negotiations on a comprehensive trade agreement with Canada.
Vai Komisija var norādīt, vai pēdējā laikā ir veikts īpašs ietekmes novērtējums par šāda nolīguma ietekmi uz dažādām Savienības lauksaimniecības un pārtikas ražošanas nozarēm?
Can the Commission say whether a specific impact assessment has recently been carried out as regards the effects of such an agreement on the Union’s various agricultural and agri-foodstuffs industries?
Vai tā var sniegt informāciju par situāciju sarunās un precīzi norādīt piedāvājumus, ko tā paredz sniegt lauksaimniecības nozarē?
Can it give an update on the progress of the negotiations, and provide details of the offers it intends to make in respect of agriculture?
Vai Komisija, ņemot vērā situāciju Francijas teritorijās Senpjērā un Mikelonā, kas izmanto preferenciālus nosacījumus zivsaimniecības produktu eksportam uz ES, var norādīt, vai tā paredz izslēgt no šā nolīguma tarifa pozīcijas saistībā ar darbībām, kas ir būtiskas šīs teritorijas ekonomikā (piemēram, attiecībā uz makrelēm, omāriem, siļķēm un gliemenēm), vai arī tā paredz saglabāt ierobežotas importa kvotas?
Bearing in mind the specific situation of the French territory of Saint-Pierre-et-Miquelon, whose fisheries exports to the EU are subject to preferential conditions, can the Commission say whether it intends to exclude from the agreement tariff lines relating to activities that are essential to the territory’s economy (such as mackerel, lobster, herrings and meat of scallops), or to maintain restricted import quotas?
Jautājums jautājumu laikam H-000051/2011
Question for Question Time H-000051/2011
(GUE/NGL) Temats: Tiesas procesi pret Spānijas Tautas komunistu partijas vadošajiem darbiniekiem
(GUE/NGL) Subject: Prosecutions of officials of the Communist Party of the Peoples of Spain
Spānijā nesen pret trim Spānijas Tautas komunistu partijas biedriem un vadošajiem darbiniekiem tika sākta tiesvedība par „kūdīšanu uz masu nemieriem” laikā, kad Barselonā 2007. gadā notika demonstrācija.
Prosecutions have recently been brought, in Spain, against three members and officials of the Communist Party of the Peoples of Spain (PCPE) for ‘incitement to civil disorder’ during a demonstration in Barcelona in 2007.
STKP vadošie darbinieki pauž nožēlu par to, ka viņiem izvirzīto apsūdzību pamatā ir policijas safabricēta lieta, un apgalvo, ka tikai divi no šiem trijiem STKP darbiniekiem atradās tā rajona tuvumā, kuru ieņēma policijas spēki, un ka trešais apsūdzētais demonstrācijā pat nepiedalījās.
The officials concerned claim that the accusations against them are based on a plot fabricated by the police and maintain that only two of their number were in fact anywhere near where the police charges took place, the third official not having even taken part in the demonstration.
STKP uzskata, ka šī tiesvedība sākta pēc Spānijas buržuāzijas, šīs valsts valdības un vietējo iestāžu vēlmes uzvelt vainu opozīcijā esošajiem komunistiem un apklusināt viņus, balstoties uz policijas izdomātām apsūdzībām.
The PCPE believes that these prosecutions stem from the will of the Spanish middle classes, the national government and the local authorities to incriminate and stifle Communist opponents on the basis of charges trumped up by the police.
Vai Komisija nosoda pret trijiem komunistu vadošajiem darbiniekiem sāktos tiesas procesus un tādu pamattiesību pārkāpšanu, kādas ir tiesības brīvi piedalīties demonstrācijā un paust savu neapmierinātību?
Will the Commission condemn this legal action taken against three Communist officials and this attack on fundamental freedoms such as the right to freely participate in a demonstration and to express one’s disagreement?
Jautājums jautājumu laikam H-000052/2011
Question for Question Time H-000052/2011
(PPE) Temats: ETS III ietekme uz Eiropas minerālmēslu ražotājiem
(PPE) Subject: Implications of ETS III for the European fertilizer industry
Sakarā ar ETS III fāzi 2010. gada 15. decembrī tika pieņemta jauna redakcija Direktīvai par emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (ETS) — Direktīvai 2003/87/EK (jo īpaši attiecībā uz 10a daļu par relatīvo piesārņojuma robežvērtību noteikšanu vairākām Eiropas ražošanas nozarēm).
On 15 December 2010 a new version of the Directive on the Emissions Trading System (ETS), Directive 2003/87/EC (specifically on section 10a, which concerns the setting of relative pollution benchmarks for various European industries), was adopted for Phase III of ETS.
Ļoti iespējams, ka šīs jaunās redakcijas dēļ Eiropas minerālmēslu ražošanas nozare cietīs smagus finansiālus zaudējumus.
It is very likely that as a result of this new version the European fertilizer industry will suffer severe financial losses.
Tas var radīt arī priekšrocības minerālmēslu ražotājiem no tām valstīm, kas nepiedalās ETS, piemēram, Ķīnas, Indijas, Krievijas, Baltkrievijas un citām valstīm.
This might also hand an advantage to fertilizer producers from countries that do not participate in the ETS, such as China, India, Russia, Belarus and others.
Eiropas minerālmēslu ražošanas nozare ir vismodernākā pasaulē, ar viszemākajiem piesārņojuma līmeņiem.
The European fertilizer industry is the most modern in the world, with the lowest pollution levels.
Nosakot aizvien stingrākas prasības Eiropas minerālmēslu nozarei, mēs atbalstīsim minerālmēslu ārzemju ražotājus un iespējams pilnīgi izstumsim Eiropas ražotājus no minerālmēslu pasaules tirgus.
By further imposing tougher requirements for the European fertilizer industry, we will be favouring foreign fertilizer producers with a possibility of completely pushing European producers out of the global fertilizer market.
Samazinoties minerālmēslu ražošanai Eiropā, ES kļūs aizvien atkarīgāka no minerālmēslu importa no trešām valstīm, piemēram, Ķīnas vai Krievijas, kuras eksportē daudz zemākas kvalitātes minerālmēslus, radot lielāku piesārņojumu.
As the production of fertilizers in Europe will decrease, the EU will become more dependent on imports of fertilizers from third countries, such as China or Russia, which export fertilizers of much lower quality and higher polluting levels.
Kāda ir Padomes nostāja par šo jauno ETS III direktīvu?
What is the position of the Council on this new version of the EMS III directive?
Vai Padome ir aprēķinājusi, kā šī reforma ietekmēs Eiropas minerālmēslu ražošanas nozari?
Has the Council calculated how this reform will affect the European fertilizer industry?
Kāda būtu iespējamā ietekme uz Eiropas lauksaimniecības nozares konkurētspēju un ilgtspējību?
What is the possible impact on the competitiveness and sustainability of the European agricultural sector?
Jautājums jautājumu laikam H-000053/2011
Question for Question Time H-000053/2011
(PPE) Temats: Investīciju aizsardzība saistībā ar ES un Krievijas sarunām par jauno partnerības un sadarbības nolīgumu
(PPE) Subject: Protection of investments in the context of EU-Russia negotiations on the new partnership and cooperation agreement
Vai Komisija sarunās ar Krievijas Federāciju par jauno partnerības un sadarbības nolīgumu ir izvirzījusi jautājumus par investīciju aizsardzību, it īpaši enerģētikas nozarē?
Does the Commission raise issues relating to investment protection, especially in the energy sector, in its negotiations with the Russian Federation on the new partnership and cooperation agreement?
Ņemot vērā daudzos gadījumus, kad Eiropas enerģijas uzņēmumi bija spiesti pamest Krievijas tirgu bez iespējas meklēt vietējo tiesu iestāžu objektīvu un godīgu aizsardzību, vai Komisija plāno jaunajā partnerības nolīgumā vai papildu ekonomiskajos nolīgumos ar Krievijas Federāciju paredzēt investoru un attiecīgās valsts strīdu izšķiršanas mehānismu?
Drawing on a number of cases when European energy companies were forced out of the Russian market without the possibility to seek impartial and fair local judicial protection, does the Commission intend to include an investor-to-state dispute settlement mechanism in the new partnership agreement or additional economic agreements with the Russian Federation?
Kāda ir Komisijas nostāja attiecībā uz Enerģētikas hartas nolīgumu?
What is the position of the Commission with regard to the Energy Charter Treaty (ECT)?
Vai Komisija vēl aizvien cer, ka Krievijas valdība varētu atkal parakstīt Enerģētikas hartas nolīgumu un pat to ratificēt?
Is the Commission still hopeful that the Russian Government might again sign the ECT and eventually ratify it?
Vai arī līdzīgi noteikumi par investīciju aizsardzību enerģētikas nozarē tiks iekļauti jaunajā partnerības nolīgumā?
Or will similar provisions relating to the protection of investments in the energy sector be included in the new partnership agreement?
Jautājums jautājumu laikam H-000054/2011
Question for Question Time H-000054/2011
(PPE) Temats: ES konkurences tiesības un publiskā iepirkuma līgumi Eiropas Savienībā
(PPE) Subject: EU competition law and public procurement contracts in the EU
Atsevišķi trešo valstu uzņēmumi ir ieguvuši tiesības slēgt publiskā iepirkuma līgumus Eiropas Savienībā, jo tie saņem lielas naudas summas no savas valsts budžeta līdzekļiem.
Certain third-country companies have won public procurement contracts in the EU because they receive large sums from the public purse in their countries of origin.
Līdz ar to viņi ir varējuši ievērojami samazināt cenas, tādējādi kaitējot saviem konkurentiem.
This has enabled them to force down prices considerably, to the great detriment of their competitors.
Vai Komisija, lūdzu, varētu norādīt, vai tas ir pareizi, ka uzņēmumu konkurētspēju iepirkumu konkursos nodrošina viņu valsts budžeta apmērs?
Could the Commission please state whether it is appropriate for firms to compete on the basis of the size of their country’s treasury?
Vai tā ir problēma, ja valsts atbalsts tiek maksāts, lai uzņēmums iekļūtu konkrētā valsts vai reģionālajā tirgū, vai pat nolūkā atbalstīt attiecīgo projektu?
Is it problematic when state aid is paid with a view to the firm’s entry to the specific national or regional market, or even to support the actual project?
Kuri noteikumi jau tikuši piemēroti?
Which of these provisions have already been applied?
Jautājums jautājumu laikam H-000055/2011
Question for Question Time H-000055/2011
(PPE) Temats: Brīvās tirdzniecības nolīgums starp Eiropas Savienību un Mercosur
(PPE) Subject: Free trade agreement between the European Union and Mercosur
Parlaments 2010. gada 21. oktobrī pieprasīja, lai lauksaimniecības imports Eiropas Savienībā tiktu atļauts tikai tad, ja šim importam tiek ievēroti patērētāju, dzīvnieku un vides aizsardzības standarti, kā arī obligātais sociālo standartu minimums.
On 21 October 2010 Parliament called for agricultural imports to be allowed into the EU only if they have been produced in a manner consistent with European consumer protection, animal welfare and environmental protection standards and minimum social standards.
Vai Komisija ir veikusi rūpīgu seku izvērtējumu attiecībā uz brīvās tirdzniecības nolīgumu?
Has the Commission carried out a fundamental assessment of the impact of the free trade agreement?
Kādi rezultāti tika iegūti?
What are the results of the assessment?
Kāda pašlaik ir situāciju attiecībā uz sarunām, un kādas koncesijas Komisija ir paredzējusi lauksaimniecības nozarē?
What is the current status of negotiations, and what concessions does the Commission intend to make in the agricultural sector?
Banānu, cukura un liellopu gaļas nozare Eiropā ir īpaši spēcīgi pakļauta konkurencei ar Mercosur valstīm.
The European banana, sugar and beef sectors are particularly strongly exposed to competition from Mercosur countries.
Ko dara Komisija, lai stiprinātu Eiropas lauksaimnieku intereses šajās nozarēs un nodrošinātu ES standartus lauksaimniecības un lauksaimniecības pārstrādes produktu importam?
What is the Commission doing to strengthen the interests of European farmers in these sectors and ensure that agricultural and processed agricultural imports comply with EU standards?
Vai Komisijai ir paredzējusi pastiprināt pašreizējo importa veterinārās pārbaudes sistēmu un to paplašināt tā, lai izcelsmes valstīs tiktu veiktas regulāras pārbaudes?
Does the Commission intend to strengthen the current system of health checks on imports and expand it in order that regular checks are carried out in the countries of origin?
Jautājums jautājumu laikam H-000056/2011
Question for Question Time H-000056/2011
(ALDE) Temats: Euro zonas glābšana
(ALDE) Subject: Eurozone bailout
Kādi ir Ungārijas prezidentūras uzskati par iespējamām euro zonas glābšanas fonda reformām, it īpaši attiecīgā atbalsta saņēmēju veiktās parāda atpirkšanas un glābšanas aizdevumiem noteikto zemāko procenta likmju jautājumā?
What are the Hungarian Presidency’s views on possible reforms of the eurozone bailout fund, in particular the issue of debt buy-backs for bailout recipients and lower interest rates on rescue loans?
Jautājums jautājumu laikam H-000057/2011
Question for Question Time H-000057/2011
(ALDE) Temats: Uzņēmējdarbība valstīs, kurās tiek īstenoti taupības pasākumi
(ALDE) Subject: Entrepreneurship in countries implementing austerity measures
Vai ir kādi pasākumi, kas ierosināti, lai atbalstītu uzņēmējdarbību jo īpaši tajās valstīs, kurās tiek īstenoti stingri taupības pasākumi?
Are there any measures proposed to support entrepreneurship particularly in those countries that are implementing severe austerity measures?
Jautājums jautājumu laikam H-000058/2011
Question for Question Time H-000058/2011
(ALDE) Temats: ES atbalsts Pasaules fondam AIDS, tuberkulozes un malārijas apkarošanai
(ALDE) Subject: EU support for the Global Fund to fight Aids, Tuberculosis and Malaria
Ievērojamas summas 2011. gada budžetā ir atvēlētas Pasaules fondam AIDS, tuberkulozes un malārijas apkarošanai ( GFATM ) — EUR 65 000 000 saistību apropriācijās un EUR 47 608 950 maksājumu apropriācijās.
In the 2011 budget, considerable amounts have been allocated to the Global Fund to fight Aids, Tuberculosis and Malaria (GFATM) (EUR 65 000 000 in commitment appropriations and EUR 47 608 950 in payment appropriations).
Nesenie ziņojumi liecina par nopietniem trūkumiem fonda darbā, un dažas dalībvalstis ir pārstājušas veikt savas iemaksas fondā, ņemot vērā ar to saistītās korupcijas un kukuļošanas problēmas.
Recent reports have shown significant failings within the fund; and because of corruption and bribery problems involving the fund, some Member States have halted payments to it.
Kā Komisija grasās panākt, lai GFATM atvēlētie līdzekļi netiktu izmantoti kukuļošanai un korupcijai?
How will the Commission ensure that the funds allocated to the GFATM are not used for bribery and corruption?
Ko Komisija ir darījusi, lai nodrošinātu GFATM atbilstību noteikumiem par ES līdzekļu piešķiršanu?
What has the Commission done to ensure that the GFATM still complies with the rules on eligibility for EU funds?
Vai Komisija ir apsvērusi iespēju apturēt GFATM finansēšanu?
Has the Commission considered halting funding to the GFATM?
Jautājums jautājumu laikam H-000059/2011
Question for Question Time H-000059/2011
(GUE/NGL) Temats: Sociālistiskās tautas frontes priekšsēdētāja valsts apsūdzība Lietuvā
(GUE/NGL) Subject: Criminal proceedings against the leader of the Lithuanian Socialist People's Front